built Dictionary(46013 unique tokens: ['11predsednik', '15direktor', '205v', '21in', '25v']...) from 69 documents (total 1084398 corpus positions)

2. scenarij - Preoblikovanje  
Evropa leta 2025  
Politična in družbena krajina Evrope se je preoblikovala v bolj sodelujočo, dogovorno in etično. Oblikovanje politike 
temelji na dokazih, je odzivno in prožno. Po tej novi "družbeni pogodbi" sprejemljivo vedenje krepijo družbene 
norme in vrednote.  
Vse bolj povezana, okoljsko in socialno osveščena javnost sprejema nove tehnologije. Delavci (in splošneje ljudje) 
zelo učinkovito uporabljajo IKT za ustvarjanje radikalnih novih in inovativnih načinov organizira nja dela, tako da na 
splošno ni posebej prikrajšana nobena skupina. Obstajajo mehanizmi za to, da je vlada odgovorna za širok nabor 
zadev, med drugim urejanje nove tehnologije, spletno zasebnost, zdrave/trajnostne delovne prakse in skrb za 
okolje. Zaradi t ega vlada raven zaupanja v snovalce politike ter v splošno sprejemanje nove tehnologije. Manj 
diskriminatorna in bolj enakopravna je tudi družba, saj IKT delavce podpira ne glede na demografske lastnosti (npr. 
starost ali razred).  
Zaradi političnih zavezni štev, vzpostavljenih med uspešnim uresničevanjem enotnega evropskega digitalnega 
trga, vlade po Evropi dobro sodelujejo. Vlade so sprejele učinkovite rešitve, ki jih ponujajo informacijske 
tehnologije, in našle inovativne načine urejanja novih tehnologij i n vzorcev dela. Imajo potrebna sredstva in znanje 
za podpiranje zdravih naložb v infrastrukturo, kibernetsko varnost, izobraževanje in usposabljanje. To omogoča 
stalne tehnološke spremembe in ohranjanje triodstotne gospodarske rasti.  
Trg dela zaznamujejo p ogoste spremembe vrste in narave dela, ki je na voljo. V zadnjih desetih letih se je 50 % 
delovnih mest bistveno spremenilo ali izginilo, ustvarjenih pa je bilo mnogo novih. Običajno je imeti več služb, ki so 
prilagojene osebnemu življenju delavcev. Delo i n osebno življenje sta povsem prepletena, saj ljudje skoraj 
neopazno prehajajo med obema. Večina delavcev lahko ohranja ravnovesje med delom in zasebnim življenjem, 
kar podpirajo nadzorni algoritmi na osnovi umetne inteligence (UI), vgrajeni v delovne vmes nike. Ljudje tudi zlahka 
in pogosto menjavajo zaposlitve in nemalokrat delajo še po 80. letu. Povprečna pričakovana življenjska doba je sto 
let.  
ENOTNI DIGITALNI TRG  
- Neverjetno, koliko delovnih mest danes nadomeščajo z umetno inteligenco.  
- Še dobro, da je na voljo cela vrsta delovnih mest na enotnem digitalnem trgu ...  
- Ja, kako pa je s tabo?  
- Prej sem bil odvetnik. Zdaj pa težko razložim ... Sem nekakšen posrednik za spletno vodenje strateških 
evolucijskih sprememb.  
 
Brezposelnost na splošno ostaja nizka, ker imajo delavci pogosto dobro znanje in spretnosti, ker so pripomočki za 
iskanje dela inovativni in ker stara delovna mesta nadomeščajo nova. Razpoložljivi dohodek delavcev je na 
splošno dober, dohodkovne razlike med ljudmi pa večinoma manj še. Zato je priseljevanje v Evropo veliko.  
Prišlo je do bistvene spremembe osnovnih načel, strukture in nadzora interneta, vključno s pripravo digitalne 
različice Ženevske konvencije. Kljub temu pa je kibernetska varnost vse pomembnejša in vse večji izziv.   
Pristop k izobraževanju in usposabljanju se je spremenil. Poučevanje, ki ga izvajajo ljudje, je združeno s 
kakovostnimi interaktivnimi množičnimi odprtimi spletnimi tečaji (MOOC), ki so široko dostopni. Kakovost  
 zagotavljajo z akreditacijo spletnih delav skih zadrug, združenj delodajalcev in delojemalcev ter sindikatov. Pomen 
vseživljenjskega učenja priznavajo delavci, delodajalci in vlade. Kakovostne informacijske veščine, pa tudi 
spretnosti v medsebojnih odnosih se tako stalno posodabljajo v različnih de mografskih skupinah delavcev.  
CILJNA PRAKSA  CILJI: Indeks rezultatov; samoocenjevanje; varčevanje s 
CO2, produktivnost; komuniciranje; znanja in spretnosti po merilih 
uspešnosti - ODMOR ČER 15 MINUT!    
- To spletno izobraževanje je zelo stresno ... Ne mo rem izpolniti vseh ciljev 
...    
- Če hočeš napredovati, se moraš prilagoditi ... Tako smo prišli sem, kjer 
smo zdaj.  
 
Pričakovati je, da bodo ljudje upoštevali družbene norme, ki jih (delno) spodbujajo implikacije pri zavarovanju in 
zaposlovanju. Večina  delavcev je s tem zadovoljna. Tistim, ki niso, se zdi, da so izgubili občutek identitete, saj se le 
redko popolnoma izognejo nadzoru in pomoči algoritmov UI, ki beležijo navzočnost, uspešnost in produktivnost. 
Zato je nastal podrazred ljudi, ki živijo na obrobju družbe, ki nočejo, da jih stalno spremljajo informacijske 
tehnologije, so "odklopljeni" in so izgubili dostop do mnogih zaposlitvenih priložnosti in storitev na temelju 
informacijske tehnologije.  
Tempo sprememb (tehnoloških in načinov dela) blaži potreba po doseganju dogovora med socialnimi partnerji, kar 
lahko včasih upočasni odločanje.  
REFORME ZA REFORMATORJE  
 
Tehnološke spremembe  
Širokopasovno omrežje 5G so že pred časom vzpostavili po vsej Evropi, tudi po ruralnih območjih. Internet stvari je 
široko razširjen, tako da so naprave doma in v službi večinoma pametne in povezane.  
Uporaba ozke/osnovne UI je vključena v mnoge vidike osebnega življenja in dela, večina ljudi pa dela v skupinah, 
ki jih podpirajo in jim svetujejo sistemi UI. Tako so delavci lahko produktivnejši, saj rutinskih vidikov dela ni več. 
Zdravstveni delavci od sistemov UI na primer dobijo informacije o bolnikih in verjetno prognozo. Delavce na  
STROKOVNI SVETOVALNI PODODBOR ZA UPRAVNO REFORMO KOMISIJE  ZA ORGANIZACIJSKE SPREMEMBE   
Potrebujemo popolnoma nov program urejanja hiper -avtomatizacije in vmesnikov med ljudmi in roboti!  
- Kako naj zagotovimo, da bo presoja tveganja opravljena, ko pa povsod neprestano delajo? To je glavni problem.  
 - Sprašujem se, ali nam bodo strokovni sist emi pomagali držati korak z vse hitrejšo potrebo po novih predpisih.  
 
 splošno spremljajo in usmerjajo sistemi UI za učenje, ki pomagajo obvladovati stres, spodbujajo blagostanje in 
varnejše, produktivnejše  delovne postopke. Ti sistemi UI ocenjujejo vrsto podatkov o delavcu, vključno s 
psihološkimi podatki, zbranimi s pomočjo nosljivih naprav.  
Umetna splošna inteligenca (USI) začenja nadomeščati višje kvalificirana delovna mesta v številnih sektorjih. Na 
nekaterih delovnih področjih priznavajo, da je USI pri analiziranju podatkov in vodenju procesov ter sistemov boljša 
od ljudi. Ta USI zdaj sprejema odločitve in jih izvaja brez človeškega nadzora ali posredovanja. Vendar pa 
vprašanja, koliko nadzora ima USI i n kako sprejema odločitve, povzročajo nekaj skrbi.  
Algoritmi empatije se uporabljajo za prilagajanje narave in oblike nasvetov glede na različne potrebe različnih 
uporabnikov.  
Uporaba vmesnikov z IKT (in drugimi ljudmi na daljavo) je naravnejša in bolj pot opitvena. Prepoznavanje glasu, 
sledenje očem in upravljanje s kretnjami se široko uporabljajo.  Čeprav uporaba vmesnikov, ki možgane 
neposredno povezujejo z računalnikom, ni močno razširjena, pa ne velja več zgolj za nišo.  
Zaradi aditivnega proizvajanja so  nastali novi poslovni modeli, na primer lokalna proizvodnja po meri in na zahtevo.  
Samovozeči avtonomni avtomobili in druga prevozna sredstva (vključno z brezpilotnimi letali) so pogosta, 
avtomobile pa ima v lasti le malo ljudi.  
Veliko je popolnoma avtono mnih robotov, ki lahko izvajajo zapletene naloge, tudi tiste, za katere je potrebna velika 
spretnost.  
Proizvodnja "z ugasnjenimi lučmi" je precej pogosta v več industrijskih sektorjih, saj so mnoge tovarne popolnoma 
avtomatizirane, z minimalnim daljinskim človeškim nadzorom in poseganjem ali brez njega.  
KEMIJA ZA ZAČETNIKE  
Okolje varnosti in zdravja pri delu (VZD)  
Dobra varnost in zdravje pri delu sta prednostna naloga za vse socialne partnerje, saj temeljita na etiki in veljata za 
dobro tako za trajnostno družbo kot za posel. Zato je nastala kultura nenehnega izboljševanja, skupnih standardov 
in učinkovitega samourejanja. Družbene norme spodbujajo dobro vodenje VZD skupaj z varnim in zdravim 
vedenjem delavcev.  
Nova družbena pogodba pomeni, da med  vladami in socialnimi partnerji vladajo zaupanje, skupne vrednote in 
odprtost, kar spodbuja sodelovanje na področju VZD. Prednost ima tudi dogovorni, na dokazih utemeljeni pristop k 
odločanju, vlade pa so odgovorne za njegovo izvajanje zaradi dobro usklaj enega neposrednega delovanja 
socialnih partnerjev. To se odraža v organizaciji dela, ki na splošno sledi režimu vodenja, temelječemu na 
sodelovanju in zaupanju. To je omogočilo inovativno partnerstvo, inovacije na delovnem mestu in informacijske 
pristope k  predpisom, ki jih je treba izvesti.  
Obstaja financiranje za kakovostno raziskovanje VZD z dostopom do velikih količin ustreznih podatkov, ki prihajajo 
iz močno razširjene uporabe nosljive opreme in IoT. Posledično VZD vse bolj vgrajujejo v tehnologijo in delovne 
procese, ki jih omogoča informatika. Zato se družba na splošno prilagaja zmerno hitremu tempu sprememb 
(tehnoloških in sprememb načinov dela). Vendar pa lahko dogovorni pristop občasno zmanjša učinkovitost in 
pretirano poveča previdnost. Predpisi l ahko tudi včasih zaostajajo za uvajanjem nove tehnologije.  
Pritisk družbenih norm lahko povzroči stres/tesnobo zaradi pritiska oziroma potrebe po prilagajanju; nekatere 
posameznike skrbi, da niso sposobni dovolj uspešno delati ali se dovolj dobro obnašati glede na pričakovano 
stopnjo v družbi. Pritisk po prilagajanju lahko včasih povzroči "skupinsko razmišljanje", zaradi katerega so 
nepričakovana tveganja spregledana.  RDEČI ALARM! Toksične spojine na nedovoljeni lokaciji. Odstranjevanje poteka.  
-Ta hiper -VR kemijska tehnologija je veliko bolj zabavna, in le kaj bi šlo lahko narobe?  
- Lahko bi padel s stola in si zlomil nogo.  
 
* VR: virtualna resničnost  
 Organizacije in regulativni organi imajo na splošno dovolj znanja in spretnosti za uspešno  vodenje VZD. Delovno 
okolje v Evropi privlači in ohranja motivirane, izkušene in visoko kvalificirane delavce. Skupaj z odprtim pretokom 
intelektualne lastnine in kakovostnimi inovativnimi pristopi k usposabljanju in prenosu znanja zmanjšuje posledice 
tega, da imajo delavci več zaposlitev in da jih redno menjujejo.  
Vendar pa lahko spremembe vzorcev zaposlovanja in hierarhij pomenijo, da ni jasno, kdo je odgovoren za VZD, 
zlasti kadar se delo opravlja na spletnih platformah ali kadar delavce vodi umetna int eligenca. Nekateri delavci se 
lahko izmaknejo formalnim predpisom zaradi zaposlitvenega statusa ali ker je njihova lokacija skrita za spletno 
platformo. Večina jih dela po kratkoročnih pogodbah za različna podjetja po svetu, ali mala dela ali naloge prek 
spletnih platform.  
Ljudje na splošno delajo skupaj s sistemi UI ali roboti, mnoge pa nadzira, ocenjuje, inštruira, vodi in spremlja UI. To 
je za nekatere posameznike lahko preveliko kognitivno breme. Drugi trpijo zaradi stresa/tesnobe zaradi izgube 
nadzora ali odgovornosti in podpore kolegov pri delu ali pa jih skrbi, koliko jih nadzorujejo.  
Fiksnih delovnih mest ni veliko, virtualna in nadgrajena resničnost pa pomenita, da večina dela od doma, v skupnih 
družbenih prostorih ali na javnih mestih. Večina delov nih sestankov se odvija v virtualni resničnosti in čeprav to 
povečuje učinkovitost in zmanjšuje potne stroške, nekateri čutijo pomanjkanje prave družbene interakcije in 
podpore. Domovi, javna mesta in prevozna sredstva so se na splošno razvili tako, da so prijaznejši delavcem z 
ergonomske perspektive. Vmesniki med ljudmi in napravami so na splošno bolj ergonomski, vendar pa se z novimi 
načini povezovanja lahko pokažejo nova tveganja kognitivnih, glasovnih, vidnih ali mišičnoskeletnih motenj.  
Zaradi vse večj e stopnje avtomatizacije in robotike so se mnogi delavci umaknili iz nevarnih fizičnih, kemijskih in 
bioloških delovnih okolij. Nadgrajena in virtualna resničnost se uporabljata za intenzivno usposabljanje in podporo 
vzdrževalnim nalogam, ki jih je mogoče pogosto izvajati na daljavo, kar prispeva tudi k odstranjevanju delavcev iz 
nevarnih okolij, vendar lahko povzroči kognitivne težave in dezorientacijo med resničnim in navideznim svetom ter 
občasne nesreče. Kadar ljudje morajo delati v nevarnih okoljih, so  zaščiteni s pametno osebno zaščitno opremo, ki 
lahko uporabnike opozarja na izpostavljenost nevarnim snovem in nasvete prilagaja potrebam uporabnika. Poleg 
tega lahko uporabimo profiliranje DNK za presejanje delavcev, ki so občutljivi na določene kemikali je ali alergene.  
Uporaba avtonomnih vozil, bionike in eksoskeletov omogoča starajočemu se prebivalstvu, da dela naprej. Vendar 
pa lahko njihova uporaba povzroči izgubo kostne ali mišične gostote oziroma gibljivosti sklepov.  
Dobra kibernetska varnost in zanesljivost informacijskih in komunikacijskih tehnologij sta bistvena zaradi števila 
spletnih pametnih naprav in odvisnosti od omrežnih sistemov IKT za številne delovne aktivnosti, ki bi lahko v 
primeru vdorov povzročile nevarne napake.  
Kljub temu pa je t ehnologija na splošno zelo zanesljiva, delovni procesi pa na splošno varnejši. Kadar pa gre kaj 
narobe, bi lahko kar nekaj časa trajalo, preden bi ugotovili, da obstaja težava, delavci pa bi imeli le malo izkušenj, 
na katere se lahko zanesejo pri odločanju  o tem, kako ravnati v taki situaciji (ker gre pri tehnologiji le redko kaj 
narobe). To bi lahko še poslabšalo dejstvo, da bo veliko delovnih procesov na daljavo nadzorovalo le nekaj 
delavcev, ki bi morda večinoma imeli le malo dela.  
Ljudje lahko na splošn o bolje uravnotežijo osebne in delovne zahteve zaradi zelo prilagodljive narave večine dela. 
Poleg tega so nadzorni algoritmi UI vgrajeni v delovne vmesnike za preprečevanje nezdrave delovne prakse. 
Vendar pa je lahko stres za nekatere še vedno lahko probl em, ker so v skušnjavi, da bi intenzivno delali, ker preveč 
prepletajo delo in zasebno življenje, ker so naloge bolj zapletene, ker jih nenehno spremljajo, ker pričakujejo, da se 
bodo prilagodili, in zaradi izgube človeške interakcije pri delu. Zaradi avto matizacije, robotizacije in UI lahko 
nekateri delavci trpijo zaradi stresa tudi zaradi pomanjkanja nalog, tj. nimajo dovolj dela, njihovo delo je monotono 
ali ne zahteva uporabe kognitivnih sposobnosti.  

ZDRAVSTVENI, VARNOSTNI IN 
DRUŽBENI IZZIVI AVTOMATIZACIJE, 
ROBOTIZACIJE IN DIGITALIZACIJE 
DELA IN DELOVNIH MEST
Doc. dr. Toni Pustovrh
Center za proučevanje znanosti,
oddelek in katedra za kulturologijo, 
Fakulteta za družbene vede,
Univerza v Ljubljani
 VSE AVTORSKE PRAVICE SO PRIDRŽANE.
GRADIVA NI DOVOLJENO RAZMNOŽEVATI 
ALI RAZPOŠILJATI V KAKRŠNIKOLI OBLIKI 
BREZ PREDHODNEGA PISNEGA
DOVOLJENJA AVTORJA IN MINISTRSTVA ZA 
DELO, DRUŽINO , SOCIALNE ZADEVE IN 
ENAKE MOŽNOSTI. ČLOVEŠTVO IN TEHNOLOGIJA
•Ključni dejavnik v sociokulturnem razvoju človeka
•Sredstvo razširjanja razpona človeških zmogljivosti
•Povratna zanka , v kateri se človek in tehnologija medsebojno 
sooblikujeta in preoblikujeta
•Nove tehnologije prinašajo nove zmožnosti produkcije, obdelave, 
dostave, delovanja
•Nove tehnologije preoblikujejo družbo, načine delovanja, 
razmišljanja, interakcije med ljudmi
•Načine kako razmišljamo, kako uporabljamo telo, katere zmožnosti 
in sposobnosti razvijamo in katere zanemarjamo
 SOCIOTEHNOLOŠKI KONTEKST
•Druga doba strojev (Erik Brynjolfsson inAndrew 
McAfee , 2014)
–1. doba: avtomatizacija fizičnih nalog z mehanizacijo;
–2. doba: avtomatizacija kognitivnih nalog z digitalnimi 
tehnologijami;
–eksponentne, digitalne, kombinatorične
•4. industrijska revolucija (Klaus Schwab, WEF , 2016)
–spajanje tehnologij, ki zabrisujejo meje med fizičnim, 
digitalnim in biološkim
–hitrost (eksponentna), obseg  (disruptivne v 
vseh industrijah, globalno), sistemski vpliv 
(proizvodnja, upravljanje, javne politike)
  TEHNOLOŠKI TRENDI
•Informatizacija, kompjuterizacija , 
tehnologizacija družbe in družbenih procesov
•Avtomatizacija (delna ali polna)
•Digitalizacija (vnos informacijskih procesov za 
delo, načrtovanje, spremljanje)
•Robotizacija (fizična komponenta) 
•Opravljanje ne le predvidljivih 
fizičnih dejavnosti temveč tudi 
zahtevnejših kognitivnih 
dejavnosti
 TEHNOLOGIJE
•Umetna inteligenca
•Algoritmi
•Pametni pomočniki
•Ekspertni sistemi
•Robotika
•Internet stvari
•Avtonomna vozila
•3-D tiskanje
•Nanote hnologija
•Biotehnologija
•Znanost o materialih
•Shranjevanje energije
•Kvantno računstvo
 AVTOMATIZACIJA IN PODJETJA
•Izboljšanje zmogljivosti in storilnosti
•Zmanjšanje napak
•Večja hitrost, boljša kakovost, manjši 
stroški
•Nižji stroški dela (bolniške, dopust, 
zdravstveno in pokojninsko varstvo)
•Večji obseg inovativnih dejavnosti , v dosegu MSVP
•Razširjane dela onkraj človeških zmogljivosti
•Povečanje produktivnosti
•Manjša stabilnost in predvidljivost okolja, trga, 
povpraševanja, večja globalna vpetost in tekmovalnost
•Nenehno prilagajanje in inoviranje
 PREOBLIKOVANA DELOVNA MESTA
•Informacijsko (bolj) intenzivna
•Vpetost delavca v avtomatizirane procese dela, 
upravljanja, organizacije, poročanja
•Intenzivnejše sodelovanje med človekom in stroji 
(roboti)
•Poudarek na specifičnih kognitivnih 
sposobnostih
–dolgotrajna pozornost, osredotočenost, budnost, 
preklapljanje med različnimi opravili
•Zahtevajo več novih, specifičnih 
veščin
 PREOBLIKOVAN KONTEKST DELA
•Družba povečevanja zmogljivosti in storilnosti 
(več, hitreje, bolje) ( Coenen 2009)
•Pospešujoča družba (tehnološke, kulturne, 
delovne spremembe, manjša predvidljivost in 
stabilnost, večja hitrost) (Rosa 2009)
•Nove, bolj prožne, a manj stabilne oblike dela 
(delo na daljavo in mobilno delo, crowdsourcing )
•Intenzifikacija dela , daljše delo, zabrisovanje 
meje med delom in zasebnim življenjem
•Večja konkurenčnost za obstoječa delovna mesta
 INFORMACIJSKA INTENZIVNOST
•Digitalna delovna mesta
•“prežema vse vidike delovnega 
mesta, vpliva na tehnologijo, 
fizična delovna mesta in 
na delavce,”
•“različna mobilna, oblačna, analitična in družabna orodja 
omogočajo hitrejše delo in lažjo komunikacijo, z namenom 
izboljšanja produktivnosti, zmanjšanja stroškov, povečanja 
inovativnosti”
•http://digitalworkplacegroup.com/resources/download -
reports/digital -workplace -fundamentals/
•https://www.avanade.com/en -gb/thinking/research -and-
insights/digital -workplace -study
 ZDRAVJE NA SPREMENJENIH 
DELOVNIH MESTIH
•Vedno bolj sedeča delovna mesta
•Ponavljajoči gibi in postopki
•Vedno bolj intenzivna 
interakcija z informacijskimi 
tehnologijam i, ki posredujejo 
tudi človeško komunikacijo
•Naraščajoče zahteve po 
storilnosti
•Psihološki vplivi intenzivne IKTrabe, ki so slabo 
raziskani –kognitivna izčrpanost, zanemarjanje drugih 
umskih zmožnosti (povezana z nadaljnjo IKTrabo v 
prostem času)
 AVTOMATIZACIJA IN VARNOST
•Avtomatizacija običajno vodi k večji varnosti 
pri delu, še posebej v okoljih in razmerah, ki so 
nevarna za človeka
•Polna avtomatizacija delovnih postopkov
•Delna avtomatizacija (kjer človek ostaja 
dejaven oz. prisoten pri delu z robotom ali 
avtomatiziranim sistemom)
 SODELOVANJE MED ČLOVEKOM IN 
STROJI
•Delovanje v bolj predvidljivih okoljih
•Industrijski, tovarniški roboti
•Primer smrti delavca v Nemčiji 
(nameščanje) in Indiji (varilnik)
•Delovanje v manj predvidljivih okoljih
•Roboti počasi postajajo bolj mobilni , vsestranski, delujejo v 
območjih kjer se gibljejo ljudje
•Nujnost urjenja v sodelovanju z roboti
•Uporaba na gradbiščih, v bolnišnicah, domovih za ostarele
•Kako delavci dojemajo robote in (so)delujejo z njimi
•Kako uporabniki sprejemajo robote (bolniki, starejši, otroci)
•Večja avtonomnost , samo -učenje (zavarovanje 
proizvajalcev za avtonomne robote?)
STROJI
•Spreminjajoči se načini interakcije
•Od ravnanja s samimi stroji in roboti do upravljanja 
prek kontrolnih naprav -psihološki vplivi te interakcije
na posameznika
•Kako se odziva robot in kako se odzivajo delavci 
•Vprašanje odgovornosti v primeru okvare/nezgode 
(napaka proizvajalca, programerja, operaterja)
•Primer operaterjev varilnih robotov 
v ZDA in na Švedskem (zadovoljstvo 
pri delu, večja 
inovativnost)
 VEŠČINE ZA PREOBLIKOVANA 
DELOVNA MESTA
•Seznanjenost in domačnost pri sodelovanju z roboti 
(kontekst urjenja in izobraževanja)
•Znanje in veščine za upravljanje novih tehnologij in 
strojev (robotika, 3D tiskanje)
•Poudarek na kreativnosti, večopravilnosti, prehajanju 
med različnimi nalogami in dejavnostmi
•David Deming –mehke, 
družbene veščine (pogajanje, 
sodelovanje) ter 
matematične in 
računalniške veščine
  SPREMINJAJOČA VLOGA 
•Ljudje imajo številne zmožnosti , ki jih lahko 
uporabljajo v različnih kontekstih, v različnih 
okoljih, v kombinaciji (družabne, čustvene, 
jezikovne, kognitivne, senzorične, fizične)
•Primer prodajalca –večplastna interakcija, 
prilagajanje, osebni stik
•Avtomatizirani prodajni 
sistemi
•Hibridne prodajalne
 AVTOMATIZACIJA IN TEHNOLOŠKA 
BREZPOSELNOST
•Visoka verjetnost avtomatizacije 47% izmed 700 poklicev v ZDA v 
10-20 letih ( Frey in Osborne 2013)
•Verjetnost avtomatizacije 57% poklicev v OECD , 69% v Indiji, 77% 
na Kitajskem ( Citibank , Frey, Osborne 2016)
•Možnost avtomatizacije polovice obstoječih 2.000 delovnih 
dejavnosti v 800 poklicih do leta 2055 (globalno) (MGI 2017)
–spremembe v večini poklicev, nove veščine in znanja, ne popolna 
avtomatizacija
–predvidljive fizične dejavnosti (81%), obdelava podatkov (69%), 
zbiranje podatkov (64%)
•Popolna avtomatizacija tako v odstotku 
najnižje kot v odstotku najvišje plačanih 
dejavnosti ( MGI 2017)
•Avtomatizacija transporta
 HIBRIDIZACIJA DELOVNIH MEST
•Preoblikovanje, delna avtomatizacija delovnih 
mest
•Zahteva sodelovanje človeka in strojev 
(pametnih naprav, robotov, avtomatiziranih 
sistemov)
•Tudi v kognitivno bolj zahtevnih poklicih 
(sodelovanje z ekspertnimi sistemi) –npr. 
pravniki, zdravniki, tehniki
že zdaj npr. piloti
 USTVARJANJE NOVIH DELOVNIH MEST
•Anketa med 100 največjimi zaposlovalci ( WEF
2016)
•Od 2015 –2020 skupna izguba 7,1 milijona 
delovnih mest (dve tretjini v rutinskih 
pisarniških in administrativnih opravilih)
•Skupna pridobitev 2 milijonov delovnih mest 
(računalništvo, matematika, 
arhitektura, inženirstvo)
 ZDRAVJE IN VARNOST NA DELOVNEM 
MESTU
•Proučevanje novih (kognitivnih) obremenitev na 
spremenjenih delovnih mestih
•V povezavi z (dolgoročno) manjšo stabilnostjo in 
varnostjo dela
•Hibridna delovna mesta (naraščajoče sodelovanje 
s stroji, roboti) –izobraževanje, urjenje in 
zagotavljanje varnosti pri interakciji s stroji
•Večja mera delavskega soodločanja in 
sooblikovanja na delovnem mestu (večja 
inovativnost in večje zadovoljstvo) KLJUČNI IZZIVI
•Avtomatizacija lahko pomaga preseči vrzel upadanja 
produktivnosti zaradi demografskih sprememb  -globalne 
projekcije od 0,8 do 1,4% letno ( MGI 2017) 
•Odpor zaradi tehnološke izgube delovnih mest, zaradi 
rastoče dohodkovne neenakosti, slabših zaposlitvenih 
možnosti
•Ločenost produktivnosti in dohodka –neenakomerna 
porazdelitev
•Ločenost produktivnosti in zaposlenosti –zmanjšanje in 
izpad dohodka (tudi v srednjem razredu)
•Neskladje na trgu delovne sile –visoka nezaposlenost 
mladih, pomanjkanje delavcev z želenimi veščinami in 
znanji KLJUČNI IZZIVI
•Tehnološke inovacije kot gonilo razvoja , 
produktivnosti, konkurenčnosti, novih zmožnosti
•Poznavanje tehnoloških sprememb in inovacij 
med vsemi deležniki (delavci, podjetja, združenja, 
oblikovalci politik, itd.)
•Predhodna, anticipativna obravnava in izzivov 
novih tehnologij ter preoblikovanih delovnih mest 
in konteksta dela
•Regulativno prilagajanje in naslavljanje izzivov , 
zagotavljanje varnih prehodov med poklici 
(socialne mreže) Hvala za vašo 
pozornost.
tony.pustovrh@gmail.com

1 
  
        Gregorčičeva 20 –25, Sl -1001 Ljubljana   T: +386 1 478 1000  
  F: +386 1 478 1607  
  E: gp.gs@gov.si  
  http://www.vlada.si/  
 
Številka:  61400 -2/2018/5  
Datum:  14. 6. 2018   
 
Poročilo  
o izvajanju akcijskih načrtov  za jezikovno izobraževanje in za 
jezikovno opremljenost , 
sprejetih na podlagi Resolucije o nacionalnem programu za 
jezikovno politiko 2014 –2018 , 
za leto 2017  
 
Poročilo pripravila : 
 
Medresorska delovna skupina za  
spremljanje izvajanja jezikovne politike  
Republike Slovenije                                                                                                        
  
2 
  
Kazalo  
UVOD  ................................ ................................ ................................ ................................ ...............................  4 
AKCIJSKI NAČRT ZA JE ZIKOVNO IZOBRAŽEVANJ E (ANJI)  ................................ ................................ .................  13 
SPLOŠNI CILJI IN UKRE PI ................................ ................................ ................................ ................................ ...........  13 
1. cilj: Uskladitev dejavnosti jezikovnega izobraževanja na vseh ravneh  ................................ .....................  13 
2. cilj: Zmožnost govorcev slovenščine za uporabo jezikovnih priročnikov in jezikovnih tehnologij  .............  14 
3. cilj: Ozaveščenost o različnosti sporazumevalnih potreb in načinov sporazumevanja  .............................  16 
4. cilj: Večjezična in medkulturna ozaveščenost  ................................ ................................ ...........................  18 
5. cilj: Spremljanje j ezikovnega stanja  ................................ ................................ ................................ ..........  19 
1 SLOVENŠČINA KOT PRVI JEZIK V REPUBLIKI SLOVENIJI  ................................ ................................ ................................ .. 26 
1. cilj: Razvijanje in izpopolnjevanje jezikovne zmožnosti govorcev slovenščine kot prvega jezika in njihovo 
usposabljanje za učinkovito sporazumevanje  ................................ ................................ ..............................  26 
2. cilj: Razumljiv uradovalni jezik in nadgrajevanje jezikovne zmožnosti javnih uslužbencev  ......................  32 
2  SLOVENŠČINA KOT DRUGI  IN TUJI JEZIK  ................................ ................................ ................................ ....................  33 
1. cilj: Razvijanje jezikovne zmožnosti v slovenščini  ................................ ................................ .....................  33 
2. cilj: Sistemska umestitev poučevanja/učenja slovenščine kot drugega jezika oz. jezika okolja v vrtcu, 
osnovni in srednji šoli  ................................ ................................ ................................ ................................ .... 35 
3. cilj: Jezikovno vključevanje odraslih priseljencev  ................................ ................................ ......................  42 
4. cilj: Slovenščina na tujih univerzah  ................................ ................................ ................................ ...........  43 
3 SLOVENŠČINA V ZAMEJST VU, ZDOMSTVU IN IZSELJEN STVU  ................................ ................................ ...........................  44 
1. cilj: Spodbujanje optimizacije učenja slovenščine za zamejske, zdomske in izseljenske otroke: ohranjanje 
in nadgrajevanje sistematičnega izobraževanja v sl ovenskem jeziku v okviru obstoječih šolskih sistemov  . 44 
2. cilj: Spodbujanje optimizacije poučevanja slovenščine: usposabljanje in  izobraževanje učiteljev in 
pedagoških delavcev (rednih in obšolskih dejavnosti) v dvo - in večjezičnih okoljih ................................ ...... 51 
3. cilj: Ohranja nje in širjenje področij in priložnosti za rabo slovenščine: dejavnosti za promocijo Slovenije in 
slovenščine  ................................ ................................ ................................ ................................ ...................  54 
4. cilj: Sprotno  spremljanje jezikovnopolitičnih situacij v zamejstvu, izseljenstvu in zdomstvu  ....................  61 
4 JEZIKI MANJŠIN IN PRI SELJENCEV V REPUBLIKI SLOVENIJI  ................................ ................................ ..............................  63 
1. cilj: Krepitev jezikovne zmožnosti govorcev  ................................ ................................ ..............................  63 
2. cilj: Promocija večjezičnosti  ................................ ................................ ................................ ......................  68 
5 TUJI JEZIKI ................................ ................................ ................................ ................................ ..........................  74 
1. cilj: Zagotavljanje kakovosti in optimizacija poučevanja ter učenja tujih jezikov: Sistemski ukrepi  .........  74 
2. cilj: Informiranje in usposabljanje izvajalcev in udeležencev tujejezikovnega izobraževanja  ...................  83 
6 GOVORCI S POSEBNIMI P OTREBAMI  ................................ ................................ ................................ ........................  87 
1. cilj: Razvijanje jezikovn e zmožnosti v slovenskem znakovnem jeziku  ................................ .......................  87 
2. cilj: Omogočanje alternativnih poti sporazumevanja in pridobivanja informacij v j avnem življenju za 
slepe in slabovidne, gluhoslepe, osebe s specifičnimi motnjami (na primer disleksija, slabše bralne in učne 
sposobnosti, govorno -jezikovne motnje ipd.) ter osebe z motnjami v duševnem razvoju  ............................  89 
3. cilj: Popularizacija pridobivanja zmožnosti za alternativne poti sporazumevanja pri drugih govorcih  .. 106 
4. cilj: Izpopolnjevanje jezikovne zmožnosti v slovenščini za govorce/bralce s posebnimi potrebami  .......  110 
5. cilj: Vključevanje oseb s posebnimi potrebami v družbo  ................................ ................................ .........  113 
7 JEZIKOVNA UREDIT EV VISOKEGA ŠOLSTVA IN ZNANOSTI  ................................ ................................ .............................  115 
1. cilj: Omogočanje prostega pretoka študentov in profesorjev  ................................ ................................ . 115 
2. cilj: Ohranitev statusa slovenščine kot uradnega in učnega jezika visokega šolstva  ..............................  120 
3. cilj: Razvijati jezikovno zmožnost v strokovnem jeziku  ................................ ................................ ...........  121 
4. cilj: Izboljšati položaj slovenščine kot jezika znanosti  ................................ ................................ .............  121   
3 
 AKCIJSKI NAČRT ZA JE ZIKOVNO OPREMLJENOST  (ANJO)  ................................ ................................ ..............  123 
Cilji po sklopih  ................................ ................................ ................................ ................................ .............  123 
Akcija S-1: Infrastrukturni center  ................................ ................................ ................................ ................  124 
Akcija S -2: Zakonodaja za odprti dostop  ................................ ................................ ................................ .... 124 
Akcija S -3: Vnašanje virov v Wikije  ................................ ................................ ................................ .............  125 
Akcija P -1: Terminološki portal  ................................ ................................ ................................ ...................  126 
Akcija P -2: Aplikacija za nove terminološke zbirke  ................................ ................................ .....................  127 
Akcija P -3: Terminološko svetovanje  ................................ ................................ ................................ ..........  127 
Akcija P -4: Javna dostopnost terminoloških virov  ................................ ................................ ......................  128 
Akcija P -5: Samodejno luščenje terminologije  ................................ ................................ ............................  128 
Akcija P -6: Večjezični portal  ................................ ................................ ................................ ........................  129 
Akcija P -7: Slovnični portal za šolarje  ................................ ................................ ................................ .........  129 
Akcija P -8: Spletna predstavitev normativnih podatkov ................................ ................................ .............  130 
Akcija P -9: Spodbujanje prožnih in inovativnih oblik učenja z razvojem jezikovnih virov in tehnologij  ...... 131 
Akcija K -1: Pisni korpusi  ................................ ................................ ................................ ..............................  132 
Akcija K -2: Specializirani korpusi in konkordančniki  ................................ ................................ ...................  134 
Akcija K -3: Govorni korpus in baza  ................................ ................................ ................................ .............  135 
Akcija K -4: Dvojezični korpusi  ................................ ................................ ................................ .....................  136 
Akcija K -5: Diahroni korpus  ................................ ................................ ................................ ........................  137 
Akcija L -1: Splošni slovar in slovarska baza  ................................ ................................ ................................  138 
Akcija L -2: Slovenski lingvistični atlas  ................................ ................................ ................................ .........  139 
Akcija L -3: Slovar naselbinskih imen  ................................ ................................ ................................ ...........  140 
Akcija L -4: Terminološki slovarji različnih strok  ................................ ................................ ..........................  141 
Akcija L -5: Zgodovinski slovar  ................................ ................................ ................................ .....................  142 
Akcija L -6: Imenske entitete v slovenščini  ................................ ................................ ................................ ... 143 
Akcija L -7: Večjezične baze in slovarji  ................................ ................................ ................................ .........  143 
Akcija L -8: Strojna slovnična analiza  ................................ ................................ ................................ ..........  144 
Akcija L -9: FrameNet za slovenščino  ................................ ................................ ................................ ..........  145 
Akcija L -10: sloWNet  ................................ ................................ ................................ ................................ .. 146 
Akcija  L-11: Anafora in koreference  ................................ ................................ ................................ ...........  146 
Akcija L -12: Zbirka normativnih zadreg  ................................ ................................ ................................ ...... 147 
Akcija G -1: Zasnova slovnice  ................................ ................................ ................................ ......................  148 
Akcija G -2: Šolska slovnica ................................ ................................ ................................ ..........................  149 
Akcija N -1: Pravopisna pravila in slovar  ................................ ................................ ................................ ..... 150 
Akcija D -1: Digitalizacija čistopisov pisne kulturne dediščine  ................................ ................................ ..... 151 
Akcija D -2: Digitalizacija jezikovnih priročnikov  ................................ ................................ .........................  151 
Akcija A -1: Razpoznavalnik tekočega govora  ................................ ................................ .............................  152 
Akcija A -2: Strojni prevajalnik  ................................ ................................ ................................ .....................  153 
Akcija A -3: Sistem dialoga  ................................ ................................ ................................ ..........................  153 
Akcija A -4: Bralnik sporočil gospodinjskih aparatov  ................................ ................................ ...................  154 
Akcija A -5: Referenčni črkovalnik in slovnični pregledovalnik  ................................ ................................ .... 154 
Akcija Z -1: Korpus in slovar zna kovnega jezika  ................................ ................................ ..........................  155 
PRIPOROČILA VLADI RE PUBLIKE SLOVENIJE  ................................ ................................ ................................ . 156 
SEZNAM UPORABLJENIH KRATIC  ................................ ................................ ................................ ..................  157 Uvod  
4 
 Uvod  
 
Resolucija o Nacionalnem programu za jezikovno politiko je krovni strateški dokument Republike 
Slovenije za področje jezikovne politike. V njem so navedeni glavni cilji in načrtovani  ukrepi za 
krepitev in razvoj področja jezikovne politike v petletnem strateškem obdobju. Pričujoči dokument je 
poročilo za leto 2017 o izvajanju Resolucije  o Nacionalnem programu za jezikovno politiko 2014 –2018  
ter Akcijskega  načrt a za jez ikovno izobražev anje in Akcijskega  načrt a za jezikovno opremljenost . V 
pripravi je nov strateški dokument za jezikovno politiko, ki bo obsegal obdobje 2019 –2023.  
V zadnjem strateškem obdobju je bilo na področju jezikovne politike doseženih nekaj pomembnih 
uspehov. Eden od njih je izboljšanje bralne pismenosti naših otrok. Njihova bralna pismenost je 
namreč v raziskavah PISA 2009 in PISA 2012 dos egla raven pod povpr ečjem OECD, p odatki za leto 
2015 pa so pokazali, da so se ti dosežki zelo izboljšali. Leta 2015 je povprečni dosežek slovenskih 
učenk in učencev pri bralni pismenosti znašal 505 točk, kar je za 24 točk več kot leta 2012 (ko je bil 
481 točk). S tem je bilo tudi preseženo povprečje OECD (ki je znašalo 493 točk). Zadnji mednarodni 
rezultati na tem področju za Slovenijo torej kažejo neprimerno boljšo sliko.   
Naslednji preskok je bil narejen na področju digitalizacije in razvoja jezikovnih virov in tehnologij . V 
tem okviru je na Ministrstvu za kulturo  30. januarja 2017 potekala razprava o jezikovnih virih in 
tehnologijah, ki so se je aktivno udeležili minister za kulturo Anton Peršak, minister za javno upravo 
Boris Koprivnikar  in ministrica za izobraževanje, znan ost in šport dr. Maja Makovec  Brenčič . Cilj 
razprave  je bil zagotoviti kakovostno in celovito podporo slovenskemu jeziku v standardni obliki, ki jo 
je oziroma jo bo mogoče uporabiti na spletu  in mobilnih elektronskih napravah . Za ohranitev 
slovenskega jezi ka v dobi digitalne preobrazbe je namreč treba podpreti celovite rešitve, saj se 
moramo zavedati dejstva, da digitalizacija sama po sebi ne zmanjšuje uporabe slovenskega jezika, ga 
pa bo, če ga ne bomo modernizirali in ga digitalizaciji prilagodili . Navzoč i so se dogovorili, da bo 
ustanovljeno koordinacijsko telo, sestavljeno iz predstavnikov državne uprave in strokovnjakov na 
področju  jezikovnih virov in tehnologij, ki  bo usmerjalo nadaljnji razvoj na področju jezikovnih virov in 
tehnologij. Vlada Republik e Slovenije je tako 23. marca  2017 sprejela Sklep o ustanovitvi, nalogah in 
sestavi Sveta za spremljanje razvoja jezikovnih virov in tehnologij. Svet od takrat naprej usmerja 
nadaljnji razvoj na področju jezikovnih virov in tehnologij , podpira  celovite reš itve na področju 
digitalizacije slovenskega jezika, ovrednotil  je uporabnost dosedanjih dosežkov na področju 
jezikovnih virov in tehnologij  in možnosti z a njihovo nadgradnjo, obravnaval je  strateške usmeritve na 
področju jezikovnih virov in tehnologij  v državni upravi, identifi ciral  potreb e na področju jezikovnih 
virov in tehnologij  ter določil  smernice glede odprtega dostopa do jezikovnih virov in tehnologij . 
Kar se tiče skrbi za izvajanje predpisov na področju dvojezičnosti , je tudi v letu 2017 Delovna 
podskupina za pripravo načrta ukrepov za izvajanje predpisov na področju dvojezičnosti 
(ustanovljena je bila 20. junija  2014) pripravila Poročilo o izvedbi Načrta ukrepov Vlade Republike 
Slovenije za izvajanje predpisov na področju dvojezičnosti 20 15–2018  za leto 2016.  Načrt ukrepov 
vsebuje 17 podrobnejših ukrepov glede izvajanja predpisov na področju dvojezičnosti: izvedba rednih 
in načrtovanih nadzorov, preučitev pravilnosti sistemizacij in pravilne zasedbe delovnih mest in 
preučitev pravilnosti oz. upravičenosti izpl ačevanja dodatkov za dvojezičnost, upoštevaje 17. člen 
Zakona o javnih uslužbencih in 28. člen Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, strokovni nadzor  Uvod  
5 
 nad poslovanjem občin, skrb za orodje za objavo e -storitev na portalu e -uprave, izvedba tečajev 
jezika narodnih skupnosti, prevajanje obrazcev v jezik narodne skupnosti, identifikacija težav in 
priprava načrta ukrepov za boljše delo policije na narodnostno mešanih območjih, zagotovitev vseh 
obrazcev, ki jih uporabljajo policisti, v jeziku narodnostnih skupn osti, jezikovno usposabljanje (tečaji v 
Policiji), dvig jezikovnih kompetenc pedagoških delavcev v jezikih manjšin v dvojezičnih 
vzgojnoizobraževalnih zavodih v Prekmurju in Porabju, dvig jezikovnih kompetenc pedagoških 
delavcev v jezikih manjšin v šolah z  italijanskim učnim jezikom v Sloveniji in šolah s slovenskim učnim 
jezikom v Italiji, ugotovitev potreb odraslih po pripravi krajših programov za pridobitev oziroma 
izboljšanje jezikovnih zmožnosti in razvoj programov s poudarkom na e -učenju, posodobitev 
publikacij Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, ki se nanašajo na področje obveznega 
zdravstvenega zavarovanja ter prevod spletnih strani nacionalne kontaktne točke, ugotovitev, ali 
obstajajo italijanski in madžarski prevodi vseh obrazcev, ki so pr edpisani in so namenjeni za 
uveljavljanje pravic strank v postopkih pred sodišči, vzdrževanje in vsebinsko dopolnjevanje spletnega 
portala Jezikovna politika Republike Slovenije, nadaljevanje (so)financiranja različnih dejavnosti za 
ohranjanje in promocijo  italijanskega in madžarskega jezika v okviru rednih letnih kulturnih 
programov ter nadaljevanje sofinanciranja občin na narodnostno mešanem območju.  Vlada RS je 
poročilo sprejela 23. julija  2015 ter z njim seznanila Komisijo Državnega zbora za narodni sku pnosti.  
Slednja je na podlagi tega poročila priporočila Vladi RS, da se na območjih občin iz 11. člena Ustave 
RS sistem dvojezičnega poslovanja pri vseh izvajalcih uskladi in poenoti tako, da bodo vsi obrazci 
izključno dvojezični in bodo ponujali možnost i zbire jezika postopka. Obenem pa je Vladi RS sporočila, 
da od nje pričakuje, da bo skrbela za stalno usposabljanje kadrov za vodenje postopkov v jezikih 
avtohtonih narodnih skupnosti.  
Veljavna Resolucija o nacionalnem programu za jezikovno politiko se čas ovno sklene v letu 2018, zato 
je čas za pripravo novega strateškega dokumenta, ki bo začrtal smernice za nadaljnji razvoj jezikovne 
politike. Ministrstvo za kulturo je v želji, da bi bil ta dokument deležen kar največjega konsenza v 
strokovni javnosti, zai nteresirane povabilo k sodelovanju.  V torek, 28. novembra 2017, je pripravilo 
posvet o novem nacionalnem programu za jezikovno politiko.  Sodelujoči so izpostavili pestro paleto 
tem, ki jih vključuje jezikovna politika. Te teme so bile: jezikovna zmožnost v seh skupin govorcev, 
sporazumevalne potrebe ljudi s posebnimi potrebami, raziskovanje jezikovne situacije, jezikovna 
opremljenost za slovenščino, različni vidiki slovenščine v javni rabi (državna uprava, RTV, visokošolski 
prostor, problematika jezikovnega svetovanja) ipd. Udeleženci so se strinjali, da je obstoječi 
nacionalni program še vedno aktualen, ob prevetritvi in redakciji posameznih poglavij, ki v luči novih 
okoliščin to potrebujejo.  
 
Resolucija o Nacionalnem programu za jezikovno politiko 2014 –2018 
 
Resolucija o Nacionalnem programu za jezikovno politiko 2007 –2011  je prenehala veljati  z letom 
2012 . Tako  je Ministrstvo za kulturo Republike Slovenije pripravilo novo resolucijo, ki je začrtala 
strokovne smernice za jezikovnopolitične odločitve in ukrep e za obdobje  2014 do 2018 . Dokument je 
pripravljalo več delovnih skupin . Vse so bile sestavljene iz strokovnjakov z jezikovnega področja:  
osemčlanska delovna skupina, ki je oblikovala osnutek resolucije in opravila redakcijo besedila, 
posebna projektna sk upina za področje slovenskega jezika, ki je podala pripombe k delovnemu 
besedilu in odzivom iz javne obravnave, in Strokovna komisija za slovenski jezik, ki je s sodelovanjem 
Ministrstva za kulturo pripravila redakcijo delovnega besedila resolucije. Pripra vo resolucije sta  Uvod  
6 
 spremljali dve javni razpravi . Prva je potekala od 1. junija do 15. julija in februarja 2013 . V njej je 
sodelovala  širša javnost s področja jezikovnega načrtovanja in politike. Sledilo je (od f ebruarja do 
maja 2013) medresorsko usklajevan je. Na podlagi odzivov iz javne razprave, medresorskega 
usklajevanja, dodatnih navodil Generalnega sekretariata Vlade Republike Slovenije in interne 
verifikacije je Služba za slovenski jezik na Ministrstvu za kulturo pripravila končno besedilo predloga 
resolucije. Ministrstvo za kulturo je predlog resolucije predložilo Vladi Republike Slovenije . Potrdila ga 
je 23. maja  2013 in ga predložila v obravnavo Državnemu zboru Republike Slovenije. Poslanke in 
poslanci Državnega zbora so Resolucijo o Nacionalnem programu za jezikovno politiko 2014 –2018 
sprejeli 15. julija 2013.  
 
Resolucija o Nacionalnem programu za jezikovno pol itiko 2014 –2018 je predvidela cilje, ki jih  mora 
zasledovati  jezikovna politika . Resolucija je vsak cilj posebej vsebinsko opredeli la, izpostavi la ukrepe, 
ki naj bi se izvedli za  dosego določenega cilja, navedla  kazalnike, s katerimi naj bi bil cilj merlji v, ter 
predvidene učinke, ki naj bi jih z realizacijo cilja dosegli. Prav tako so določeni okvirna predvidena 
sredstva ter glavni nosilci, odgovorni za realizacijo (financiranje) posameznih ciljev ali posameznih 
ukrepov znotraj ciljev.  
 
Cilji, ki jih opred eljuje  jezikovna politika  v Resolucij i o Nacionalnem programu za jezikovno politiko 
2014 –2018 : 
 
Področje jezikovnega izobraževanja  
 
Splošni cilji in ukrepi:   
– uskladitev dejavnosti jezikovnega izobraževanja na vseh ravneh,  
– zmožnost govorcev slovenščine za uporabo jezikovnih priročnikov in jezikovnih tehnologij,  
– ozaveščenost o različnosti sporazumevalnih potreb in načinov sporazumevanja,  
– večjezikovna in medkulturna ozaveščenost,  
– spremljanje jezikovnega stanja.  
 
Slovenščina kot prvi jezik:  
– razvijan je in izpopolnjevanje jezikovne zmožnosti govorcev slovenščine kot prvega jezika in njihovo 
usposabljanje za učinkovito sporazumevanje,  
– razumljiv uradovalni jezik in nadgrajevanje jezikovne zmožnosti javnih uslužbencev,  
– širjenje ali izpopolnjevanje jez ikovne zmožnosti v slovenščini kot prvem jeziku za zdomske otroke,  
– usposabljanje učiteljev v dvo - in večjezičnih okoljih,  
– širjenje ali izpopolnjevanje jezikovne zmožnosti in področij rabe v slovenščini kot prvem jeziku v 
zamejstvu in izseljenstvu,  
– optimizacija poučevanja in učenja slovenščine v zamejstvu in izseljenstvu.  
 
Slovenščina kot drugi in tuji jezik:  
– širjenje in izpopolnjevanje jezikovne zmožnosti v slovenščini kot drugem in tujem jeziku.  
 
Jezik manjšin in priseljencev v Republiki Sloveniji:   Uvod  
7 
 – zagotovitev pogojev za učinkovito jezikovno in siceršnjo družbeno integracijo govorcev manjšinskih 
jezikov.  
 
Tuji jeziki:  
– zagotavljanje kakovosti in optimizacija poučevanja ter učenja tujih jezikov.  
 
Govorci s posebnimi potrebami:  
– razvijan je sporazumevalne zmožnosti v slovenskem znakovnem jeziku,  
– omogočanje alternativnih poti sporazumevanja v javnem življenju za slepe in slabovidne, 
gluhoslepe, osebe s specifičnimi motnjami (na primer disleksija, slabše bralne in učne sposobnosti, 
govorno -jezikovne motnje ipd.) ter osebe z motnjami v duševnem razvoju,  
– popularizacija pridobivanja zmožnosti za alternativne poti sporazumevanja pri drugih govorcih,  
– izpopolnjevanje jezikovne zmožnosti v slovenščini za govorce s posebnimi potrebami,  
– vključ evanje oseb s posebnimi potrebami v družbo.  
 
Jezikovna ureditev visokega šolstva in znanosti:  
– omogočanje prostega pretoka študentov in profesorjev,  
– ohranitev statusa slovenščine kot uradnega in učnega jezika visokega šolstva,  
– razvijanje sporazumevaln e zmožnosti v strokovnem jeziku,  
– izboljšanje položaja slovenščine kot jezika znanosti.  
 
Jezikovna opremljenost  
 
Splošni cilj:  
– uskladitev dejavnosti pri načrtovanju in izvajanju Akcijskega načrta za jezikovno opremljenost.  
 
Jezikovni opis:  
– temeljni opis sodobne knjižne/standardne slovenščine, specializirani jezikovni opisi, dialektološki, 
zgodovinsko - in primerjalnojezikoslovni opisi.  
 
Standardizacija:  
– izvajanje dejavnosti, s katerimi bodo govorcem slovenščine in tujim govorcem, ki se želi jo naučiti 
slovenščine, zagotovljeni vsi pogoji, da se seznanijo z jezikovnim standardom in se sporazumevajo v 
skladu z njim.  
 
Terminologija in večjezičnost:  
– vzpostavitev infrastrukture ter izdelava prosto dostopnih večjezičnih in terminoloških virov in orodij 
za podporo učenju in poučevanju tujih jezikov in terminološkemu delu.  
 
Jezikovne tehnologije:  
– spodbujanje razvoja jezikovnih tehnologij za slovenski jezik, ki vključuje vzpostavitev potrebne 
infrastrukture ter izdelavo čim bolj prosto dostopnih vi rov in orodij.  
 
Digitalizacija:   Uvod  
8 
 – spodbujanje digitalizacije in omogočanje prostega dostopa za vse obstoječe jezikovne vire in 
priročnike, ki predstavljajo kulturno dediščino oziroma znanstveno produkcijo, vezano na slovenski 
jezik.  
 
Govorci s posebnimi p otrebami:  
– opremljenost oseb s posebnimi potrebami s specifičnimi jezikovnimi in jezikovnotehnološkimi 
pripomočki in orodji.  
 
Formalnopravni vidi ki slovenske jezikovne politike : 
– zagotovitev raziskovanih in empiričnih podlag za učinkovito jezikovno polit iko, 
– zagotovitev pogojev za enakopravno javno rabo in razvoj italijanskega in madžarskega jezika na 
območjih, na katerih živi italijanska ali madžarska narodna skupnost.  
 
Slovenščina kot uradni jezik EU : 
– podpora države pri uporabi slovenščine kot uradn ega jezika EU,  
– promocija slovenskega jezika in kulture v EU.  
 
Akcijska načrta  
 
Resolucija  o Nacionalnem programu za jezikovno politiko 2014 –2018  je kot začetni izvedbeni korak za 
dosego ciljev predvidel a oblikovanje dveh med seboj usklajenih, samostojnih in celovitih 
jezikovnonačrtovalnih nacionalnih dokumentov: Akcijskega načrta za jezikovno izobraževanje (ANJI) 
in Akcijskega načrta za jezikovno opremljenost (ANJO). Za pripravo akcijskih načrtov, izvedbe nih 
dokumentov na jezikovnopolitičnem področju, je minister, pristojen za kulturo, v sodelovanju z 
ministrom, pristojnim za izobraževanje in znanost, septembra 2013 imenoval dve delovni skupini, 
sestavljeni iz predstavnikov javnih raziskovalnih in strokovn ih zavodov ter civilnodružbenih in drugih 
teles, dejavnih na programskem področju, in predstavnikov državnih organov kot nosilcev 
jezikovnopolitičnih ukrepov. Vlada Republike Slovenije je 13. novembra 2015 po obsežni in temeljiti 
javni razpravi ter medreso rskem usklajevanju sprejela oba akcijska načrta.  
 
Akcijski načrt za jezikovno izobraževanje  
 
Akcijski načrt za jezikovno izobraževanje  je izvedbeni dokument Resolucije  o Nacionalnem programu 
za jezikovno politiko 2014 –2018 . Predlaga aktivnosti, ki bi jih bilo za uresničitev Resolucije o 
Nacionalnem programu za jezikovno politiko 2014 –2018  (točka 2.1 Jezikovno izobraževanje) in v njej 
določenih ciljev treba izvesti, ter nosilce/financerje posameznih ciljev in ukrepov glede na pristojnosti 
posameznih resornih organov. Posamezna poglavja so opremljena z uvodnim besedilom s temeljnim 
pregledom stanja in z utemeljitvijo ali pojasnili k n ekaterim ciljem in dejavnostim.  
 
Cilji, ki jih opredeljuje  jezikovna politika v Akcijskem  načrt u za jezikovno izobražev anje:  
 
Splošni cilji in ukrepi  
 
1. cilj: Uskladitev dejavnosti jezikovnega izobraževanja na vseh ravneh  
2. cilj: Zmožnost govorcev slovenščine za uporabo jezikovnih priročnikov in jezikovnih tehnologij   Uvod  
9 
 3. cilj: Ozaveščenost o različnosti sporazumevalnih p otreb in načinov sporazumevanja  
4. cilj: Večjezična in medkulturna ozaveščenost  
5. cilj: Spremljanje jezikovnega stanja  
 
1 Slovenščina kot prvi jezik v Republiki Sloveniji  
 
1. cilj: Razvijanje in izpopolnjevanje jezikovne zmožnosti govorcev slovenščine k ot prvega jezika in 
njihovo usposabljanje za učinkovito sporazumevanje  
1.1 Osnovne aktivnosti  
1.2 Zagotavljanje kakovosti poučevanja slovenščine s sistemskimi ukrepi  
1.3 Obveščanje in izobraževanje učiteljev  
2. cilj: Razumljiv uradovalni jezik in nadgra jevanje jezikovne zmožnosti javnih uslužbencev  
 
2  Slovenščina kot drugi in tuji jezik  
 
1. cilj: Razvijanje jezikovne zmožnosti v slovenščini  
2. cilj: Sistemska umestitev poučevanja/učenja slovenščine kot drugega jezika oz. jezika okolja v 
vrtcu, osnovni in srednji šoli  
3. cilj: Jezikovno vključevanje odraslih priseljencev  
4. cilj: Slovenščina na tujih univerzah  
 
3 Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu  
 
1. cilj: Spodbujanje optimizacije učenja slovenščine za zamejske, zdomske in izseljenske ot roke: 
ohranjanje in nadgrajevanje sistematičnega izobraževanja v slovenskem jeziku v okviru obstoječih 
šolskih sistemov  
2. cilj: Spodbujanje optimizacije poučevanja slovenščine: usposabljanje in izobraževanje učiteljev in 
pedagoških delavcev (rednih in obš olskih dejavnosti) v dvo - in večjezičnih okoljih  
3. cilj: Ohranjanje in širjenje področij in priložnosti za rabo slovenščine: dejavnosti za promocijo 
Slovenije in slovenščine   
4. cilj: Sprotno spremljanje jezikovnopolitičnih situacij v zamejstvu, izseljen stvu in zdomstvu  
 
4 Jeziki manjšin in priseljencev v Republiki Sloveniji  
 
1. cilj: Krepitev jezikovne zmožnosti govorcev  
2. cilj: Promocija večjezičnosti  
 
5 Tuji jeziki  
 
1. cilj: Zagotavljanje kakovosti in optimizacija poučevanja ter učenja tujih jezikov: Sistemski ukrepi  
2. cilj: Informiranje in usposabljanje izvajalcev in udeležencev tujejezikovnega izobraževanja  
 
6 Govorci s posebnimi potrebami  
 
1. cilj: Razvijanje jezikovne zmožnosti v slovenskem znakovnem jeziku   Uvod  
10 
 2. cilj: Omogočanje alternativnih poti sporazumevanja in pridobivanja informacij v javnem življenju za 
slepe in slabovidne, gluhoslepe, osebe s specifičnimi motnjami (na primer disleksija, slabše bralne in 
učne sposobnosti, govorno -jezikovne motnje ipd.) ter osebe z motnjami v duševnem razvoju  
3. cilj: Popularizacija pridobivanja zmožnosti za alternativne poti sporazumevanja pri drugih govorcih  
4. cilj: Izpopolnjevanje jezikovne zmožnosti v slovenščini za govorce/bralce s posebnimi potrebami  
5. cilj: Vključevanje oseb s posebnimi potrebami v družbo  
 
7 Jezikovna ureditev visokega šolstva in znanosti  
 
1. cilj: Omogočanje prostega pretoka študentov in profesorjev  
2. cilj: Ohranitev statusa slovenščine kot uradnega in učnega jezika visokega šolst va 
3. cilj: Razvijati jezikovno zmožnost v strokovnem jeziku  
4. cilj: Izboljšati položaj slovenščine kot jezika znanosti  
 
Akcijski načrt za jezikovno opremljenost  
 
V Akcijskem načrtu za jezikovno opremljenost so v skladu z Resolucijo  o Nacionalnem programu  za 
jezikovno politiko 2014 –2018  (točko 2.2   Jezikovna opremljenost ) ter na podlagi podrobne preučitve 
področja in potreb definirani naslednji tematski sklopi: Splošni del, Jezikovni opis, Standardizacija, 
Terminologija, Večjezičnost, Jezikovne tehnologije , Digitalizacija in Govorci s posebnimi potrebami. 
Vsebina je organizirana v treh poglavjih. Akcijski načrt predlaga aktivnosti, ki bi jih bilo treba izvesti za 
uresničitev resolucije in v njej določenih ciljev.  
 
Tematski sklopi , ki jih opredeljuje  jeziko vna politika v Akcijskem načrtu za jezikovno opremljenost:  
 
1.1 Splošno  
1.2 Jezikovni opis  
1.3 Standardizacija  
1.4 Terminologija  
1.5 Večjezičnost  
1.6 Jezikovne tehnologije  
1.7 Digitalizacija  
1.8 Govorci s posebnimi potrebami  
 
Akcije , ki jih opredeljuje je zikovna politika v Akcijskem načrtu za jezikovno opremljenost:  
 
Akcija S -1: Infrastrukturni center  
Akcija S -2: Zakonodaja za odprti dostop  
Akcija S -3: Vnašanje virov v Wikije  
Akcija P -1: Terminološki portal  
Akcija P -2: Aplikacija za nove terminološke zbirke  
Akcija P -3: Terminološko svetovanje  
Akcija P -4: Javna dostopnost terminoloških virov  
Akcija P -5: Samodejno luščenje terminologije  
Akcija P -6: Večjezični portal   Uvod  
11 
 Akcija P -7: Slovnični portal za šolarje  
Akcija P -8: Spletna predstavitev normativnih poda tkov  
Akcija P -9: Spodbujanje prožnih in inovativnih oblik učenja z razvojem jezikovnih virov in tehnologij  
Akcija K -1: Pisni korpusi  
Akcija K -2: Specializirani korpusi in konkordančniki  
Akcija K -3: Govorni korpus in baza  
Akcija K -4: Dvojezični korpusi  
Akcija K-5: Diahroni korpus  
Akcija L -1: Splošni slovar in slovarska baza  
Akcija L -2: Slovenski lingvistični atlas  
Akcija L -3: Slovar naselbinskih imen  
Akcija L -4: Terminološki slovarji različnih strok  
Akcija L -5: Zgodovinski slovar  
Akcija L -6: Imenske entitete  v slovenščini  
Akcija L -7: Večjezične baze in slovarji  
Akcija L -8: Strojna slovnična analiza  
Akcija L -9: FrameNet za slovenščino  
Akcija L -10: sloWNet  
Akcija L -11: Anafora in koreference   
Akcija L -12: Zbirka normativnih zadreg   
Akcija G -1: Zasnova slovnice   
Akcija G -2: Šolska slovnica   
Akcija N -1: Pravopisna pravila in slovar   
Akcija D -1: Digitalizacija čistopisov pisne kulturne dediščine   
Akcija D -2: Digitalizacija jezikovnih priročnikov   
Akcija A -1: Razpoznavalnik tekočega govora   
Akcija A -2: Strojni preva jalnik   
Akcija A -3: Sistem dialoga   
Akcija A -4: Bralnik sporočil gospodinjskih aparatov   
Akcija A -5: Referenčni črkovalnik in slovnični pregledovalnik   
Akcija Z -1: Korpus in slovar znakovnega jezika   
 
Medresorsk a delovn a skupin a za spremljanje izvajanja jezikovne politike Republike Slovenije  
 
S Sklepom Vlade  Republike Slovenije št. 0 2401 -6/2014/6 z dne 19. 3. 2014 je bila ustanovljena 
Medresorska delovna skupina za spremljanje izvajanja jezikovne politike Republike Slovenije (v 
nadaljevanju: medresorska delovna skupina). Ta sklep je bil s sklepoma o spremembah Sklepa o 
ustanovitvi Medresorske delovne skupine za spremljanje izvajanja jezikovne politike Republike 
Slovenije  št. 02401 -4/2016/5 z dne 3. 2. 2016  in št. 02401 -3/2018/4  z dne 1. 3. 2018 spremenjen in 
dopolnjen. Medresorsko delovno skupino  sestavljajo javni uslužbenci iz tistih organov izvršilne oblasti 
in nosilcev javnih pooblastil, katerih dejavnost je najbolj neposredno povezana z jezikovnopolitičnimi 
vprašanji, v svojem  delovanju pa je zavezana tako načelu odgovornosti kot operativnosti. S tem sta 
mišljeni po eni strani načelna odgovornost najvišjih predstavnikov ministrstev ter drugih vladnih služb  Uvod  
12 
 za ustanovitev in delovanje skupine, po drugi strani pa konkretna in ope rativna odgovornost 
posameznih javnih uslužbencev kot stalnih sodelavcev skupine.  
 
Medresorsko delovno skupino tako sestavljajo:  
– vodja: dr. Simona Bergoč, vodja Službe za slovenski jezik, Ministrstvo za kulturo,  
– člani ce in člana : 
 Irena Androjna, Ministrstv o za javno upravo, Upravna akademija,  
 Tanja Dular, Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti,  
 Darja Erbič, Ministrstvo za zunanje zadeve,  
 akademik Niko Grafenauer, Slovenska akademija znanosti in umetnosti,  
 Breda Gruden, Ministrst vo za javno upravo, Upravna akademija,  
 Sabina Hrovatin, Ministrstvo za notranje zadeve,  
 mag. Vesna Kalčič, Urad Vlade R epublike Slovenije  za narodnosti,  
 Rudi Merljak, Urad Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu,  
 Barbara Miklavčič, Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo,  
 Marčela Novljan Lovrinčić, Generalni sekretariat Vlade RS,  
 Bronka Straus, Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport,  
 dr. Lidija Tičar Padar, Javna agencija za raziskovalno dejavno st RS,  
 Vlasta Vičič, Javna agencija  za knjigo Republike Slovenije.  
 
Po sklepu vlade o ustanovitvi medresorska delovna skupina:  
– spremlja in spodbuja izvajanje ukrepov in doseganje ciljev iz nacionalnega programa,  
– spremlja in spodbuja izvajanje ukrepov in d oseganje ciljev akcijskih načrtov za jezikovno 
izobraževanje in jezikovno opremljenost,  
– sprejema poročila o izvedenih ukrepih,  
– po potrebi skrbi za koordinacijo izvajanja ukrepov, ki zahtevajo sodelovanje več vladnih organov 
ali nosilcev javnih pooblastil,  
– daje pobude za spremembo zakonodaje s področja  jezikovne politike,  
– daje predloge in pobude v zvezi z nadaljnjim načrtovanjem jezikovne politike in  
– skrbi za promocijo nacionalnega programa v javni upravi ter njegovo uveljavitev v javnosti.  
 
Medresorska d elovna skupina mora na podlagi resolucije vsako leto pripraviti tudi letno poročilo o 
uspešnosti izvajanja nacionalnega programa in ga predstaviti Vladi RS. Vlada RS s poročilom seznani 
Državni zbor RS.  
 
  ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
13 
  
Akcijski načrt za jezikovno izobraževanje (ANJI)1 
 
Aktivnost  
Priprava akcijskega načrta v imenovani skupini strokovnjakov in strokovnjakinj, javna debata o 
osnutku načrta, medresorska uskladitev dokumenta  in sprejem na vladi  
Nosilec  
MK  
Kazalniki  
Predvideni učinki  
Strokovno ter družbeno usklajeno  učinkovito načrtovanje in izvajanje jezikovne politike na področju 
jezikovnega izobraževanja  
Poroči lo nosilca  
Ukrep je bil izveden v letu 2015.  
Porabljena sredstva  
MK: f inančnih posledic v letu 201 7 ni bilo.  
 
1 Posamezne a ktivnosti so v poročilu tudi večkrat omenjene, saj se z njimi dosegajo raznovrstni cilji.   ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
14 
 2. cilj: Zmožnost govorcev slovenščine za uporabo jezikovnih priročnikov in jezikovnih 
tehnologij   
 
Aktivnost   
Spodbujanje vključevanja učiteljev v izobraževanja o samostojni uporabi sodobnih jezikovnih virov 
za učitelje in učiteljice na različnih stopnjah šolanja, izvedba izobraževanj za splošno in poklicno 
javnost  
Nosil ca  
MK, MIZŠ   
Kazalniki  
Število izvedenih izobraževalnih oblik, ki zasledujejo navedeni cilj :  4 izobraževalne oblike .  
Usposobljeni učitelji in učeči se za kompetentno uporabo priročnikov in drugih jezikovnih virov  
Poročilo nosilcev  
MK je septembra 2017 objavilo »Javni razpis za (so)financiranje projek tov, namenjenih promociji in 
uveljavljanju slovenskega jezika na področju jezikovnih virov, tehnologij in digitalizacije v letih 2018 in 
2019«. Oblikovanje skupnosti samostojnih govorcev z razvito jezikovno zmožnostjo v slovenščini in 
visoko stopnjo jeziko vne samozavesti je med osrednjimi cilji resolucije, zato sta pomembna promocija 
in stalno jezikovno izpopolnjevanje mladine in odraslih , tako učiteljev kot učečih se . Pri tem so v veliko 
podporo jezikovni viri in tehnologije. Jeziki, ki bodo pri razvoju in formacijskih in komunikacijskih 
tehnologij zaostajali, bodo namreč sčasoma manj privlačni in konkurenčni v globalno povezanem 
svetu. Prav zato sta pomembn a organiziranje in izvajanje ustreznega izobraževanja ter promocije za 
vse govorce slovenščine tudi na  tem področju.  V okviru prvega predmeta  razpisa , tj. promocij e 
jezikovnih virov in tehnologij, so bili izbran i naslednji projekti:  
– »Slovar sopomenk sodobne slovenščine: Od skupnosti za skupnost« (izvajalec : Fakultet a za 
računalništvo in informatiko Univerze v Ljubljani ). Splošni cilj projekta je predstaviti in promovirati po 
oceni avtorjev najobsežnejšo prosto dostopno avtomatsko generirano spletno zbirko sopomenk za 
slovenščino, ki uvaja nov tip jezikovnega vira, ki ga avtorji opredeljujejo z izrazom  odzivni slovar. 
Jezikovni vir Slovar sopomenk sodobne slovenščine  je nastal na Centru za jezikovne vire in tehnologije 
Univerze v Ljubljani v sodelovanju s Fakulteto za r ačunalništvo in informatiko. Ta s lovar med 
uporabniki še ni znan, prav tako niso poznane vse prednosti in omejitve odzivnih slovarjev in možnosti 
za uporabniško vključevanje v razvoj vira.  Promocijske dejavnosti, ki jih zajema projekt, imajo zato 
namen  predstaviti Slovar sopomenk sodobne slovenščine karseda širokemu naboru potencialnih 
uporabnikov, s posebno mislijo na uporabniške skupine, v katerih  je potreba po sopomenskih podatkih 
najbolj akutna , predstaviti širši javnosti vrednost sopomenskih informa cij kot tudi konkretne primere 
uporabe teh informacij za reševanje različnih vrst  konkretnih jezikovnih vprašanj , seznaniti 
potencialne uporabnike s konceptom odzivnega slovarja, njegovimi prednostmi in omejitvami in 
možnostmi za sooblikovanje s odelujoče u porabniške skupnosti , omogočiti uporabnikom aktivno 
udeležbo pri slovarskem razvoju in jih za slednjo kontinuirano prek daljšega časovnega obdobja tudi  ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
15 
 motivirati , spodbuditi razumevanje slovarja kot vir a, ki nastaja iz skupnosti za skupnost, kar umešča 
pripravo in rabo slovarjev v sproščen, sodoben, demokratičen, izrazito uporabn(išk)o naravnan 
kontekst , ter izboljšati uporabniško zavedanje o vrednosti jezikovnih virov in tehnologij za jezikovno 
skupnost, skupaj z vrednostjo uporabniške povratne informacij e za razvoj le -teh. Cilji projekta so med 
drugim predstavitev slovarja na Portalu jezikovnih virov, spletna stran s posnetki izvedenih dogodkov 
s posebno mislijo na čimboljšo dostopnost različnim skupinam jezikovnih uporabnikov ter objava in 
diseminacija s erije desetih promocijskih poddaj, v katerih bodo svojo izkušnjo s slovarjem predstavili 
tudi predstavniki uporabniške skupnosti.  
– »Moj jezik v digitalnem svetu « (izvajalec : Univerz a v Mariboru ). Namen projekta je razširiti vedenje 
o obstoječih digitalnih  jezikovnih priročnikih za slovenščino in možnostih njihove uporabe pri vsakdanji 
komunikaciji, pri čemer bo izvajalec dosegel naslednje splošne cilje:  razširiti vedenje o obstoječih 
digitalnih jezikovnih priročnikih za slovenščino in možnostih njihove upo rabe pri vsakdanji 
komunikaciji,  povečati dostop do razpoložljivih digitalnih jezikovnih priročnikov,  dvigniti stopnjo 
posameznikove motivacije za izpopolnjevanje jezika s predstavitvijo in komunikacijo/promocijo 
uporabniku prijaznih platform dostopa do je zikovnih vsebin,  ciljne javnosti aktivno vključiti v 
soustvarjanje vsebin na družbenih omrežjih in  povečati prepoznavnost projekta, njegovih rezultatov in 
Ministrstva za kulturo kot aktivnega podpornika promocije slovenskega jezika.  V okviru projekta bo 
poskrbljeno tudi za širjenje vedenja o novih jezikovnih priročnikih, ki se razvijajo v digitalnem okolju, 
ter možnostih njihove uporabe med populacijo, ki z vsebinami iz jezika nima več stika skozi šolanje.  
– »Digitalizacija in dostopnost slovarskih virov « (izvajalec : Fakultet a za matematiko, naravoslovje in 
informacijske tehnologije Univerze na Primorskem ter podjetje Amebis kot konzorcijska partnerja ). 
Namen projekta je tako avtorjem kot uporabnikom promovirati slovarske vire, spodbujati njihovo 
uporabo in ustvarjanje novih slovarjev. V okviru ciljev projekta za avtorje sodijo brezplačna spletna 
dostopnost orodja za sestavo slovarjev ter tehnična, leksikografs ka in uredniška pomoč.  Cilji projekta 
za uporabnike so umerjeni v zagotavljanje obsežnega nabora brezplačnih informacij in slovarskih 
podatkov na enem mestu, in sicer na pregleden, enostaven in dostopen način. Med cilje sodi tudi 
povečanje števila dostopni h digitaliziranih slovarskih zbirk v uporabnikom prijazni obliki ter razvijanje 
in izpopolnjevanje zmožnosti uporabnikov za uporabo slovarskih tehnologij.  Ključne aktivnosti 
projekta bodo usmerjene k promociji in uveljavljanju slovarjev v digitalni obliki.  Za avtorje jih bodo 
realizirani v sklopu informacijskih sestankov na slovenskih univerzah, društvih, organizacijah ipd., saj v 
njihovem krogu nastaja večina slovarjev. Za potrebe uporabnikov pa bo izdelan nov slovarski portal 
Slovarji.si s potrebnimi info rmacijami in dostopom do številnih slovarjev. Portal bo izboljšal 
uporabniško izkušnjo enega najbolj uporabljanih slovarskih portalov pri nas 
(http://www.evroterm.gov.si/slovar/ ), ki je z leti postal zastarel, nepregleden in neprivlačen. 
Pričakovani rezultati projekta so nadgradnja in povečanje števila slovarskih zbirk ter večja seznanitev 
uporabnikov s slovarskimi viri in tehnologijami.  
– »Promocija jezikovne igralne aplikacije za mobilne napra ve« (izvajalec : Fakultet a za družbene vede 
Univerze v Ljubljani ). Rezultati projekta bodo presegli primanjkljaj na področju jezikovnih virov in 
orodij za slovenski jezik, namenjenih zabavi in rabi v prostem času. Projektna skupina se bo posvetila 
promociji  jezikovnih aplikacij, in sicer na vzorčnem primeru »Igre besed« ( http://www.igra -besed.si ). 
Ta bo namenjena uporabnikom mobilnih naprav z operacijskima sistemoma Android in iOS. Projekt 
predvideva aktiv nosti, kot so tematska tekmovanja, inovativno vabljenje v (učno) jezikovno igranje in 
obveščanje prek poštnih seznamov ter družbenih omrežij.  Splošni cilji projekta so:  priprava mobilnih 
aplikacij za Android in iOS, ki bosta vsebovali večjo količino podatkov o sodobni slovenščini. Podatki 
bodo temeljili na najsodobnejših korpusih slovenskega jezika, kar bo do zagotovili z njihovo  ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
16 
 posodobitvijo ob objavi korpusa Gigafida 2.0 ; redna promocija igre med ciljnimi uporabniki, med 
katero sodijo redne objave n a družabnih omrežjih, organizacija 10 do 20 tematskih tekmovanj ter 
ostali h diseminacijski h dogodkov, ki javnost in potencialne uporabnike osveščajo o aplikaciji in jih 
spodbujajo k uporabi tako aplikacije kot k izrabi in analizi njenih rezultatov ; do 5000  igralcev igre ob 
zaključku projekta. Zaradi pomanjkanja izkušenj s tovrstnimi viri v slovenskem prostoru se težko reče, 
ali je številka preveč ali premalo ambiciozna, vsekakor pa bo do zagotovili, da bo aplikacija dosegla 
čim širši nabor različnih uporabni ških skupin ; objava podatkovnih baz, nastalih v okviru projekta, tj. 
podatkovne baze za aplikacijo in podatkovne baze odgovorov uporabnikov. Podatkovni bazi bo do 
objavili v repozitoriju CLARIN pod licenco CC BY -SA 4.0. S tem namerava jo doseči, da bodo rezu ltati 
projekta uporabni tudi za strokovno javnost, ki vključuje jezikoslovce, jezikovne tehnologe, didaktike 
ipd. Med učinki projekta bo zagon aktivnejše izdelave igralnih aplikacij za slovenski jezik – tovrstni 
projekti so za slovenščino smiselni, saj so njihovi rezultati lahko uporabni tudi pri raziskavah jezikovne 
produkcije in znanja slovenskega jezika.  
MK: finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.  
 
MIZŠ poroča, da je Zavod RS za šolstvo v sodelovanju s  SAZU  za oktober 2017 pripravil vsebinsko in 
organizacijsko zasnovo izobraževanja za učitelje  za uporabo portala FRAN . Izvajalci izobraževanja bi 
bili strokovni sodelavci ZRSŠ in SAZU. Ker je v tem času začel nastajati nov spletni jezikovni portal, 
imenovan Fra nček, bodo izobraževanje izpeljali v letu 2018, ko bo nastalo tudi nekaj didaktičnih 
gradiv. Izobraževanje bo namenjeno najširšemu krogu delavcev v VIZ.  
MIZŠ: redna dejavnost.  
 
MK, MIZŠ (MIZŠ, ZRSŠ ): finančnih posledic v letu 2017 ni bilo; redna dejavnost.   
 
3. cilj: Ozaveščenost o različnosti sporazumeval nih potreb in načinov sporazumevanja  
 
Aktivnosti  
Priprava  večpredstavnostnega gradiva z informacijami o perečih vidikih sporazumevalnih potreb 
ranljivih skupin govorcev in govork v RS; priprava in izvedba ustrezne in odmevne javne 
ozaveščevalne akcije  
Nosilec  
MK 
Kazalniki  
Večpredstavnostno ozaveščevalno gradivo , izvedena ozaveščevalna akcija  
Učinkovitejše in strpnejše sporazumevanje med različnimi skupinami govorcev   ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
17 
 Poročilo nosilca  
MK je junija 2017 objavilo  javni razpis Jezikovna integracija ranljivih skupin govorcev v Republiki 
Sloveniji. Za  ta projekt je MK v okviru Operativnega programa za izvajanje Evropske kohezijske 
politike v obdobju 2014 –2020 za cilj naložbe za rast in delovna mesta pridobilo 500.000,00 evrov za 
obdobje 2017 –2019. Projekt celostno vključuje vse skupine govorcev in sled i vsem ciljem iz poglavja 
Govorci s posebnimi potrebami (glede izdelave orodij za učinkovitejše sporazumevanje pa tudi ciljem 
iz Akcijskega načrta za jezikovno opremljenost). Med obveznimi razpisanimi vsebinami s o tudi 
vsebine, namenjene popularizaciji in senzibilizaciji o potrebah in načinih sporazumevanja govorcev s 
posebnimi potrebami pri večinskogovorečem prebivalstvu.  Izbrana sofinancirana projekta sta:  
– »Pri-ročna video slovnica slovenskega znakovnega jezika (PRVI -SZJ)«  Zveze društev gluhih in 
naglu šnih Slovenije : Rezultati projekta bodo inovativna didaktična gradiva za učenje oziroma 
poučevanje slovenskega znakovnega jezika (SZJ), ki bodo gluhim in naglušnim, ki so uporabniki SZJ in 
hkrati govorci slovenščine s posebnimi potrebami (in jezikovni skup nosti SZJ v splošnem), dostopna z 
naslednjih vidikov: glede na metajezik gradiv (SZJ);  glede vsebine (slovnica, primerna za 
nejezikoslovce oziroma za splošno javnost vseh starostnih skupin , od učencev v šoli do odraslih in 
starejših članov društev gluhih in naglušnih po vsej Sloveniji);  glede načina poučevanja – SZJ kot 
prvi/materni oziroma drugi/tuji jezik v šolskem sistemu;  glede sporazumevalnega kanala (video) in  
glede zgledov in vaj iz v sakdanje rabe. Osnove slovnice SZJ bodo torej predstavljene v SZJ, in sicer v 
obliki 40 pet - do desetminutnih video posnetkov, ki bodo prosto dosegljivi na spletu, objavljeni pa 
bodo tudi v knjižni obliki s spremljevalnim DVD -jem.  V okviru diseminacije rez ultatov projekta je 
predvideno tudi intenzivno ozaveščanje večinskega prebivalstva. Cilj obveščanja je predvsem ovreči 
predsodke do SZJ pri večinskem prebivalstvu in ljudem predstaviti možnost učenja slovnice tega jezika, 
starše gluhih in naglušnih otrok p a navdušiti nad učenjem tega jezika. Izvajalci bodo med drugim 
organizirali 40 -urni tečaj slovnice SZJ za slišeče (torej večinsko prebivalstvo s poudarkom na svojcih, 
študentih in prostovoljcih, pedagoških in strokovnih delavcih, ki se poklicno ukvarjajo z  gluhimi).  
– »Lahko je brati : Razvoj temeljnih usmeritev, metod, didaktičnih gradiv in spremljajočih orodij za 
lahko branje v Sloveniji«  Zavoda Risa, Centra za splošno, funkcionalno in kulturno opismenjevanje : V 
letih izvajanja projekta (2018 –2019) bodo ob stoječe smernice lahkega branja popravljene in 
nadgrajene  – postavljeni bodo standardi in kazalniki za lahko branje v Sloveniji. Ključna ciljna skupina 
projekta so osebe z motnjami v duševnem razvoju, pa tudi druge osebe, ki so iz različnih razlogov 
slabše  bralno pismene in potrebujejo lahko branje za lažje funkcioniranje v družbi (gluhi ali naglušni, 
slepi ali slabovidni, gluhoslepi, osebe z afazijo, osebe z demenco, priseljenci takoj ob priselitvi, skupina 
slabših bralcev). V projektu bodo med drugim nast ali program in kurikul temeljnega usposabljanja 
ciljnih govorcev ter priročnik z orodji za pripravo lahkega branja v slovenskem jeziku.  Izvajalci bodo 
poskrbeli  tudi za dobro seznanjenost temeljne ciljne skupine, strokovne in širše javnosti prek različnih 
medijskih orodij. Eden od mehanizmov za pridobitev pozornosti ciljnih in širše javnosti bodo znani 
slovenski obrazi. Lahko branje bodo promovirali in podprli t.  i.  ambasadorji lahkega bran ja, med njimi 
dr. Manca Košir, bralka, novinarka, sociologinja, igr alka, filantropinja, in igralec Gojmir Lešnjak - Gojc. 
Ambasadorji bodo prisotni na izobraževanjih, medijskih konferencah in diseminacijskih dogodkih ter 
na spletnih omrežjih.  
 
MK: f inančnih posledic v letu 201 7 ni bilo.   ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
18 
  
4. cilj: Večjezična in medkulturna ozaveščenost   
 
Aktivnost  
Priprava tistih učnih vsebin in gradiv s področja večjezičnosti in medkulturne komunikacije, ki po 
presoji nosilcev ukrepa v slovenskem šolskem sistemu in javnosti še niso dovolj znani in 
uveljavljeni  
Nosilec  
MK 
Kazalniki  
Število novih gradiv in pripravljenih učnih vsebin s tega področja  
Olajšano sporazumevanje med različnimi skupinami, zviševanje praga tolerance v večjezičnih in 
večkulturnih okoljih, učinkovitejše sporazumevanje med različnimi udeleženci izobraževalnih 
procesov  
Poročilo nosilca  
MK je v letih 2014 –2017 (24.500,00  evrov letno)  financira lo projekt »Vzpostavitev in vzdrževanje 
spletnega portala Jezikovn a politika Republike Slovenije« oziroma spletni portal » Jezikovna 
Slovenija «, ki ga je izvajala Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani. Splošni cilj projekta je bila 
promocija jezikovne politike Republike Slovenije . Vključ ena so bila   tudi poglavja iz Resolucije o 
naciona lnem programu za jezikovno politiko 2014 –2018.  Ta portal sicer ni pripravljal novih učnih 
vsebin, je pa bil učinkovit v promociji večjezičnosti in medkulturne komunikacije .  
MIZŠ sicer ni nosilec navedene aktivnosti, jo pa izvaja. Poroča, da je Zavod RS za šolstvo pripravil 
prevod strokovnega dokumenta Evropskega centra za moderne jezika Sveta Evrope Referenčni okvir 
za pluralistične pristop e k jezikom in kulturam : Zmožnosti in viri , ki je objavljen na zavodovi spletni 
strani v Digitalni bralnici.  Slovenski akronim za to je ROPP, angleški FREPA, francoski CARAP in nemški 
REPA. Publikacija je pomemben dokument Sveta Evrope na področju raznojez ičnosti in medkulturnosti 
v izobraževanju. Osnovni namen ROPP -a je spodbujanje raznojezičnega, večjezičnega in 
medkulturnega izobraževanja v jezikovno in kulturno pestrem okolju Evrope. Izhaja iz dosedanjega 
dela in prizadevanj Sveta Evrope pri razvijanju raznojezične in medkulturne sporazumevalne 
zmožnosti v izobraževanju in je dragocena nadgradnja uporabe Skupnega evropskega jezikovnega 
okvira (SEJO) na tem področju. ROPP je namenjen učiteljem vseh predmetov, izobraževalcem 
učiteljev, nosilcem odločanja, ustvarjalcem kurikula in piscem učbenikov za uporabo pluralističnih 
pristopov k jezikom in kulturam. Pluralistični pristopi so didaktični pristopi, ki pri poučevanju oz. 
učenju vključujejo več jezikov in kultur. So nasprotje »edninskim« pristopom, pri kate rih se upošteva ta 
in obravnava ta samo en jezik in ena kultura. Osrednji del ROPP -a predstavlja nabor referenčnih 
opisnikov, ki jih lahko razvijajo pluralistični pristopi. Opisniki so razdeljeni na tri področja virov:  ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
19 
 znanje, stališča, spretnosti. Področje znanje, razdeljeno na jezik in kulturo, je najobsežnejše in 
vključuje petnajst razdelkov. Področje stališča ima šest in področje spretnosti sedem razdelkov.  
V okviru Zavoda RS za šolstvo  je bilo p revedeno in lektorirano strokovno gradivo Sveta Evrope 
Razsežnost učnega jezika pri vseh predmetih . Objavljeno je na zavodovi spletni strani v Digitalni 
bralnici .  
V okviru praznovanja evropskega dneva jezikov je Za vod RS za šolstvo na svojih spletnih stran eh 
objavil kviz v poznavanju jezikov. Pripravljenih je bilo 8 vprašanj. Izbranemu odgov oru je sledila 
povratna informacija. Pri iskanju pravilnega odgovora so si udelež enci kviza lahko pomagali s 
povezavami na izbrane spletne strani. Primeri vprašanj: Kdaj je slovenščina postala uradni jezik EU?  V 
katerem jeziku pomeni Slovenec Slovinec  in Slovakinja Slovenka? ipd.  
 
MK: 24.500,00 evrov  
 
5. cilj: Spremljanje jezikovnega stanja   
 
Aktivnost  
Načrt in izvedba potrebnih raziskav, usklajena med nosilci (s poudarkom na pridobivanju in analizi 
tistih podatkov, ki so nujni za učinkovito jezikovnonačrtovalno dejavnost)  
Nosilci  
MK, MIZŠ, Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu    
Kazalniki  
Število aplikativnih raziskav o slovenskem jeziku in govorcih slovenščine, število aplikativnih raziskav s 
področja jezikov manjšin ter tujih jezikov   
Usklajeno in učinkovitejše načrtovanje, razvijanje in izvajanje jezikovne izobraževalne politike  
MK in ARRS sta v okviru ciljnega raziskovalnega programa »CRP 2016«  financira la raziskavo z 
naslovom »Jezikovna politika Republike Slovenije in potrebe uporabnikov « (projekt V6 -1647). Njen 
namen je bil pridobiti celovit vpogled v jezikovnopolitično stanje v Republiki Sloveniji, ki bo služil kot 
podlaga za novi nacionalni program za jezikovno politiko. Raziskava je opisala in raziskala doslej 
evidentirane sociolingvistične probleme ter identificira la nove problemske sklope na področjih pravne 
ureditve in zakonodaje ter potreb izbranih skupin jezikovnih uporabnikov v RS in jezikovnih 
uporabnikov slovenskega jezika zunaj nje – s poudarkom na jezikovnem opisu, jezikovnih  ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
20 
 tehnologijah, jezikih in jeziko vnih različicah ter jezikovnih izbirah. Nosilec raziskave je bil 
Znanstvenoraziskovalni center Slovenske akademije znanosti in umetnosti v sodelovanju z Univerzo v 
Ljubljani (Filozofsk o fakultet o, Fakultet o za upravo, Akademij o za gledališče, radio, film in televizijo), 
Univerzo v Mariboru (Filozofsk o fakultet o, Pravn o fakultet o), Pedagoškim inštitutom, Inštitutom za 
narodnostna vprašanja, Zvezo društev gluhih in naglušnih Slovenije in podjetjema Amebis programska 
oprema , d. o. o., ter Alpineon razvoj in raziskave , d. o. o. . Raziskava se je začela izvajati 1. oktobra 
2016 in se je kon čala 30. septembra 2017. Porabljena sredstva  v letu 201 7: MK 19.000,00 in ARRS 
13.177,00  evrov . 
 
V okviru ciljnega raziskovalnega programa »CRP 2016 « se je nadaljevalo izvajanje projekta V5-1655 z 
naslovom »Razvijanje zgodnje in akademske pismenosti v družini, vrtcu in šoli «. Projekt  se je začel 
1. oktobra 2016 in bo trajal do 30. septembra 2018. V letu 2017 so se izv ajala  različna testiranja, 
izbirali in pripravljali so se instrumenti, izvajali poskusni programi  ter usposabljali strokovni delavci 
vrtcev in šol. Izvajalec: Univerza v Ljubljani  – Filozofska fakulteta in  Pedagoška fakulteta . Porabljena 
sredstva v letu 2017: MIZŠ 7.500,00 evrov in ARRS 7.425,00 evrov.  
 
Nadaljevalo se je izvajanje projekta N6-0036 »Tromeja skozi čas: jezikovna prepletanja na 
slovensko -avstrijsko -italijanskem stičnem območju «. Projekt se uokvirja v kontekst avdiovizualnih 
raziskav slovenskih narečij in govorov na jezikovno raznolikem območju Tromeje, stičišča angleškega, 
romanskega in germanskega sveta. Ta enkrat ni primer sobivanja različnih jezikov in narečij ter bogate 
kulturne dediščine je bil do nedavnega nekoliko prezrt z lingvističnega, zlasti leksikalnega vidika. Cilj 
projekta je prek terenskih dialektoloških raziskav in filmskih posnetkov zavarovati tamkajšnje govore 
pred izginotjem. Projektna raziskava obsega: a) terensko dialektološko raziskavo na podlagi 
vprašalnice f urlanskega lingvističnega atlasa ASLEF v 5 raziskovalnih točkah na območju Tromeje (Log 
pod Mangartom v Posočju, Ukve/Ugovizza v Kanalski dolini, Rateče v Zgornjesavski dolini, 
Zahomec/Achomitz in Bistrica/Feistritz v Ziljski dolini); b) izdelavo vizualne filmske dokumentacije z 
etnološko vsebino in prikazom govorov Tromeje, ki so v večjezičnem okolju vsakodnevno podvrženi 
interferenčnim vplivom; c) besedilno prilogo, ki bo zajemala fonološko transkripcijo filmskih 
posnetkov s prevodom v standardne deželne jezike; č) pripravo knjižne izdaje poskusnega zvezka 
Slovenskega dialektološkega leksikalnega atlasa SDLA -TRIP I na osnovi zbranega terenskega gradiva.  
Raziskovalni program se je začel 1. septembra 2015 in bo trajal do 31. avgusta 2018. ARRS je v letu 
2017  izvajalcu Inštitutu za jezikoslovne študije  Znanstveno -raziskovalnega središča Koper  izplačal 
69.681,60 evra.   
V okviru podoktorskega projekta Z6 -8257, financiranega prek ARRS, Inštitut za jezikoslovne študije  
Znanstveno -raziskovalnega središča Koper  izvaja raziskav o »Učenja in poučevanja (sosedskih) 
jezikov v neposrednem stiku «. Sodi  v kontekst avdiovizualnih raziskav slovenskih narečij in g ovorov 
na jezikovno raznolikem območju Tromeje, stičišča angleškega, romanskega in germanskega sveta. 
Raziskovalni projekt se je začel 1. julija 2017 in se bo končal 30. junija 2019. V letu 2017 je ARRS 
izplačal 27.421,00 evrov.   
V okviru raziskovalnega pr ograma P6 -0156, financiran ega prek ARRS, poteka raziskovalno delo na 
temo »Slovensko jezikoslovje, književnost in poučevanje slovenščine «. Izvajalec je Univerza v 
Mariboru – Filozofska fakulteta  in Pedagoška fakulteta . Razisk ujejo  vlogo in pomen slovenskega 
jezika in  literature v regi ji, ki jo določa strategija EZ za Podonavje, tj. v medkulturnem prostoru. Le -
tega oblikuje regijska stičnost slovenskega jezika z drugimi slovanskimi pa tudi z neslovanskimi jeziki.  ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
21 
 Pokazali bodo na položaj slovenskega jezika v tej regiji (diahrone in sinh rone raziskave) in tako določili 
pomen nacionalnih jezikov, literatur in kultur v EZ. Slovenski jezik bo raziskan v različnih 
komunikacijskih položajih, ukvarjali se bodo z leksikologijo, dialektologijo, besedotvorjem in 
frazeologijo. V središču zanimanja bodo 1) zgodovina jezika , 2) jezik v stiku in konfliktu , 3) jezik 
različnih interesnih skupin , 4) enojezičnost, dvojezičnost, večjezičnost , 5) razmerje med knjižnim 
jezikom in živo rabo , 6) jezikovno načrtovanje , 7) medjezikovni, večkulturni in medkulturni  stiki na 
področju književnosti  ter 8) pomen nacionalnega jezika in literature v globalnem svetu. Raziskovalni 
program se je začel 1. januarja 2016  in se bo končal 31. decembra 2019.  V letu 2017 je ARRS izplača l 
70.195,84 evra.   
V okviru raziskovalnega pr ograma P6 -0215, financiran ega prek ARRS, poteka raziskovalno delo na 
temo »Slovenski jezik – bazične, kontrastivne in aplikativne raziskave« ; program dela obsega štiri 
vsebinske sklope: (1) Jezikovni viri in jezikovnotehnološka orodja, (2) Jezikovna analiz a in jezikovni 
opisi, (3) Sociolingvistične študije ter (4) Slovenščina v procesu prevajanja in tolmačenja. Raziskovalni 
program se je začel 1. januarja 2015  in bo trajal do 31. decembra 2018.  Izvaja ga Filozofska fakulteta 
Univerze v Ljubljani v sodelovanju s Fakulteto za družbene vede Univerze v Ljubljani. V letu 201 7 je 
ARRS izplača l 201.721,00 evrov.  
V okviru raziskovalnega programa P6 -0382, financiranega prek ARRS, na Univerzi v Novi Gorici  poteka 
raziskovalno delo »Teoretično in eksperimentalno jezikoslo vje« , katerega osrednja tema je 
teoretično in eksperimentalno formalno jezikoslovje. Člani programske skupine se ukvarjajo z 
različnimi podtemami teoretičnega jezikoslovja s področja skladnje, morfologije in semantike, ki jih 
preverjajo z eksperimentalnimi  metodami, ter tudi s povsem eksperimentalnimi raziskovanji usvajanja 
jezika in vpliva jezika okolja na druge kognitivne sposobnosti otrok in mladostnikov. Raziskovalni 
program se je začel 1. januarja 2013  in se bo končal 31. decembra 2018.  V letu 201 7 je ARRS izplača l 
68.048,24 evra .  
V okviru raziskovalnega projekta J6 -6842, financiran ega prek ARRS, »Viri, orodja in metode za 
raziskovanje nestandardne spletne slovenščine «, so zgradili obsežen korpus internetne slovenščine  in 
slovar nestandardnih besednih oblik ter na podlagi obsežne jezikoslovne analize razvili metode za 
izboljšanje avtomatskega procesiranja nestandardne slovenščine. Korpus vseb uje tvite, bloge, forume 
in kome ntarje na novice in članke v Wikipediji, torej najpomembnejše zvrsti besedil, ki jih uporabniki 
ustvarjajo na spletu. Korpus je jezikoslovno označen na več ravneh in prosto dostopen prek zmogljivih 
konkordančnikov, zato je dobrodošel za teoretično in upora bno jezikoslovje. Na osnovi korpusa so 
izvedli vrsto jezikoslovnih raziskav : primerjavo nestandardne slovenščine s pisnim standardom in 
govorom, študijo žaljivega govora na spletu, poglobljeni analizi večbesednih zvez in terminologije v 
spletnih besedilih ter identifikacije pomenskih premikov besed. Rezultat projekta sta tudi dve 
podatkovni množici (manjši ročno označen korpus in leksikalna baza nestandardnih besednih oblik), s 
pomočjo katerih so razvili metode za izboljšanje avtomatskega procesiranja nesta ndardne slovenščine 
in spletni slovar nestandardne slovenščine, namenjen učiteljem, učencem, jezikoslovcem, 
leksikografom in širši zainteresirani javnosti. Namen je bil o b zaključku projekta razvit e jezikovn e vire 
ponu diti v odprt dostop pod licenco Creati ve Commons, razvita orodja za označevanje pa vključ iti v 
spletne delotoke, razvili naj bi  tudi prototipni sistem za kontinuirano gradnjo spremljevalnega 
korpusa. Viri, delotoki in platforma spremljevalnega korpusa se bodo predvidoma prenesli in 
vzdrževali v okviru slovenske raziskovalne infrastrukture CLARIN .SI. Razviti viri, orodja in metode bodo 
tako omogočili prenos znanj a na vsa področja, ki uporabljajo spletne vsebine, ki jih ustvarjajo  ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
22 
 uporabniki. S tem bodo pomagali zmanjšati e -izključenost govorcev,  ki so pogosto priklenjeni na 
tujejezične aplikacije, slovenščini pa omogočili boljšo funkcionalnost in razvoj v digitalni dobi. Glede 
na to, da bo metodologija izgradnje virov in orodij jezikovno neodvisna, bodo pristopi uporabni tudi za 
sorodne jezike, k i tovrstnih virov in orodij še nimajo, kar bo rezultatom dalo pomembno večjezično 
razsežnost. Raziskovalni pro jekt se je začel 1. julija 2014  in je bil financiran do  30. junija 2017.  
Izvajalec: Filozofska fakulteta Univerza v Ljubljani  in Institut » Jožef Stefan «. V letu 201 7 je ARRS 
izplača l 51.486,96 evra . Projektu je bilo odobreno podaljšanje obdobja izvajanja brez financiranja do 
28. februarja 2018.  
V okviru raziskovalnega projekta J6 -6843, financiran ega prek ARRS, poteka raziskovalno delo na temo 
»Zgodovinski slovar slovenskega knjižnega jezika 16 . stoletja – 1. zvezek «. Izvajalci  so 
Znanstvenoraziskovalni center Slovenske akademije znanosti in umetnosti , Filozofska fakulteta 
Univerze v Ljubljani in  Alpineon razvoj in raziskave , d. o. o. Glede na relativno maloštevilno gradivo iz 
17. ter 18. stoletja ter relativno dobro popisano gradivo 19. stoletja gre za slovar, ki bo temeljni 
zgodovinski slovar slovenskega jezika. Šele njegovo dokončanje bo omogočalo izdelavo priročnikov, 
kot je npr. Ox ford English Dictionary, tudi za slovenski jezik. Projekt bo omogočil dokonč en premislek 
o slovarskem konceptu na mednarodni ravni, izdelavo dokončnih gesel za prvi zvezek slovarja in s tem 
povezanih raziskav ter izdelavo priročnika za bodoče leksikografe.  Ker je slovar narejen z 
najnaprednejšo računalniško tehnologijo, bo projekt ponudil tudi rešitve za številna 
jezikovnotehnološka vprašanja, ki jih odpira izdelava tako velikega slovarja v današnji dobi. Obenem s 
prvim zvezkom slovarja bo tako pripravljena  tudi objava slovarja na spletu, ki bo v celoti odprto 
dostopen. Spletna različica  slovarja ne bo strogo sledila abecednemu redu priprave, kot ga zahteva 
knjižna izdaja, ampak bo na podlagi podatkov o iskanju vključevala tudi druga gesla in se bo v 
prihodn osti vsako leto dopolnjevala z novimi gesli. V okviru projekta se bodo pripravila tudi vsebinska 
in jezikovnotehnološka izhodišča za pripravo korpusa slovenskega jezika 16. stoletja, za katerega je 
večina prepisov že pripravljenih. Korpus bo odprto dostope n. V okviru projekta bo tako začel izhajati 
oziroma delovati slovar, ki so ga številne recenzije po mednarodnih revijah že ob izdaji poskusnega 
snopiča ocenile za eno najmodernejših nastajajočih evropskih del zgodovinskega slovaropisja. 
Raziskovalni pro jekt se je začel 1. julija 2014  in se bo končal 28. februarja  2018. V letu 201 7 je ARRS 
izplača l 51.486,96 evra .  
V okviru raziskovalnega projekta J6 -7094, financiran ega prek ARRS, poteka raziskovalno delo na temo 
»Sloven ska znanstvena besedila: viri in opis «, v katerem bodo izdelali obsežen korpus slovenske 
znanstvene slovenščine, ki bo vseboval besedila, prevzeta s portala odprte znanosti. Besedila bodo 
zajeta iz izvornega formata (večinoma PDF), kar bo zahtevalo razvoj metod za čiščenje besedil, 
luščenje st rukture dokumentov ter pretvorbo v enovit in standardiziran zapis XML. Korpus bo 
jezikoslovno označen z na novo razvitimi orodji, ki bodo še izboljšala kakovost označevanja jezikovnih 
virov slovenščine. Razvili bodo tudi metode za klasifikacijo besedil in luščenje ključnih besednih zvez, ki 
bodo izboljšale uporabnost portala odprte znanosti s tem, da bo z njimi omogočeno bolj kompleksno 
iskanje po vsebinah, s priporočili ključnih besednih zvez pa bo nadgrajen tudi vmesnik za knjižničarje, 
ki v univerzitetne  repozitorije vnašajo nova besedila.  Korpus bo služil kot osnova za nove metode 
avtomatiziranega luščenja slovenske terminologije. Izluščeni terminološki kandidati bodo objavljeni 
prek prosto dostopnega spletnega slovarskega vmesnika, ki bo omogočal tako p regledovanje kot 
urejanje zbirk, kar bo slovenskim znanstvenim skupnostim z najrazličnejših področij omogočilo 
vključitev v upravljanje terminologij e svojega področja. Od treh izmed teh skupnosti bodo pridobili 
tudi odziv na terminološko zbirko, ki jo bodo  zanje pripravili v projektu. Pomemben segment projekta  ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
23 
 je tudi prva empirično zasnovana raziskava slovenskega znanstvenega jezika, ki bo temeljila na 
reprezentativnem korpusu. Opis znanstvene slovenščine bodo dopolnili z izvedbo anket in poglobljenih 
intervjujev, s katerimi bodo pridobili podatke o tistih delih znanstvenega pisanja v slovenščini, s 
katerimi imajo pisci (zlasti doktorski študenti in mlajši doktorji znanosti) največ težav. Na podlagi 
ugotovitev bodo pripravili priročnik za dobro znanstveno p isanje v slovenščini.  Rezultati projekta bodo 
dostopni v največji možni meri: izdelani viri in orodja bodo prosto in javno dostopni širši raziskovalni 
skupnosti, s čimer bodo pripomogli k napredku korpusnega jezikoslovja, digitalne humanistike in 
jezikovni h tehnologij za slovenščino. Viri bodo arhivirani v repozitoriju raziskovalne infrastrukture 
CLARIN.SI, ki bo prevzela tudi vzdrževanje korpusa po zaključku projekta. Projekt bo v svoje aktivnosti 
prek dveh delavnic in konference vpel tudi širšo slovensko znanstveno skupnost in druge 
zainteresirane javnosti. Izvajalci so Institut »Jožef Stefan«, F ilozofska f akulteta in Fakulteta za 
družbene vede Univerze v Ljubljani  ter Fakulteta za elektrotehniko, računalništvo in informatiko 
Univerze v Mariboru.  Raziskova lni pro jekt se je začel 1. januarja 2016  in se bo končal 31. decembra 
2018.  V letu 201 7 je ARRS izplača l 51.616,00 evrov .  
V okviru raziskovalnega projekta J6 -7282, financiran ega prek ARRS, poteka raziskovalno delo na temo 
»Študija kognitivnih temeljev hierarhije funkcionalnih projekcij v samostalniški zvezi «, ki preučuje 
morebitno širšo kognitivno podstat kartogr afskega modela skladnje naravnega človeškega jezika. Cilj 
projekta je zbrati empirične psiholingvistične podatke, s katerimi se bodo lahko vključili v jezikoslovno 
razpravo o izbiri med dvema (oziroma več) model oma  naravnega človeškega jezika in o smiselno sti 
kartografskega preučevanja skladnje naravnega človeškega jezika. Izvajata ga Univerza v Novi Gorici 
in Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani. Raziskovalni pro jekt se je začel 1. januarja 2016  in se bo 
končal 31. decembra 2018.  V letu 201 7 je ARRS izplača l 103.199,74 evra .  
V okviru raziskovalnega projekta J6 -8255 , financiran ega prek ARRS, poteka razisk ava »Kolokacije kot 
temelj jezikovnega opisa: semantični in  časovni vidiki «. Glavni cilj projekta je izvedba temeljnih 
raziskav semantičnih in časovnih vidikov kolokacij  ter tudi metod za merjenje kolokacijskih razmerij, 
saj so te tematike v slovenskem jezikoslovju  pa tudi mednarodno  zaenkrat dokaj slabo pokrit e. Drugi 
cilj je izdelava in temeljita jezikoslovna evalvacija metod strojnega učenja za namene analiz 
slovenskega jezika in luščenja leksikalnih podatkov iz korpusov. Na ta način želi jo izvajalci v slovenski 
prostor vpeljati tesnejše sodelovanje in sinerg ijo med leksikografijo in jezikoslovjem na eni strani ter 
računalniškim jezikoslovjem in statističnimi obdelavami naravnega jezika na drugi. Tretji cilj je 
sistematična integracija rezultatov študij med različnimi tipi uporabnikov v izdelavo projektnih met od 
in orodij ter priprava metodoloških opisov za prenos rezultatov v prakso z namenom zagotovitve 
njihove čim večje uporabnosti.  Projekt bo naslovil štiri različne vidike kolokacij: statistične metode za 
merjenje kolokacijskih razmerij, semantične nize oz.  kategorije kolokacij, vlogo kolokacij kot 
razločevalnega elementa med pomensko povezanimi besedami (npr. sinonimi) in vlogo kolokacij pri 
zaznavanju semantičnih in podobnih sprememb v rabi besed skozi čas.  Za slovenski prostor bodo 
izvirni prav vsi deli p rojekta, saj predlagane raziskave in orodja za slovenščino še ne obstajajo, so pa 
rezultati več preteklih in trenutno potekajočih raziskovalnih projektov odlična podlaga zanje. Tudi po 
času in relevantnosti gre za zelo pomembno raziskavo, saj trenutno v Sl oveniji poteka ali pa se 
načrtuje nekaj večjih leksikografskih in podobnih projektov, ki bi od rezultatov predlaganega projekta 
imeli velike koristi. Vsak delovni sklop bo prinesel pomembno novo znanje na področje jezikovnega 
opisa in močno vplival na pris tope ter analizo kolokacij na drugih področjih, kot sta jezikoslovje in 
poučevanje jezika.  Številni vidiki projekta bodo relevantni tudi za mednarodno raziskovalno skupnost 
in bodo vplivali na razvoj novih raziskovalnih smeri tako v Sloveniji kot v tujih j ezikovnih skupnostih,  ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
24 
 zlasti tistih, katerih jezik je podobno morfološko bogat kot slovenščina. Z rezultati projekta želi jo 
spodbuditi nadaljnje teoretične in aplikativne raziskave kolokacij, koligacij in večbesednih enot.  
Izvajalci so F ilozofska f akulteta  Univerze v Ljubljani, Fakulteta za družbene vede Univerze v Ljubljani  in 
Institut »Jožef Stefan« . Raziskovalni pro jekt se je začel 1. maja  2017 in se bo končal 30. aprila 2020 . V 
letu 2017 je ARRS  izplačal 66.648,27  evra.      
 
V okviru raziskovalnega pro grama P6-0218 , financiranega prek ARRS, poteka raziskava  »Teoretične 
in aplikativne raziskave jezikov: kontrastivni, sinhroni in diahroni vidiki« , ki jo izvaja Filozofska 
fakulteta Univerze v Ljubljani . Izhajajoč iz raziskovalnih interesov kot tudi iz potreb slovenskega in 
mednarodnega jezikoslovja in humanistike, se v okviru raziskovalnega programa osredotočajo na 
odkrivanje zakonitosti in tendenc jezikovne oblikovanosti in jezikovnega funkcioniranja s s tališča 
teorije in sistema, še izraziteje pa glede na rabo jezika v konkretnih komunikacijskih situacijah. 
Izsledke skušajo v kar največji meri aplicirati na področje prevajanja (večine proučevanih jezikov in 
slovenščine), slovaropisja (predvsem dvojezične ga slovenskega in angleškega, francoskega, 
španskega, latinskega, grškega) in poučevanja jezikov (vseh proučevanih jezikov in slovenščine). V 
program so vključene raziskave, ki zajemajo področja specifičnih in splošnih značilnosti angleščine, 
nemščine, fra ncoščine, italijanščine, španščine, latinščine, grščine in hetitščine. Vsi omenjeni jeziki 
razen slednjega se proučujejo tudi s kontrastivnega vidika, v primerjavi s slovenščino kot 
materinščino. Izbrana raziskovalna vprašanja si prizadevajo sistematično p roučevati nasploh in še 
posebej s stališča slovenščine. Poglavitna podpodročja raziskovanja so: besediloslovje z analizo 
diskurza in funkcijsko jezikoslovje, stilistika in retorika, pragmatika, sociolingvistika, kontrastivna 
analiza, uporabno jezikoslovje,  diahrono in primerjalno jezikoslovje izbranih jezikov (vključno z 
njihovimi povezavami s slovenščino), besedotvorje, leksikologija in leksikografija, pomenoslovje, 
morfosintaksa, fonetika, fonologija in prozodija, didaktika in metodika poučevanja nematern ih 
jezikov, prevodoslovje in raziskovanje tolmačenja, korpusno jezikoslovje in jezikovne tehnologije, 
generativna slovnica in teorija naravnosti. Z raziskavo vseh obravnavanih modernih jezikov ter 
latinščine in grščine bodo odločno prispevali k utrjevanju zavesti o tradicionalni pripadnosti Slovenije 
evropskemu kulturnemu območju ter o neprekinjeni vključenosti v njegove kulturne in znanstvene 
tokove. Glede na to, da bodo raziskave v prevladujoči meri potekale na področjih, na katerih so se 
člani programske  skupine v mednarodnem prostoru že uveljavili kot priznani strokovnjaki, se 
pričakuje, da bodo rezultati predvidenih raziskav za mednarodno strokovno javnost – glede na njene 
doslejšnje odzive – še naprej koristni in zanimivi in da se bodo tvorno vpenjali v vrhunsko sodobno 
jezikoslovno znanost v Evropi in svetu.  Raziskovalni program se je začel 1. januarja 2017 in se bo 
končal 31. decembra 2020. V letu 2017 je ARRS izplačal 100.783,80 evra.    
 
V okviru raziskovalnega projekta J7-8280 , financiranega prek ARRS, poteka raziskava  »Viri, metode in 
orodja za razumevanje, prepoznavanje in razvrščanje različnih oblik družbeno nesprejemljivega 
diskurza v informacijski družbi «. Čeprav pojav različnih oblik družbeno nesprejeml jivega diskurza 
(DND), kot so sovražno, diskriminatorno in žaljivo izražanje, še zdaleč ni nov, se z njimi v zadnjem času 
zaradi številnih družbenih, kulturnih in ekonomskih sprememb izrazito intenzivno soočamo. Gre za 
izjemno širok in globalen družbeni pr oblem, na katerega opozarjajo vse ključne mednarodne 
organizacije, kot so Svet Evrope, Evropska unija, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi ter 
Združeni narodi. Kot dokazujejo redke doslej opravljene jezikoslovne raziskave sovražnega govora v 
Sloveniji (Červ in Kalin Golob 2012, Campos Fereira idr. 2012), problematika tovrstnih nesprejemljivih 
diskurzivnih praks močno presega okvire jezikoslovja, zato se lahko z njimi uspešno spopadamo le v  ANJI, Splošni cilji in ukrepi  
25 
 sodelovanju s sociologi in pravniki. Ker pa je žaljivi i n sovražni govor z razmahom informacijsko -
komunikacijskih tehnologij in računalniško posredovane komunikacije (RPK) ter s hitrostjo širjenja 
informacij po internetu dobil povsem novo razsežnost, za učinkovito soočanje z njim v informacijski 
družbi hkrati n ujno potrebujemo tudi avtomatiziran pristop. Projekt je izrazito interdisciplinaren in 
povezuje strokovnjake s področja korpusnega jezikoslovja in sociolingvistike s strokovnjaki s področja 
kritične analize diskurza in družboslovnega anketiranja in pravne analize s strokovnjaki s področja 
jezikovnih tehnologij in strojnega učenja za slovenščino. Raziskava ponuja kombinacijo najsodobnejših 
kvantitativnih in kvalitativnih multidisciplinarnih pristopov, kot so metode korpusnega jezikoslovja in 
kritične analize  diskurza, pravne analize in sociološke metode anketiranja, ki proučujejo rabo in 
dojemanje družbeno nesprejemljivega komuniciranja v družbeno -kulturnem kontekstu. Obenem 
načrtovani pristopi z metodami analize vsebine, opisne in inferenčne statistike ter s trojnega učenja za 
prepoznavanje in preprečevanje tovrstnih spornih diskurzivnih praks obetajo dragoceno digitalno 
nadgraditev tradicionalne humanistike in družboslovja s pristopi, ki temeljijo na velikih količinah 
nestrukturiranih in delno strukturiranih podatkov.  Projekt ima močno empirično podlago, saj bo 
večina raziskav izvedenih na velikih, bogato označenih slovenskih korpusih DND in RKP. Za razvoj 
avtomatskih metod označevanja bo do izdelali ročno označene podatkovne zbirke in z metodami 
strojnega učen ja (SU) zgradili modele za prepoznavanje pojavov, ki so predmet raziskave.  Izvajalci so 
Institut »Jožef Stefan«, Filozofska fakulteta in Fakulteta za družbene vede Univerze v Ljubljani ter 
Mirovni inštitut. Raziskovalni projekt  se je začel 1. maja 2017 in se bo končal 30. april a 2020. V letu 
2017 je ARRS izplačal 33.324,58 evra.    
 
Decembra 2017 je Pedagoški inštitut javno objav il rezultate  mednarodne raziskave IEA PIRLS 
(merjenje bralne pismenosti četrtošolcev v OŠ), mednarodn o poročilo  in v tem kontekstu tudi podatke  
za Slovenijo.  Celovito Nacionalno poročilo PIRLS 2016 (glavni zajem podatkov je bil leta 2016, cikel 
nosi vedno letnico glavnega zajema podatkov, ne pa javne objave rezultatov) pa je še v pripravi.  V 
letu 2017 je bilo narejeno  nasled nje: priprava nacionalne baze podatkov PIRLS 2016, priprava 
nacionalne baze podatkov ePIRLS 2016, sodelovanje pri pripravi mednarodnega poročila PIRLS in 
ePIRLS, udeležba na mednarodnem sestanku nacionalnih koordinatorjev, usposabljanje nacionalne 
koordina torke na delovnem srečanju na Tehniški univerzi v Dortmundu  in priprava osnutka 
nacionalnega poročila  izvedba tiskovne konference o rezultatih PIRLS in e -PIRLS.  Novica, osnovni 
podatki o raziskavi in prvo gradivo (prvi rezultati) ob javni objavi (tiskovni konferenci 5. 12. 2017) so  
objavljen i na spletni strani  Pedagoškega inštituta  (izvajalca raziskave)  
http://www.pei.si/Sifranti/NewsPublic.aspx?id=170  in spletni strani MIZŠ  
http://www.mizs.gov.si/si/medijsko_sredisce/novica/10293/ . 
Porabljena sredstva v letu 2017:  37.276,95 evra + kotizacija za IEA 2017 –2020 274.929,50 evra.  
 
V okviru omrežja Eurydice je bilo maja 2017 objavljeno novo poročilo z naslovom »Pomembni podatki 
o poučevanju jezikov v šoli v Evropi 2017« (Key Data on Teaching Languages at School in Europe – 
2017 Edition). Poročilo vključuje  informacije o izobraževalnih politikah poučevanja in učenja tujih 
jezikov v 42 evropskih izobraževalnih sistemih (seveda tudi za Slovenijo) in odgovarja na nekatera 
vprašanja, kot so:  
 Kako dolgo se učenci učijo tujega jezika?  
 Katerih 10 tujih jezikov se učenci najpogosteje učijo?  
 Ali se učitelji tujih jezikov usposabljajo tudi v tujini?  
 Koliko učencev migrantov govori učni jezik tudi doma? ANJI, Splošni cilji in ukrepi,  
Slovenščina kot prvi jezik v Republi ki Sloveniji   
26 
 Čeprav je glavni poudarek poročila na tujih jezi kih, so pripravljene tudi informacije o umeščenosti 
regionalnih in manjšinskih ter klasičnih jezikov v izobraževalni program. Poročilo obravnava tudi 
ukrepe, ki so na voljo nedavno prispelim učencem migrantom.  
Poročilo ter povzetki iz poročila so dostopni na: 
http://www.eurydice.si/index.php/izdelki/publikacije/pomembni -podatki -key-data/12266 -
pomembn i-podatki -o-poucevanju -jezikov -v-soli-v-evropi -2017 . 
 
Sicer pa MIZŠ vsako leto poroča tako za Eurydice kot tudi OECD (INES WP oziroma NESLI) o obsegu 
pouka v obveznem izobraževanju, v katerem vse države poročajo tudi o obsegu pouka tujih jezikov, 
kar je po tem objavljeno v publikacijah:  
– Eurydice: Priporočeni obseg pouka v obveznem izobraževanju v Evropi / Recommended Annual 
Instruction Time in Full -time Compulsory Education in Europe – 2016/17 ,  
http://www.eurydice.si/index.php/izdelki/publikacije/tematske -studije/12357 -priporoceni -obseg -
pouka -v-obveznem -izobrazevanju -v-evropi -2016 -17, 
– OECD: Education at a Glance (poglavje D: The Learning Environment and Organisation of Schools; 
Indikator D1: How much time do students spend in the classroom?) http://www.oecd -
ilibrary.org/education/education -at-a-glance_19991487;jsessionid=c17380hmd5ai6.x -oecd -live-03. 
 
MK, MIZŠ (MIZŠ, ARRS, ZRSŠ), Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu: 1.254.9 22,44 evra  
in redna dejavnost  
 
1. cilj: Razvijanje in izpopolnjevanje jezikovne zmožnosti govorcev slovenščine kot prvega 
jezika in njihovo usposabljanje za učinkovito sporazumevanje  
 
Aktivnosti   
1.1.1 Osnovne aktivnosti  
Evalvacija primernosti in usklajenosti učnih načrtov, učnih gradiv, pouka in zunanjih preverjanj 
slovenščine ter mednarodna primerjava učnih načrtov in učnih gradiv s slovenskimi  
Nosilec  
MIZŠ   ANJI, Slovenščina kot prvi jezik v Republiki Sloveniji   
27 
 Kazalniki  
Evalvacijsko poročilo, primerjalna študija, analiza posameznih problematik ter iz tega izhajajoči 
predlogi, ki upoštevajo vsa izhodišča, zajeta v komentarju aktivnosti . 
– Obstoj gradiv, ki bodo osnova  za nadaljnje ukrepe na področju izboljševanja pouka slovenščine , 
– številčno in primerjalno podprti podatki kot osnova za spremembe in dopolnitve pouka 
slovenščine na vseh ravneh , 
– obstoj vsebinskih temeljev za prenovo jezikovnega pouka slovenščine na vseh r avneh , 
– učinkovitejše medpredmetno povezovanje tujih jezikov s slovenščino in slovenščine kot prvega 
jezika z drugimi jeziki ( prim. aktivnost Umestitev jezikovne zmožnosti v materinščini, učnem 
jeziku in tujih jezikih kot kroskurikularnih kompetenc v šolske izvedbene kurikule: oblikovanje 
izhodišč in smernic  pri poglavju Tuji jeziki  (str. 80), 
– učinkovitejše znotrajpredmetno povezovanje med jezikovnim in književnim delom pouka 
slovenščine ,  
– poenotenje jezikoslovnih izrazov pri slovenščini in drugih jezikih na pojmovni in izrazni ravni , 
– metodološka in časovna uskladitev obravnave izbranih jezikovnih vsebin pri pouku slovenščine in 
tujih jezikov (s spremembo učnih načrtov in učnih gradiv) , 
– izboljšanje učnih gradiv in prilagoditev vsebine izobraževanj učiteljev , 
– izboljšava zunanjega preverjanja znanja slovenskega jezika . 
 
MIZŠ poroča, da je Zavod RS za šolstvo  v letu 2017 dokončal terminološki slovarček  Primerjalni prikaz 
rabe jezikoslovnih izrazov pri pouku tujih jezikov v osnovnih in srednjih šolah . Objavljen je na spletni 
strani ZRSŠ v Digitalni bralnici. Na ZRSŠ predvidevajo izobra ževanja učiteljev, prvo april a 2018 na 
konferenci Jeziki v izobraževanju.  
 
MIZŠ je v okviru javnega razpisa za izbor operacij »Razvoj in udejanjanje inovativnih učnih okolij in 
prožnih oblik učenja za dvig splošnih kompetenc« znotraj  sklopa »Sporazumevalna zmožnost: bralna 
in kulturna pismenost ter večjezičnost« razpisal podsklopa Bralna pismenost in razvoj slovenščine 
(sredstva za sofinanciranje do 2,55 mio evrov ) ter Večjezičnost (sredstva za sofinanciranje do 1,125 
mio evrov ). Oba projekta  bosta  traja la do junija 2022.  
Projekt  Objem  (Ozaveščanje, Branje, Jezik, Evalvacija, Modeli)  (sklop Bralna pismenost in razvoj 
slovenščine ) – koordinator projekta je Zavod RS za šolstvo, konzorcij pa sestavljajo še Pedagoška 
fakulteta, Filozofska fakulteta in Fakulteta za računalništvo in informatiko, vse UL, Pedagoški inštitut, 
Pedagoška fakulteta UM in 59 vzgojno -izobraževalnih zavodov (vrtci , osnovne in srednje šole). Teme: 
bralna pismenost v predšolskem obdobju, bralna pismenost v osnovnošolskem in srednješolskem 
obdobju, razlike bralnih dosežkov glede na spol, motivacija/razvijanje interesa za branje, bralni 
dosežki in SES, slovenščina v ra zličnih vlogah (kot učni jezik, kot učni predmet, kot strokovni jezik, 
področje dejavnosti JEZIK v Kurikulu za vrtce), slovenščina kot drugi jezik in v loga knjižnic pri dvigu 
ravni bralne pismenosti. Cilji projekta:   
– razviti in preizkusiti tiste pedagoške strategije/pristope in pedagoške prakse, ki bodo tudi z 
vključevanjem novih tehnologij pripomogle k dvigu splošnih kompetenc otrok, učencev in dijakov 
v vrtcih, osnovnih in srednjih šolah, še posebej na področju bralne pismenost in s tem:   ANJI, Slovenščina kot prvi jezik v Republiki Sloveniji   
28 
 – razvijati inovati vna učna okolja, ki omogočajo dvig splošnih in specifičnih kompetenc učencev, ki 
jim zagotavljajo uspešno vključevanje v družbo ter pozneje posredno tudi na trg dela,  
– razvijati in preizkusiti didaktične pristope pri učenju in poučevanju, ki spodbujajo dvi g ravni bralne 
pismenosti skozi učinkovitejšo rabo slovenščine in z namenom zmanjševanja razlik med spoloma 
ter vključevanjem ranljivih skupin,  
– razvijati raznovrstne motivacije za branje z aktivno participacijo učencev z branjem kakovostnih 
različnih lepo slovnih in poučnih knjig,  
– razvijati in preizkusiti strategije učinkovite rabe slovenščine kot učnega jezika, kar je povezano z 
uspešnostjo pouka vsakega predmeta (ozavestiti pomen spoznavnega govora za učenje in 
odnosnega govora, ki pripomore k motivaciji za učenje in boljšemu odnosu do šole/predmeta) po 
celotni vertikali izobraževanja, tudi za slovenščino kot drugi jezik,  
– razvijati in preizkusiti diagnostične instrumente in metodologijo merjenja za prepoznavanje ravni 
bralne pismenosti, s posebnim poudarko m na 2. in 3. VIO ,  
– razvijati in preizkusiti modele umeščanja slovenščine kot drugega jezika za učence, ki jim 
slovenščina ni materni jezik, v izvedbeni kurikul,  
– razvijati in preizkusiti model posodobljene vloge knjižnice kot središča za razvoj BP in kot 
kulturnega in informacijskega središča (s kazalniki razvoja šolskega knjižničarstva na nacionalni 
ravni in ravni VIZ in predlogom protokola za pripravo razvojnih načrtov šolskih knjižnic na ravni 
VIZ).  
Porabljena sredstva v letu 2017: 375.000 ,00 evrov . 
Projekt Jeziki štejejo  (sklop Večjezičnost)  – koordinator je Pedagoška fakulteta Univerze v Ljubljani, 
konzorcij pa sestavljajo še Filozo fska fakulteta in Fakulteta za računalništvo in informatiko, obe U L, 
Filozofska fakulteta UM, Pedagoška fakulteta UP, Znanstveno -raziskovaln o središče  Koper, Pedagoški 
inštitut, Zavod RS za šolstvo ter 26 vzgojno -izobraževalnih zavodov. Glavni cilj projekta je izdelati 
model raznojezičnosti naklonjenega okolja , ki vključ uje podcilje:  
 razvoj raznojezične kompetence pri posameznikih,  
 uporab o učinkovitih učnih pristopov s podporo informacijsko -komunikacijske tehnologije in 
jezikovnih virov ter tehnologij in  
 vzpostavitev trajnostnega modela za vzpostavljanje oziroma zagotavljanje aktivne raznojezičnosti 
vseh deležnikov po celotni vertikali izobraževanja.  
Porabljena sredstva v letu 2017: 206.57 8,00 evrov.  
 
MIZŠ: 581.578 ,00 evrov  
 
1.1.2 Osnovne aktivnosti  
Sprememba učnih načrtov na podlagi raziskav,  evalvacij in drugih analiz  
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki  
Prenovljeni učni načrti za vse stopnje douniverzitetnega izobraževanja   ANJI, Slovenščina kot prvi jezik v Republiki Sloveniji   
29 
 Predvideni učinki  
– Uvajanje prenovljenih učnih načrtov v učno prakso  
– Kakovostnejši pouk slovenščine   
MIZŠ poroča, da sta bila U čni načrt za nemščino od 4. do 9. razreda v osnovni šoli in Učni načrt  za 
angleščino od 4. do 9. razreda  prenovljena  in posodobljena v letu 2016 (nemščina: Strokovni svet 
potrdil 18. februarja 2017).  30. 6 . 2017 je bilo izvedeno osemurno uspos abljanje za učitelje 
angleščine.  
MIZŠ: redna dejavnost  
 
1.1.3  Osnovne aktivnosti   
Preizkušanje in evalviranje uporabe jezikovnih tehnologij pri pouku slovenščine  
Nosilec  
MK 
Kazalniki  
Evalvacijsko poročilo   
Vpeljava  predlaganih re šitev v pedagoško prakso  
MIZŠ sicer ni nosilec navedenih aktivnosti, jih pa izvaja. Poroča, da je Zavod RS za šolstvo v 
sodelovanju s SAZU za oktober 2017 pripravljal vsebinsko in organizacijsko zasnovo za izobraževanje 
učiteljev  na temo uporabe portala FRAN. Izvajalci izobraževanja bi bili strokovni sodelavci ZRSŠ in 
SAZU. Ker je v tem času začel nastajati nov jezikovni portal, imenovan Franček, bo izobraževanje 
izpeljano v letu 2018, ko bo nastalo tudi nekaj didaktičnih gr adiv. Izobraževanje bo namenjeno 
najširšemu krogu delavcev v VIZ.  
MK se kot nosilec aktivnosti vključuje glede na svoje pristojnosti v smislu spremljanja.  
MIZŠ: finančnih posledic v letu 2017 ni bilo . 
  ANJI, Slovenščina kot prvi jezik v Republiki Sloveniji   
30 
  
Motiviranje in usposabljanje ravnateljev za sprejemanje strokovno ustreznih odločitev v zvezi z 
načrtovanjem in izvajanjem jezikovnega izobraževanja ter v zvezi z zagotavljanjem čim v išje ravni 
strokovnega jezika pri vseh predmetih na šoli ter priprava usmeritev za takšno usposabljanje   
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki  
Strokovni posveti in delovna srečanja  
Kontinuirana skrb za slovenščino kot učni jezik in dvig ravni strokov nega jezika pri vseh predmetih na 
šoli  
MIZŠ poroča, da Zavod RS za šolstvo redno izvaja posvete za ravnatelje po območnih enotah ZRSŠ, 
prav tako pa tudi študijska srečanja za učitelje slovenščine v osnovnih in srednjih šolah . 
 
Načrtovanje, organizacija in izpeljava posvetov, delovnih srečanj in seminarjev za seznanjanje z 
novostmi na področju prenove učnih načrtov, učnih gradiv, didaktike predmeta, strokovnih 
novosti, novosti na področju jezikovnih tehnologij in jezikovne politi ke (ve čjezičnost, 
medkulturnost …)  
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki  
Število, vsebina in oblike izobraževanja učiteljev  
 
31 
Boljša usposob ljenost učiteljev za uvajan je novosti, uveljavljanje sodob nih didaktičnih pristopov, 
medpredmetno povezovanje, uvaja nje večjezičnosti in medkultur nosti v učno prakso, učinkovit a raba 
jezikovnih tehnologij  
MIZŠ poroča, da je Zavod RS za šolstvo:  
– izvajal redne seminarje za učitelje slovenščine in razrednega pouka, razpisane v Katalogu 
stalnega strokovnega spopolnjevanja delavcev v vzgoji in izobraževanju in zavodovi dodatni 
ponudbi ,  
– vključeval aktualne teme v programe študijskih srečanj za vzgojitelje in učitel je na vseh stopnjah 
douniverzitetnega izobraževanja , 
– od avgusta do novembra 2017 izpelja l seminar Razvijanje različnih vrst pismenosti I in II, na 
katerega se je prijavilo 40  + 140 udeležencev.  
 
MK sicer ni nosilec navedenega ukrepa, izvaja pa aktivnosti v  njegovem okviru, in sicer je v letih 2016 
in 2017 na podlagi Javnega razpisa za financiranje projekta, namenjenega predstavljanju, 
uveljavljanju in razvoju slovenskega jezika ter uresničevanju nacionalnega programa za jezikovno 
politiko za leti 2016 in 20 17 sofinanciral o izvedbo projekta »V objemu besed «. Izvajala ga je Univerza 
v Mariboru skupaj z Društvom Bralna značka Slovenije. Njegov namen je bil zagotoviti ustrezno 
izobraževanje strokovnih delavcev – multiplikatorjev, ki bodo z izdelanim ustreznim pr ogramom nato 
izvajali usposabljanje staršev tako, da bodo ti zmožni sami skrbeti za družinsko pismenost . Tako se 
uvaja jo inovativni pristop i k poučevanju slovenščine, prek opolnomočenja staršev pa se izboljš uje 
družinsk a pismenost  ter se razvija celovit a jezikovn a zmožnost  predšolskih otrok, dolgoročno pa se 
prispeva tudi k bralni pismenosti šolarjev in dijakov.  Projekt je bil zasnovan  tako, da se je najprej 
izobrazilo multiplikatorje iz vseh 12 statističnih regij Slovenije, ti pa so nato izobraževali sta rše 
predšolskih otrok, kako naj spodbujajo otroke k branju. V ta namen so bila izdelana strokovna 
gradiva, promocijsko gradivo, izvedeni so bili posvet in konference, otrokom so bile razdeljene 
kakovostne otroške knjige ipd. V projekt je bilo vključenih ka r 332 otrok, v njem pa je sodelovalo 325 
družin ; prijavitelji so poročali o odlični udeležbi odraslih in drugih članov družine (starši, stari starši, 
tudi starejši bratje in sestre). Pri izbiri družin je bil upoštevan tudi pogoj razpršenosti in delitve na 
odstotke glede vzhodnih (60 –70 %) in zahodnih regij (30 –40 %), prijavitelji pa so pazili tudi na 
razpršenost krajev, in sicer so izbrali vrtce v tistih krajih/območjih, v katerih  je socialno -ekonomski 
standard nižji od slovenskega povprečja. Za trajnost na črtovanih rezultatov bosta skrbela Pedagoška 
fakulteta Univerze v Mariboru in Društvo Bralna značka Slovenije – ZPMS z načrtovanjem nadaljnjih 
strokovnih izpopolnjevanj za vzgojitelje, knjižničarje, sloveniste, pedagoge in psihologe (mentorje 
branja) in st arše predšolskih otrok, torej neprofesionalne posrednike branja. Priročnika in gradiva so 
brezplačno dostopni na spletni strani Društva Bralna značka Slovenije – ZPMS: 
http://www.bralnaznacka.si/sl/projekt -v-objemu -besed/koncnoporocilo -projekta/ . 
Porabljena sredstva MK v letu 2017 : 93.492,90 evra . 
MK, MIZŠ : 93.492,90 evra ; redna dejavnost   ANJI, Slovenščina kot prvi jezik v Republiki Sloveniji   
32 
   
2. cilj: Razumljiv uradovalni jezik in nadgrajevanje jezikovne zmožnosti javnih 
uslužbencev  
 
Aktivnost  
Izdelava kazalnikov za razumljivo in sprejemljivo javno in uradno sporazumevanje za potrebe 
različnih ciljnih skupin  
Nosil ec  
MK 
Kazalniki  
Izdelava kazalnikov  
Lažje načrtovanje ukrepov z a izboljšanje razumljivosti uradovalnega jezika  
MJU sicer ni nosilec dejavnosti, a vseeno izvaja nekatere tovrstne  dejavnosti. Na Upravni akademiji 
so v letu 2017 v okviru rednih dejavnosti izvedli 6 seminarjev in 4 delavnice na temo jezi ka in oblike 
besedil v javni upravi s ciljem izboljšanja pravilnosti in ustreznosti uradovalnih besedil; skupno sta se 
jih udeležila 202 javna uslužbenca.  
Uvedli so usposabljanje izvajalcev usposabljanj Upravne akademije z namenom izboljšanja kakovosti 
usposabljanj, tudi na področju besedil v predstavitvenih prosojnicah in gradivu. Delavnico, ki vključuje 
to tematiko, so v letu 2017 izvedli 4 -krat, udeležilo pa se je je skupaj 67 udeležencev – izvajalcev 
seminarjev in delavnic v organizaciji Upravne akadem ije.  
Za izvajalce so pripravili priročnik z navodili, ki vsebuje tudi jezikovne napotke glede pravopisa v 
prosojnicah in gradivu, in ga objavili na svoji  spletni strani.  
Uvedli so tudi program specializiranega usposabljanja iz angleškega jezika. V letu 20 17 so organizirali 
8 izvedb 2 - ali 3 -dnevnih usposabljanj (Angleška konverzacija, Telefoniranje in pisanje dopisov, 
Sestanki v angleškem jeziku).  
 
MJU:  redna dejavnost   ANJI, Slovenščina kot drugi in  tuji jezik  
33 
  
Aktivnost  
Evalvacija tečajev, ki potekajo po Uredbi o načinih in obsegu zagotavljanja programov pomoči pri 
vključevanju tujcev, ki niso državljani EU in ki jih financirata EU in RS  
Nosilec  
MNZ   
Kazalniki  
Evalvacija programa pomoči pri vključevanju  
Optimizacija programa  
Tujci, ki niso državljani EU, so upravičeni do programov pomoči pri hitrejšem vključevanju v okolje 
Republike Slovenije, ki med drugimi obsegajo tako učenje slovenskega jezika kot seznanjanje s 
slovensko družbo; navedene vsebine se izvajajo kot program Začetna integracija priseljencev (ZIP). V  
letu 2017 je bilo  izdanih 1698 potrdil za obiskovanje  tečaja , dejansko pa je tečaj v letu 2017 začelo 
1364 oseb, od tega 579 moških in 785 žensk .  
Po udeležbi v programu ZIP, ki mora biti vsaj 80 -odstotna , so tečajniki upravičeni tudi do 
brezplačnega prvega preizkusa znanja iz slovenskega jezika na osnovni ravni – v letu 2017 je bilo 
izdanih 829 potrdil za opravljanje izpita iz slovenskega jezika, dejansko pa ga je opravljalo 771 
kandidatov, njihova uspešnost na izpi tu je bila 62,52 -odstotna .  
Ukrep je bil izveden v letih 2014, 2015 in 2016.  
Za obdobje 2015 –2018 je predvidenih skupno 2.000.000 ,00 evrov; o d tega je bilo v letu 2017 za tečaje 
slovenskega jezika porabljen o 578.267,15 evra , za opravljanje prvega izpita iz slovenskega jezika pa 
99. 626,71 evra .  
Porabljena sredstva v letu 2017:  677.893,86 evra  
(gl. tudi aktivnost Nadaljnje zagotavljanje izvedbe tečajev po Uredbi o načinih in obsegu zagotavljanja 
programov pomoči pri vključevanju tujcev, ki niso državljani Evropske unije – zagotavljanje tečaja slovenskega 
jezika na osnovni r avni in seznanjanja s slovensko kulturo, ustavo in zgodovino. Program omogoča lažje 
vključevanje tujcev, državljanov tretjih držav v družbo  (str. 42))  
 
MNZ :  677.893,86 evra    ANJI, Slovenščina kot drugi in  tuji jezik  
34 
  
Aktivnost  
Spremljava in evalvacija pouka slovenščine za učence, dijake priseljence  
Nosilec  
MIZŠ   
Kazalniki  
Raziskava, strokovni in znanstveni članki s področja  
Vpogled v učinkovitost poučevanja/učenja oz. jezikovno zmožnost učencev glede na njihove 
sporazumevalne potrebe, kar bo posledično vplivalo na nadaljnje načrtovanje poučevanja slovenščine  
MIZŠ poroča, da je Svet za kakovost in evalvacije oktobra 2017 potrdil izvajalca za izvedbo nacionalne 
evalvacije z naslovom Evalvacija modelov učenja in poučevanja slovenščine kot drugega jezika za 
učence in dijake, ki jim slovenščina ni materni jezik.   Cilj dvoletne študije  (2017 –2019)  je evalvacija 
ustreznosti modelov strokovne pomoči, ki so je že deležni učenci in dijaki , ter načina njihove 
organiziranosti in financiranja glede na cilje, zastavljene v Strategiji vključevanja otrok, učencev in 
dijakov migrantov v sistem vzgoje in izobraževanja v Republi ki Sloveniji (MIZŠ, 2007). ( Skupaj za dve 
leti 20.000 ,00 evrov , v letu 2017 še ni bilo porabe sredstev .) 
Aktivnosti Zavoda RS za šolstvo v letu 2017:  
– izpeljani dve svetovanji s področja vključevanja otrok priseljencev v slovensko vzgojno -izobraževalni 
sistem ,  
– na eni zmed slovenskih OŠ je bilo opravljeno tudi dodatno testiranje Protokola s portfoli jem,  
–  do vključno decembra 2017 so potekala indivi dualna svetovanja po telefonu ali e -pošti.  
 
MIZŠ: finančnih posledic v letu 2017 še ni bilo, redna dejavnost . 
 
  ANJI, Slovenščina kot drugi in  tuji jezik  
35 
  
2. cilj: Sist emska umestitev poučevanja/učen ja slovenščine kot drugega jezika oz. jezika 
okolja v vrtcu, osnovni in srednji šoli   
 
Aktivnost  
Definiranje obsega in oblike učenja, normativov in standardov pri učenju slovenščine kot drugega 
jezika v slovenskem vzgojno -izobraževalnem sistemu2 
Nosilec   
MIZŠ  
Kazalniki  
Jasna opredelitev obsega, oblik učenja slovenščine ter pri čakovanih standardov znanja, usklajene 
zakonske in normativne podlage  
Poenotenje poučevanja – zagotavljanje enakih možnosti za učenje slovenščine, zagotovljen dostop do 
učinkovitega učenja slovenščine in s tem do uspešnejšega vključevanj a v vzgojno -izobraževalni sistem 
in družbo  
MIZŠ poroča, da je Delovna skupina strokovnih sodelavk Zavoda RS za šolstvo  s področja predšolske 
vzgoje pripravila koncept naloge s cilji in načrt predvidenih dejavnosti v letih 2017 in 2018. Deja vnosti 
se še niso začele.  
 
Aktivnost  
Implementacija učnih načrtov za začetno učenje slovenščine kot drugega jezika  
Nosilec   
MIZŠ  
                                                           
2 Prve štiri aktivnosti so usmerjene predvsem v izboljšanje jezikovnega vključevanja otrok, učencev in dijakov priseljencev in 
Romov, v izhodišču predlaganih dejavnosti so jezikovne potrebe govorcev, njihova stopnja jezikovne zmožnosti v 
slovenščini, in ne f ormalni (pravni) status, ki ga določena skupina govorcev ima. Druge aktivnosti so razumljene širše – za 
vsa okolja, kjer je slovenščina drugi jezik in so izkazane potrebe po tovrstnih dejavnostih.  
36 
 Kazalniki  
Potrjeni učni načrti z vključitvijo relevantnih vsebin  
Predvideni uč inki 
Dostop do učenja slovenščine, posledično boljša jezikovna zmožnost učencev  
MIZŠ poroča, da se U čni načrt za učenje slovenščine kot drugega/tujega jezika za dijake tujce, ki je bil 
sprejet na Strokovnem svetu za splošno izobraževanje leta 2010, izvaja v okviru tečajev na srednjih 
šolah. Učni načrt za učenje slovenščine kot drugega/tujega jezika za osnovnošolsko raven še ni bil 
sprejet; poučevanje slovenščine poteka v okviru dodatne strokovne pomoči, novi modeli poučevanja 
pa se preizku šajo v okviru projektov Izzivi medkulturnega sobivanja, Le z drugimi smo in Objem.  
 
Aktivnost  
Opredelitev kompetenc učiteljev, ki izvajajo dodatne ure slovenščine oz. učencem, katerih prvi 
jezik ni slovenščina, nudijo jezikovno pomoč, ter zagotavlja nje njihove usposobljenosti   
Nosilec   
MIZŠ  
Kazalniki  
Programsko izhodišče za opredelitev učiteljevih kompetenc  za dopolnilno izobraževanje slovenščine 
kot drugega/tujega jezika  
Kompetentni učitelji,  povečana ozaveščenost pri učiteljih in strokovni javnosti o pomembnosti 
usposobljenosti učitelja za delo z učenci, ki jim slovenščina ni prvi jezik, usposobljenost učiteljev  
MIZŠ poroča, da bo opredelitev kompetenc učiteljev za dopolniln o izobraževanje slovenščine kot 
drugega/tujega jezika eden izmed rezultatov projekta Objem (ZRSŠ).  
MIZŠ :  finančnih posledi c v letu 2017 ni bilo . 
37 
  
Aktivnost  
Ozaveščanje šolskih delavcev in strokovne javnosti: razumevanje procesa učenja slovenščine kot 
drugega jezika in vloge, ki jo ima jezik pri šolanju, razumevanje sociokulturne situacije učencev, ki 
jim slovenščina ni prvi jezik  
Nosilec   
MIZŠ  
Kazalniki  
Izvedba usposabljanj, posvet za strokovno javnost, strokovni članki  
Povečana ozaveščenost šolskih delavcev, strokovne javnosti o jezikovnih potrebah otrok, učencev in 
dijakov, govorcev slovenščine kot drugega jezika  
MIZŠ poroča, da se v okviru ESS -projektov izvajata dve operaciji (na podlagi javnega razpisa za izbor 
operacij »Krepitev socialnih in državljanskih kompetenc strokovnih delavcev«):  
– »Izzivi medkulturnega sobivanja « 
Namen aktivnosti je tudi izboljšanje usposobljenosti strokovnih delavcev za uspešnejše vključevanje 
otrok, učencev, dijakov in študentov priseljencev iz drugih jezikovnih in kulturnih okolij v slovenski 
vzgojno -izobraževalni sistem ter krepitev slovenske ga jezika in multikulturnosti, in sicer skozi 
neposredno izvajanje vzgojno -izobraževalnih aktivnosti. Z izvajanjem praktičnih aktivnosti se bodo 
vzgojno -izobraževalni zavodi lahko bolj posvetili vzgojno -izobraževalnim potrebam otrok priseljencev, 
sodelovanju z njihovimi družinami in lokalnim okoljem, sodelovanju z učiteljskimi in vzgojiteljskimi 
zbori in udeleženci izobraževanj ter ponudbi prostočasnih in počitniških dejavnosti, zlasti z namenom 
doseganja večje sporazumevalne zmožnosti, večje možnosti za uspešno izobraževanje ter boljše 
socialne vključenosti. Gre torej za izvajanje neposrednih VIZ -aktivnosti z otroki priseljencev, ki se na 
novo vključujejo ali so že vključeni v slovenski  VIZ-sistem , ter pripravo predloga programa dela z otroki 
priseljencev, ki mora vsebovati tudi utemeljeno priporočeno število ur učenja slovenščine za otroka 
priseljenca.  V okviru tega projekta  je bilo med 30. januarjem in 1. februarjem 2017 v Zrečah  izve deno 
profesionalno usposabljanje multiplikatorjev programa z naslovom »Krepitev ključnih kompetenc 
strokovnega delavca in otrok ter šolajoče se mladine na vseh ravneh izobraževalnega sistema«. V treh 
dneh se je usposabljanja udeležilo 39 udeležencev. Vsebi ne usposabljanja so obseg ale jezikovne 
dejavnosti otrok v vrtcu in učenj e slovnice in jezikovne pravilnosti pri učencih v 3. VIO OŠ in 
srednješolcih. Predstavljen i st a bil i uporaba večjezične mladinske književnosti in analiza 
(ne)sprejemanja prišlekov v kn jiževnih besedilih. Podobni seminarji so potekali  tudi v nadaljevanju: 
vsebina programa SIMS (Soočanje z izzivi medkulturnega sobivanja) je dostopna na  spletni strani 
projekta . V letu 2017 je bilo v izob raževanja projekta vključenih 2470 strokovnih delavcev ter 1466 
otrok priseljencev.  Aprila 2017 so v okviru projekta začeli objav ljati mesečn e zgodb e z naslovom 
»Zgodbe otrok sveta«  – v sodelovanju z  Zavodom Časoris  na različnih kanalih vsak mesec objavijo  ANJI, Slovenščina kot drugi in  tuji jezik  
38 
 zgodbo enega otroka priseljenca ali begunca. Krat ka sinteza zgodb je dosegljiva tudi na  strani 
projekta . 
– Le z drugimi smo  
Deja vnosti tega projekta so namenjene profesionalnemu usposabljanju strokovnih delavcev. Gre za 
izvajanje programov profesionalnega usposabljanja za strokovne in vodstvene delavce na področju 
predšolske vzgoje, osnovnošolskega izobraževanja, osnovnega glasbenega izobraževanja, pok licnega 
in strokovnega izobraževanja, srednjega splošnega izobraževanja, vzgoje in izobraževanja otrok in 
mladostnikov s posebnimi potrebami, vzgoje in izobraževanja v dijaških domovih ter izobraževanja 
odraslih, za različne tematske sklope, med drugim Živ eti raznolikost: vključevanje priseljencev, 
slovenščina in medkulturni dialog, ki obravnava vsebine s področij vključevanj a priseljencev in njihovih 
družin v Sloveniji – spodbujanje medkulturnega dialoga in sprejemanje drugačnosti ter slovenščina 
kot drugi  jezik.  V okviru tega projekta je bilo izpeljanih 21 d vodnevni h seminar jev Živeti raznolikost: 
vključevanje priseljencev, slovenščina in medkulturni dialog . Seminar  obravnava teme: Slovenščina 
kot drugi jezik: gradiva in načini poučevanja, Medkulturna vzgo ja in izobraževanje: medkulturni 
model vključevanja, Vključujoča pedagogika, Sistemska podpora, individualni načrt aktivnosti: od 
načrtovanja do ocenjevanja znanja v osnovni in srednji šoli, Osebna izkušnja priseljenca, Stereotipi in 
predsodki, Dobre prakse vključevanja in uporabni rezultati projektov: za medkulturne delavnice med 
učnimi urami, Medkulturni dialog: v sodelovanju s priseljenci in  z manjšinami. Seminarji so se izvajali 
po vsej Sloveniji, obiskalo jih je skora j 800 strokovnih delavce v.  
Skupna vrednost projektov Izzivi medkulturnega sobivanja in Le z drugimi, ki se izvajata v letih 2016 –
2021,  je 4.000.000,00 evrov  (3.000.000,00 Izzivi medkulturnega sobivanja ter 1.000.000,00 Le z 
drugimi smo).  Konkretno finančno ovrednotenje za posame zni del projekta ni možno. Za projekt Le z 
drugimi smo bi iz posredovane dokumentacije lahko sklepali o pribl . 800 udeležencih, pri čemer je dan 
usposabljanja z metodologijo ovrednoten na 50 ,00 evrov  (8 pedagoških ur) , ker so  usposabljanja  
dvodnevna , bi bila ocen a pribl . 80.000,00 evrov . 
V okviru programov nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja, ki se sofinancirajo iz sredstev 
proračuna RS, pa so objavljeni naslednji programi  (izvedba je predvidena v letu 2018) : 
– poučevanje slovenščine in preverjanje znanja pri učencih OŠ in SŠ, ki so govorci slovenščine kot 
drugega jezika,  
– poučevanje slovenščine kot J2 za mlajše otroke , 
– poučevanje slovenščine kot J2 za učence tretje triade OŠ in srednješolce.  
 
MIZŠ:  80.000,00 evrov  
 
39 
 Aktivnos t 
Sistematično izobraževanje bodočih učiteljev slovenščine v okviru univerzitetnega študija s 
področja poučevanja/učenja slovenščine kot drugega in tujega jezika, realizacija formalno že 
potrjenih programov3   
Nosilc i  
Univerz e 
Kazalniki  
Število predmetov s področja poučevanja slovenščine kot drugega in tujega jezika, število 
usposobljenih učiteljev  
Usposobljenost učiteljev za pouk slovenščine kot drugega in tujega jezika  
Poročilo nosilc ev 
S Filozofske fakultete Univerze  v Ljubljani poročajo, da v okviru bolonjskega drugostopenjskega 
magistrskega študija slovenistike pedagoške smeri študenti kot izbirni predmet od štud ijskega  leta 
2015/16 naprej (tretjič zapored) lahko izberejo tudi predmet Poučevanje slovenščine kot tuje ga jezika, 
ki predstavlja obliko sistemskega izobraževanja bodočih slovenistov. Ker gre za izbirni predmet, to 
pomeni, da so na področju poučevanja slovenščine kot tujega jezika bodoči učitelji izobraževani le, če 
se sami odločijo za ta predmet. V študijsk em letu 2017/2018 jih je bilo okoli 30, število zaenkrat z 
vsakim študijskim letom narašča.  
  
Unive rza na Primorskem poroča, da je Oddelek za slovenistiko Fakultete za humanistične študije s 
prenovljenim študijskim programom na prvostopenjskem študiju uve del predmet Poučevanje 
slovenščine kot drugega/tujega jezika, ki se izvaja v tretjem letniku. Predmet se bo prvič izvajal v 
spomladanskem semestru študijskega leta 2017/2018. Predvidenih je približno 15 študentov, ki 
(lahko) prihajajo z različnih študijski h smeri FHŠ. Študentje bodo prisostvovali predavanjem in 
seminarskim vajam, na katerih so predvidene individualne konzultacije s tujimi študenti, pomoč pri 
pripravi gradiv za tuje študente in/ali testov preverjanja jezikovnega znanja. Posamični študentje, ki 
so v preteklih letih predmet že poslušali (na drugostopenjskem študijskem programu), so bili vključeni 
v Poletno šolo slovenskega jezika na Slovenski obali »Halo, tukaj slovenski Mediteran«, in sicer so 
hospitirali pri tečajih in/ali opravljali individu alne hospitacije s tečajniki. Ena študentka je za 
pedagoške in strokovne sodelavce s tujih partnerskih univerz izvedla delavnico »First steps of the 
Slovenian Language « v okviru Mednarodnega tedna Univerze na Primorskem 2017.  
 
3 Pri predmetu bodo lahko študentje pridobili potrebna zn anja za poučevanje govorcev slovenščine kot drugega jezika v 
različnih kontekstih: v slovenskih šolah, v šolah na narodnostno mešanih območjih v Sloveniji, v dvojezičnih šolah na 
narodnostno mešanem območju v Sloveniji, v mednarodnih šolah v Sloveniji, v z amejstvu, zdomstvu in izseljenstvu, na 
lektoratih slovenščine ipd.   ANJI, Slovenščina kot drugi in  tuji jezik  
40 
 Univerz a v Mariboru poroča, da je Oddelek  za slovanske jezike in književnosti začel oblikovati študijski 
modul  slovenščine kot tujega jezika, in sicer kot študijski program  za izpopolnjevanje izobrazbe , 
ovrednoten  s 60 kreditnimi točkami, ki ga  lahko vpišejo  diplomanti slovenistike.  
 
Univerze:  redna dejavnost  
 
Aktivnost  
Usposabljanje vseh učiteljev in vzgojiteljev za učinkovito delo z otroki/učenci/dijaki, govorci 
slovenščine kot drugega jezika   
Nosilec   
MIZŠ  
Kazalniki  
Število izobraževalnih seminarjev, število usposobljenih učiteljev  
– Usposobljenost učiteljev za pouk slovenščine učencev, ki so govorci slovenščine kot drugega 
jezika  
– Boljše razumevanje jezikovne in socialne situacije, v kateri se znajdejo učenci, govorci 
slovenščine kot drugega jezika, npr. učenci priseljenci – učinkovitejša (in prijazna) pomoč   
 
Poročilo nosilca  in porabljena sredstva  
Glej poročilo pri aktivnosti: Ozaveščanje šolskih delavcev in strokovn e javnosti: razumevanje procesa 
učenja slovenščine kot drugega jezika in vloge, ki jo ima jezik pri šolanju, razumevanje sociokulturne 
situacije učencev, ki jim slovenščina ni prvi jezik  (str. 37). 
 
Priprava učnih gradiv za učenje slovenščine kot drugega in tujega jezika:  
– priprava i -gradiv za začetno in nadaljevalno učenje slovenščine (za otroke in mladostnike)  
– priprava učbenikov za poučevanje slovenščine kot drugega in tujega jezika za otroke in 
mladostnike (A2 -B1) 
 
Nosilec   
MIZŠ   ANJI, Slovenščina kot drugi in  tuji jezik  
41 
 Kazalniki  
Število gradiv  
Dostopnost učnih gradiv, povečanje stopnje jezikovne zmožnosti učencev, govorcev slovenščine kot 
drugega jezika, večja možnost za aktivno vključevanje v vzgojno -izobraževalni sistem in socialno 
okolje  
MIZŠ poroča, da v letu 2017 ni bilo narejenih oz. natisnjenih dodatnih učnih gradiv s področja 
slovenščine kot drugega/tujega jezika.  
MIZŠ : finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.  
 
Aktivnost  
Natančna opredelitev jezikovnih zahtev za posamezne poklice za tuje govorce (vključno z državljani 
EU) po obstoječem sistemu   
Nosilec   
MIZŠ  
Kazalniki  
Natančnejše opredelitve  
Zagotavljanje možnosti za učinkovito sporazumevanje  
Poročilo no silca  
MIZŠ poroč a, da je Državni zbor Republike Slovenije 30. maja 2017 sprejel novi Zakon o športu (Uradni 
list RS, št. 29/17), ki je začel veljati 24. junija 2017.  
Na predlog Direktorata za šport je bila v zakon umeščena določba o uporabi slovenskega je zika: v 
prvem odstavku 56. člena zakona je določeno, da je za strokovno delo z otroki v programih iz 1., 2. in 
4. točke prvega odstavka 6. člena tega zakona potrebno znanje slovenskega jezika na srednji ravni, ki 
jo mora strokovni delavec, ki ni državljan Republike Slovenije (v nadaljnjem besedilu: tuji strokovni 
delavec), izkazovati z javnoveljavno listino. Nadalje je v drugem odstavku določeno, da se ne glede na 
prejšnji odstavek od tujega strokovnega delavca ne zahteva znanje slovenskega jezika, če je 
zagotovljeno ustrezno prevajanje.  Obrazložitev tega člena je bila naslednja:  Za strokovno delo z otroki 
je potrebno znanje slovenskega jezika. Od leta 1994 je za preverjanje znanja slovenskega jezika in  ANJI, Slovenščina kot drugi in  tuji jezik  
42 
 izdajanje javnoveljavne listine o znanju slovenščine kot drugega jezika pooblaščen Center za 
slovenščino kot drugi/tuji jezik pri Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Izpit iz slovenskega jezika je 
mogoče opravljati na treh ravneh – osnov ni, srednji in visoki , in to v skladu s standardi znanja, 
določen imi v izobraževalnem programu Slovenščina za tujce. Drugi odstavek člena določi izjemo za 
tuje strokovne delavce – če bo zagotovljeno ustrezno prevajanje, znanje slovenskega jezika ni 
potrebno. To je mišljeno predvsem za izvajanje raznih poletnih taborov, na katere  na povabilo iz tujine 
pridejo tuji strokovni delavci in otrokom posredujejo svoje znanje.  
 
MIZŠ:  redna dejavnost  
 
Aktivnost  
Nadaljnje zagotav ljanje izvedbe tečajev po Uredbi o načinih in obsegu zagotavljanja programov 
pomoči pri vključevanju t ujcev, ki niso državljani Evropske unije – zagotavljanje tečaja sloven skega 
jezika na osnov ni ravni in seznanjanja s slovensko kulturo, ustavo in zgodovino. Program omogoča 
lažje vključevanje tujcev, državljanov tretjih držav v družbo     
Nosilec  
MNZ  
Kazalniki  
Število tečajev, število udeležencev, uspešnost učenja  
Jezikovna zmožnost udeležencev tečajev na osnovni ravni  
 
MNZ poroča, da je bil v  letu 2017 program Začetna integracija priseljencev  (ZIP) izveden v skupinah 
od 10  do 15 oseb , in sicer v 31 krajih po Sloveniji (Krško, Novo mesto, Ljubljana, Domžale, Grosuplje, 
Vrhnika, Maribor, Slovenska Bistrica, Šoštanj, Celje, Zagorje, Trbovlje, Slo venske Konjice, Rogaška 
Slatina, Škofja Loka, Kranj, Jesenice, Koper, Izola, Piran, Sežana, Ilirska Bistrica, Žalec, Slovenj Gradec, 
Ravne na Koroškem, Velenje, Postojna, Ajdovščina, Nova Gorica, Tolmin, Idrija). Udeležilo se ga je 
1364 oseb.  
Osebe, ki se  udeležijo programa ZIP najmanj v obsegu 80  % ur, so upravičene do brezplačnega  prvega 
opravljanja izpita iz slovenskega jezika na osnovni ravni. V letu 2016 je bilo zabeleženih 771 
kandidatov na izpitu, uspešno ga je opravil o 482 oseb.  
Ukrep je bil izveden v letih 2014, 2015 in 2016.   ANJI, Slovenščina kot drugi in  tuji jezik  
43 
 Za obdobje 2015 –2018 je predvidenih skupno 2.000.000,00 evrov , od tega je bilo v letu 2017 za tečaje 
slovenskega jezika porabljen o 578.267,15 evra, za opravljanje prvega izpita iz slovenskega jezika pa 
99. 626,71 evra.  
Porabljena sredstva v letu 2017: 677.893,86 evra  (gl. tudi aktivnost Evalvacija tečajev, ki potekajo po 
Uredbi o načinih in obsegu zagotavljanja programov pomoči pri vključevanju tujcev, ki niso državljani 
EU in ki  jih financirata EU in RS  (str. 33))  
 
MNZ:  (677.893,86 evra ; gl. zgoraj )   
 
4. cilj: Slovenščina na tujih univerzah   
 
Aktivnost  
Financiranje lektoratov   
Nosilec  
MIZŠ   
Kazalniki  
Število in kakovost lektoratov, število študentov  
Ohranitev mreže lektoratov, kakovosten študij, ohranjanje povezav na univerzitetnem in 
raziskovalnem področju  
MIZŠ v okviru proračunske postavke Skrb za slovenščino financira delovanje mreže lektoratov 
slovenskega jezika na   tujih univerzah. V letu 2017 je na tujih univerzah del ovalo  57 lektoratov 
slovenskega jezika, od tega 9 na univerzah (tip A), kjer lektorjev o delo financira izključno Republika 
Slovenija, 34 na tujih univerzah, kjer delovanje lektoratov financirata obe strani (tip B), ter 14 
lektoratov tipa C, kjer delovanje lektorata financira izključno tuja univerza. Statusi lektoratov 
slovenskega jezika na tujih univerzah: na 26 univerzah je imela slovenistika status dodiplomske in/ali 
podiplomske študijske smeri ; poleg študija je na večini tujih univerz imela slovenistika še status 
obveznega predmeta, obveznega izbirnega in/ali izbirnega predmeta  – status o bveznega (in 
izbirnega) predmeta je imela slovenistika na 20 tujih univerzah, kot izbirni predmet pa je bila 
ponujena na 46 tujih univerzah. Na lektoratih in študijih slovenščine se je slovenščine učilo oz. jo 
študiralo več kot  2000 študentov. Na slovenist ikah so nastala  diplomska, magistrska in doktorska 
dela iz  slovenskih tem.  Učitelji slovenskega jezika na tujih univerzah (»lektorji«) so plačani na osnovi  
Uredbe o plačah in drugih prejemkih javnih uslužbencev za delo v tujini, na podlagi katere se  ANJI, Slovenščina kot drugi in  tuji jezik , 
Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu  
44 
  izračunavajo sredstva za plače.  Poročila o delovanju in vseh aktivnostih lektoratov slovenskega jezika 
na tujih univerzah so dostopna na spletni strani  http://centerslo.si/na -tujih -univerzah/ . 
Za delov anje celotne mreže lektoratov slovenskega jezika na tujih univerzah ter za podporne 
aktivnosti je MIZŠ v letu 2017 zagotovilo 1.635.146,00 evrov.  
 
MIZŠ: 1.635.146,00 evrov  
 
3 Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
 
1. cilj: Spodbujanje optimizacije učenja slovenščine za zamejske, zdomske in izseljenske 
otroke: ohranjanje in nadgrajevanje sistematičnega izobraževanja v slovenskem jeziku v 
okviru obstoječih šolskih sistemov  
 
– Sodelovanje pri zagotavljanju usposo bljenega pedagoškega kadra, tj. ustrezno usposobljenih 
učiteljev oz. asistentov iz Slovenije kot dodatne pomoči pri pouku slovenskega jezika, 
predvsem v Porabju in drugod v zamejstvu, kjer se za to pokaže potreba  
– Zagotavljanje usposobljenega kadra za izvaj anje dopolnilnega pouka slovenskega jezika in 
kulture ter njihovo profesionalno usposabljanje  
– Uvedba gostovanja inštruktorjev učiteljev slovenskega jezika in kulture iz Slovenije  v šolah oz. 
društvih v slovenskih skupnostih v čezoceanskih državah   
    
Nosilca   
MIZŠ, Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu   
 
Kazalniki  
Število usposabljanj za učitelje,  število dodatno usposobljenih učiteljev   
 
Kakovostnejši pouk slovenskega jezika: izboljšanje izobraževalnih procesov, njihovo usklajeno 
načrtovanje in razvoj  
MIZŠ je v letu 2017 (prek Zavoda RS za šolstvo):  
– zagotavlja lo in financiral o delo 14 napotenih  učiteljev slovenskega jezika in kulture, 20 
nenapoteni h in 8 učitelje v na daljavo (1800 učencev) ,  ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
45 
 –   zagotavlja lo in financira lo dva asistent a slovenskega jezika v Pora bskih dvojezičnih šolah in dva  
     asistenta  v porabskih vrtcih , 
– 1 učitelj a asistent a na avstrijskem Koroškem ,  
– izvajal o projekt Poučevanje slovenščine in slovenske kulture v Varaždinski županiji (MIZŠ je 
financiral o 8 učiteljic, ki so v 12 šolah poučevale 110 učencev) . 
Porabljena sredstva  MIZŠ : 1,3 milijona evrov.  
 
Urad Vlade RS  za Slovence v zamejstvu in po svetu poroča  o naslednjih izvedenih nalogah v letu 201 7: 
– Skupnost privatnih dvojezičnih vrtcev na Koroškem (AT), projekt Slovenski jezik v vrtcu – strokovni 
pogovori za pedagoške sodelavke in sodelavce ter projekt 11. izobraževalni dan (1.900 ,00 evrov),  
– Slovensko šolsko društvo Celovec (AT) (2.000 ,00 evrov),  
–  Mohorjeva šola Celovec (AT) ( 7.000 ,00 evrov),  
– Dvojezični otroški vrtec konventa šolskih ses ter v Šentpetru (AT) – projekt posodobitve in 
spremljanje jezikovno -pedagoškega koncepta za dvojezični otroški vrtec Šentpeter in za ohranitev 
kakovostne dvoje zične vz goje (1.300 ,00 evrov),  
– Večjezični privatni otroški vrtec MAVRICA, Večjezični otroški vrte c KEKEC, Dvojezični otroški vrtec 
Borovlje, Otroški vrtec Triangel / Fara Št. Lenart pri Sedmih studencih (AT), Otroški vrtec Ringa 
raja – jezikovna vzgoja v vrtcih (16.000 ,00 evrov),  
– Slovenska prosvetna zveza (AT) – jezikovni projekt Vilina (10.000 ,00 evr ov), 
– Osnovna šola Kuzma (SI), dve vzgojiteljici za Porabje (HU) (44.324,44 evra  je urad za ta namen v 
letu 2017 prenesel na MIZŠ ), 
– SKS Planika, Kanalska dolina (IT) – poučevanje slovenskega jezika v Kanalski dolini (2.000 ,00 
evrov , interventna sredstva) ,  
– Skupni podporni sklad – izvedba tečajev/pouka slovenščine v Kanalski dolini (IT) (10.000 ,00 
evrov),  
– Združenje Černet, Kanalska dolina (IT) – poučevanje slovenskega jezika v Kanalski dolini 
(13.000 ,00 evrov),  
– SKS Planika, Kanalska dolina (IT) – poučevanje slovenskega jezika v Kanalski dolini (14.500 ,00 
evrov),  
– SLOVIK, Slovenski izobraževalni konzorcij, Gorica (IT) – poučevanje slovenskega jezika (10.000 ,00 
evrov),  
– Združenja staršev (IT), f inanciranje dopolnilnega pouka – jezikovnih delavnic v šol ah (2.200 ,00 
evrov),  
– Slovensko društvo Istra, Pulj (HR) – dvojezična knjiga pravljic (2.600 ,00 evrov),  
– Slovensko društvo Gorski kotar Prezid (HR) – dopolnilni pouk slovenskega jezika (1.200 ,00 evrov),  
– Društvo EU korak Reka (HR) – Poletje v »Bazovici« za ot roke (1.000 ,00 evrov),  
– Osnovna šola Pečine Reka (HR) – slovenski jezik kot izbirni jezik (1.000 ,00 evrov),  
– Izvedba seminarja za učitelje slovenskih sobotno -nedeljskih šol iz Argentine, Brazilije in drugih 
delov sveta, udeležba:  17 učiteljev (36.162 ,00 evr ov). Vse s kupaj : 176.186,44 evr a. 
Zneski, ki so bili v letu 2017 namenjeni slovenskim društvom po Evropi in katerih namen je bil 
neposredno ali pa tesno povezan z učenjem in podporo slovenskemu jeziku , so: Belgija: 1 .000,00 
evrov , Češka: 1 .000,00 evrov , Finska: 400 ,00 evrov , Francija: 1 .500,00 evrov , Luksemburg: 1 .000,00 
evrov , Nemčija: 8 .000,00 evrov , Nizozemska: 2 .000,00 evrov , Slovaška: 500 ,00 evrov , Švedska: 
2.000,00 evrov , Švica: 2 .500,00 evrov , Velika Britanija: 700 ,00 evrov . Vse  skupaj : 20.600 ,00 evrov . 
Porabljena sredstva USZS  v letu 2017 : 196.786,44 evra.   ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
46 
  
MIZŠ , Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu : 1.496.786,44 evra 
 
Aktivnost  
Spodbujanje zagotavljanja posebej prilagojenih učnih gradiv in učbenikov slovenščine za okolja, 
kjer se po tem kažejo potrebe   
    
Nosilca  
 
Kazalniki  
Število posebej prilagojenih učnih gradiv in učbenikov  
Kakovos tnejši pouk slovenskega jezika  
MIZŠ na podlagi bilateralnih dogovorov z Republiko Italijo zagotavlja ustrezne učbenike za slovenske 
šole v Italiji na nivoju OŠ  (učbeniški skladi) . Učbenike se izbere v dogovoru z Uradom za slovenske šole 
v Trstu glede na izpad nekaterih vsebin v učbenikih, ki jih za slovenske šole namenja Republika Italija.  
MIZŠ zagotavlja nabav o periodike , strokovne literature in učbenikov za zamejske šole  in dopolnilni 
pouk slovenščine;  sicer pa MIZŠ zagotavlja periodiko, strokovno literaturo in učbenike po potrebi tudi 
za celotno ostalo zamejstvo v skladu s finančnimi zmožnostmi in povpraševanjem zamejskih šol.  
Porabljena sredstva v letu 2017: 110.000,00 evrov.  
 
Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu poroča o naslednjih izvedenih nalogah v letu 201 7: 
– Strokovno pedagoško združenje, Celovec (AT) (10.000 ,00 evrov) , 
– Galeb, Trst (IT) – Galebov šolski dnevnik za osnovnošolske otroke (15.000 ,00 evrov) . 
Porabljena sredstva v letu 2017: 25.000,00 evrov.  
 
MIZŠ , Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu : 135.000,00 evrov  
 
  ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
47 
 Aktivnost  
Spodbujanje izdelave i -gradiv za (samo)učenje slovenščine na daljavo, ki bodo tako za popestritev 
pouka kot tudi v podporo obstoječim učnim pripomočkom in gradivom    
  
Nosilca  
 
Kazalniki  
Nova i -gradiva  
Večje možnosti za (samo)učenje slovenščine  
MIZŠ poroča, da se je v  šolskem letu 2017/18 dopolnilni pouk slovenščine na daljavo začel izvajati tudi 
prek spletnih učilnic. V okviru tega nastajajo i -gradiva za izvajanje učenja slovenščine na daljavo . 
 
MIZŠ: 5.000,00 evrov  (v ta znesek ni vštet strošek dela izvajanja pouka na daljavo)  
 
Aktivnost  
Spodbujanje sodelovanja in izmenjav med šolami v Sloveniji s šolami s slovenskim učnim jezikom, 
dvojezičnimi šolami in šolami s poukom slovenskega jezika v zamejstvu ter oddelki dopolnilnega 
pouka slovenskega jezika v izseljenstvu na področju kulture, športa in izobraževanja, tudi z 
možnostjo da ljšega bivanja v Sloveniji, npr. s spodbujanjem šolskih/razrednih/prijateljskih 
izmenjav z bivanjem pri družinah, letom šolanja v Sloveniji za zamejske dijake in študente, letom 
šolanja v zamejstvu za dijake iz Slovenije   
 
Nosilca  
MIZŠ, Urad Vlade RS za S lovence v zame jstvu in po svetu   
 
Kazalniki  
Tovrstne izmenjave in dogodki  
Višja stopnja jezikovne zmožnosti v slovenskem jeziku in intenzivnejše povezave s slovensko 
skupnostjo   ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
48 
 Poročilo nosilcev  
MIZŠ je v letu 2017 organiziralo:  
– ekskurzije učencev dopolnilnega pouka slovenščine  v Sloveniji (35  otrok ); učenci so se vključevali 
k pouku na šolah, bivali so pri družinah ali v CŠOD in ob tem razvijali sporazumevalno zmožnost v 
slovenščini ; 
– poletne šole v Sloveniji:  
– strokovne ekskurzije za učence/dijake zamejskih šol v Sloveniji , 
– Teden slovenskega jezika za tri srednje šole z avstrijske Koroške v sodelovanju s Centrom za 
slovenščino kot drugi jezik (CS2D/TJ) , 
– Mladinsk o poletno  šolo (CS2D/TJ) (zamejci, izseljenci),  
– poletne šole za učence, ki obiskujejo dopolnilni pouk (izseljenci, zdomci):  
– 2-tedensk o Poletn o šolo slovenščine za otroke in mladostnike slovenskega porekla (8 –14 
let), 50 udeležencev,  
– 1-tedenski tabor Razišč imo Slovenijo, 16 udeležencev  (CŠOD Gorenje) , 
– enotedenski tabor s poudarkom na umetniškem ustvarjanju »Slovenščina malo drugače 
(14) (CŠOD Gorenje) . 
– MIZŠ je podelilo štipendije za douniverzitetno izobraževanje in izobraževanje v Sloveniji v stroki in 
jeziku (prek Cmepius a) (9). 
Porabljena sredstva MIZŠ: 220.000,00 evrov.  
Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu poroča o naslednj ih izveden ih projekt ih leta 2017:  
Naziv prosilca  Država  Program oz. projekt  Dodeljena 
sredstva  
Zveza slovenskih društev v BiH 
Evropa zdaj  Bosna in 
Hercegovina  Srečanje učencev dopolnilnega pouka 
slovenščine  3.000  
Osnovna šola Božidarja Jakca  Slovenija  Podarimo si prijatelja – podarimo si 
knjigo     300 
Združenje Slovenska izseljenska 
matica  Slovenija  Poletna šola za otroke – Slovenščina 
malo drugače  2.000  
OŠ Podgorje pri Slovenj Gradcu   Produkcija muzikala Cvetje v j eseni – za 
slovenske družine na Dunaju  1.000  
Društvo za varovanje maternega 
jezika, naravne in kulturne 
dediščine "Maks Pleteršnik" Pišece  Slovenija  Moja hiša je tvoj dom  1.000  
Slovenska konferenca SSK  Slovenija  21. tabor slovenskih otrok po svetu 2017  6.500  
Društvo Slovencev Planika 
Zrenjanin  Srbija  Učna ekskurzija otrok v Postojno in 
nastop na gledališkem festivali sanj v 
Ljubljani     800 
Društvo Slovencev v Beogradu – 
Društvo Sava  Srbija  Ekskurzija otrok DPS v Slovenijo  1.500  
Anja Dobrovc za DPS Švica, 
Lihtenšt ajn, Predarlsko  Švica  Potepanje po Sloveniji – Prekmurje in 
Štajerska – projekt spoznavanja naraven 
in kulturne dediščine Slovenije  1.000  
49 
 – Dvojezična osnovna šola in vrtec Jožefa Košiča (HU) – sodelovanja s partnerskimi šolami v 
Sloveniji (1.300 ,00 evrov),   
– Dvojezična osnovna šola in vrtec Jožefa Košiča (HU) – srečanje z vrtcem v Kuzmi (360,00 evrov),    
– Inštitut za slovensko kulturo, Špeter Slovenov (IT) – sodelovanje z jezikovnoizobraževalnim i 
institucijami v Sloveniji (15.000 ,00 evrov),   
– Slovenski dijaški dom Simon Gregorčič Gorica (IT) – vzpostavitev Mladinskega centra Gorica in 
sodelovanje z mladimi z obeh strani meje (2.500 ,00 evrov),   
– Slovenski dijaški dom Simon Gregorčič Gorica (IT) – poletni kampi v Sloveniji (11.000 ,00 evrov),   
– Slovenski dijaški dom Simon Gregorčič Gorica (IT) – gostovanje z muzik alom v Sloveniji (9.000 ,00 
evrov),   
– ZSŠDI (IT) – šolski jezikovni poligon in gostovanja ter športne šole v Sloveniji (20.000 ,00 evrov),   
– Osnovna šola pečine Reka (HR) – strokovno sodelovanje s šolo v Sloveniji (900,00 evrov).  
Vse dejavnosti skupaj:  77.160,00 evrov.  
 
MIZŠ , Urad Vlade RS za Slovence v zame jstvu in po svetu : 297.160,00 evrov  
 
Aktivnost  
Spodbujanje sodelovanja državnih ustanov sosednjih držav, ki se ukvarjajo z reševanjem jezikovnih 
problematik   
 
Nosilca  
 
Kazalniki  
Število srečanj v okviru sodelovanja državnih ustanov pri reševanju konkretnih problematik   
Manj administrativnih zapletov, poenostavljeno delovanje ter večja »pretočnost« in intenzivnejše 
povezave  
MIZŠ  poroča, da je v letu 201 7 opravilo naslednje naloge:  
– sestank e mešane komisije med MIZŠ in Dež elnim šolskim svetom za Koroško/Štajersko ,  
– redna srečanja MIZŠ z Uradom za slovenske šole pri deželnem šolskem uradu FJK v Trstu , 
– XVI. zasedanj e slovensko -madžarske mešane komisije za spremljanje Sporazuma o zagotavljanju 
posebnih pravic madžarske nar odne skupnosti v Republiki Sloveniji in slovenske narodne manjšine v 
Madžarski . 
Porabljena sredstva MIZŠ: 1.000,00 evrov .  ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
50 
  
Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu poroča o naslednj ih izveden ih projekt ih v letu 
2017:  
– srečanje ministra Žmavca z deželnim odbornikom Torrentijem (AD FJK) zaradi zagotovitve 
financiranja poučevanja slovenskega jezika v Kanalski dolini (IT) , 
– Mestna knjižnica Karlovec (HR) – Slovenska beseda v živo (sodelovanje z regionalno knjižnico iz 
Noveg a mest a (1.000 ,00 evrov) . 
Porabljena sredstva USZS : 1.000,00 evrov . 
 
MIZŠ , Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu : 2.000,00 evrov  
 
Aktivnost  
 
Prizadevanje za bilateralno priznavanje primerljive izobrazbe na vseh ravneh (OŠ, SŠ, univerza, 
matura, leto šolanja v Sloveniji, drugo izobraževanje, poklicne kvalifikacije, regulirani poklici)   
 
Nosilca  
 
Manj administrativnih zapletov in večja mobilnost, promo cija študija in izobraževanja v Sloveniji, 
ohranjanje in privabljanje večjega števila učencev z obeh strani meje  
MIZŠ poroča, da se p odročje ureja v skladu z direktivami  EU. 
MIZŠ: finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.  
 
Aktivnost  
Skrb za pouk slovenščine v sistemu evropskih šol: financiranje dela učiteljev in postopno 
povečevanje njihovega števila, profesionalno usposabljanje učiteljev   
 
Nosil ec  
MIZŠ   ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
51 
  
Kazalniki  
7 napotenih učiteljev  slovenščine v sistemu evropskih šol  
V posamezni evropski šoli (glede na potrebe) se zagotovi pouk slovenščine z redno zaposlenim 
učiteljem, s tem se zagotovi večja kakovost pouka, utrdi status slovenskega jezika in kulture na šoli in 
v sistemu EŠ nasploh . 
Poro čilo nosilca  
MIZŠ poroča, da je bilo v šolskem letu 2017/2018 v sistemu evropskih šol 5 učiteljic slovenščine in 
pomočnica ravnateljice za primarno stopnjo. Za pogodbe z napotenimi strokovnimi delavci v 
evropskih šolah je bilo v letu  2017 namenjen o skupno  122.215,50 evra, od tega 8.972,50 evra za 
pomočnico ravnateljice za primarno stopnjo, ki je nastopila delo septembra 2017.  
MIZŠ: 122.215,50 evra  
 
2. cilj: Spodbujanje optimizacije poučevanja slovenščine: usposabljanje in izobraževanje 
učiteljev in pedagoških delavcev (rednih in obšolskih dejavnosti) v dvo - in večjezičnih 
okoljih   
 
Aktivnost  
Spodbujanje meduniverzitetnega in medfakultetnega izobraževanja  
Nosi lci  
Univerz e  
Kazalniki  
Vzpostavitev ustreznega modela učinkovitega usposabljanja učiteljev in pedagoških delavcev  
Implementacija pridobljenega znanja ter posledično večje znanje in učinkovitost pri poučevanju 
slovenščine  
Poročilo nosi lcev 
Po poročanju MIZŠ se i mplementacija učnih načrtov za začetno učenje slovenščine kot drugega jezika  
izvaja v skladu z italijansko  notranjo zakonodajo in je namenjen a učiteljem v Italiji. Poteka v  ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
52 
 sodelovanju med tržaško in udinsko  univerzo ter univerzami v Sloveniji.  Ciljno usmerjeno 
izobraževanje zamejskega učnega osebja za specifične potrebe didaktike slovenščine zaradi 
spremenjene jezikovne stvarnosti, jezikovnih potreb in znanj v zamejstvu  – sodelovanje poteka med 
zamejskimi šo lami ter univerzami v Celovcu, Ljubljani, Mariboru in Trstu ter MIZŠ.  
Univerz a na Primorskem poroča, da si je Oddelek za slovenistiko Fakultete za humanistične študije UP 
prizadeval za implementacijo znanja in za večjo učinkovitost pri poučevanju slovenšči ne v praksi. V ta 
namen so izvajali gostujoča predavanja in delavnice na izbranih srednjih šolah na večjezičnem 
območju, s katerimi sodeluje jo že vrsto let (Gimnazija Koper, Gimnazija Piran, Gimnazija Ilirska 
Bistrica, Šolski center Postojna, SEPŠ Koper, T ehniški zavod Jožef Stefan Trst). Ciljna publika predavanj 
in delavnic so bili dijaki in učitelji slovenščine, ki v procesu sodelujejo bodisi kot hospitanti bodisi kot 
sodelujoči, skupni cilj pa je večja zmožnost vadbe praktične sporazumevalne zmožnosti in  kreativnega 
ustvarjanja ter poučevanja književnosti. S profesorji srednjih in osnovnih šol so stekle priprave za 
organizacijo in izvedbo okrogle mize na temo protestantizma (ob 500. obletnici protestantizma). V 
(do)izobraževanje pa so vključevali tudi že aktivne profesorje slovenščine na večjezičnem območju, 
natančneje profesorje, ki poučujejo na osnovni šoli z italijanskim učnim jezikom.  
 
Aktivnost  
Ciljno usmerjeno izobraževanje zamejskega učnega osebja za sp ecifične potrebe didaktike 
slovenščine zaradi spremenjene jezikovne stvarnosti, jezikovnih potreb in znanj v zamejstvu   
 
Nosilca   
 
Kazalniki  
Izobraževalni dogodki  
Kakovostnejši pouk in učinkovitejše delo v razredu, boljše znanje slovenskega jezika  
MIZŠ izvaja dva ESS-projekta:  Dvig kakovosti narodnostnega šolstva za madžarsko narodno skupnost 
v Sloveniji ter slovensko narodno skupnost na Madžarskem in Dvig kakov osti narodnostnega šolstva 
za italijansko narodno skupnost v Sloveniji ter slovensko narodno skupnost v Italiji. Projekta sta se 
začela izvajati junija 2016. V letu 2017 je bilo namenjenih 180.000 ,00 evrov , za italijanski projekt 
80.000 ,00 evrov, za m adžar ski del projekta pa 100.000 ,00 evrov . Ukrepa sta financirana iz evropskih 
sredstev. Za vsak projekt je v celoti namenjenih 360.000 ,00 evrov , od tega 1/3 sredstev za slovensko  ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
53 
 narodno skupnost v Italiji in 1/3 za slovensko narodno skupnost v Porabju na Madž arskem.  Ukrepa se 
bosta izvajala do leta 2020. Oba ukrepa sta smiselna nadgradn ja že zaključenih projektov. Gre za 
kontinuirano podporo razvoju in ohranjanju slovenskega/dvojezičnega šolstva v Porabju in na 
Tržaškem/Goriškem v okviru šolskega sistema na o bmočju poselitve obeh narodnih manjšin.  
MIZŠ: 180.000,00 evrov  
 
Aktivnost  
Jezikovno izobraževanje in usposabljanje učiteljev in pedagoških delavcev (rednih in obšolskih 
dejavnosti), ki skrbijo za pouk slovenskega jezika oz. učijo v slovenskem jeziku v dvo - in večjezičnih 
okoljih   
Nosilca   
MIZŠ, Urad Vlade RS za Slovence v zamejs tvu in po svetu   
 
Kazalniki  
Kakovostnejši pouk in učinkovitejše delo v razredu, boljše znanje slovenskega jezika   
MIZŠ je v letu 2017 izpeljalo:  
– 7. srečanje slovenskih zamejskih učiteljev v Ledincah na Koroškem (Hr, I, A, M),  
– izobraževanja za posamezna predmetna področja na seminarjih v Sloveniji (I),  
– strokovni posvet za ravnatelje slovenskih šol iz Italije v Sloveniji v Ljubljani (I),  
– izobraževanje za posamezna predmetna področja,  
– poletni seminar za izbrane učitelje slovenskih šol (I) (Bled),  
– jesenski seminar za vse učitelje slovenskih šol (I)  (Trst) , 
– seminar za dvojezične učitelje iz avstrijske Koroške (Ankaran ,) 
– seminar za učitelje iz Porabja (H) (Brežice) , 
– strokovn e seminarje  in srečanja  učiteljev dopolnilnega pouka slovenskega jezika (strokovno 
srečanje za napotene in nenapotene učitelje dopolnilnega pouka slovenskega jezika in kulture 36 
učiteljev, strokovno srečanje za napotene učitelje 14 učiteljev) , 
– 6-krat strokovne priprave za nove učitelje dopolnilnega pouka slovenskega jezika in kulture . 
Porabljena sredstva  MIZŠ : 90.000,00 evrov.  
 
Urad Vlade RS za Slov ence v zamejstvu in po svetu poroča o naslednjih izvedenih projektih:  
– Strokovno pedagoško združenje, Celovec (AT) (10.000 ,00 evrov ),  ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
54 
 – Osnovna šola Gornji Senik (HU) (5.500 ,00 evrov),  
– Osnovna šola Števanovci (HU) (3.600 ,00 evrov).  
Porabljena sredstva USZS : 19. 100,00 evrov.  
MIZŠ , Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu : 109.100,00  evrov  
 
3. cilj: Ohranjanje in širjenje področij in priložnosti za rabo slovenščine: dejavnosti za 
promocijo Slovenije in slovenščine   
 
Aktivnost  
Povečanje štipendijskih skladov, ki zainteresiranim omogočajo bivanje in izobraževanje v Sloveniji, 
ter transparentnost štipendiranja   
Nosil ca  
MK, Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu  
 
Kazalniki  
Večji obseg sredstev za štipendijske sklade in posledično večje št evilo  udeležencev izobraževalnih 
procesov v Sloveniji, namenjenih predvsem otrokom, mladim in zainteresiranim iz slovenskega 
zamejstva in izseljenstva.   
Večja transparentnost porabljenih sredstev ter širjenje znanja slovenskega jezika ter vede nja o njem z 
izkušnjo življenja in delovanja v avtentičnem okolju  
Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu poroča o naslednjih izvedenih projektih  v letu 
2017 : 
– Filozofska fakulteta v Ljubljani (v sodelovanju z Univerzo v Celovc u); Poletna šola v Bovcu – 
pridobivanje znanja za slovenske študente iz zamejskih univerz (jezikovi tečaji, ekskurzije, delavnice) 
(2.990 ,00 evrov),  
– Osnovna šola Cirila Kosmača Piran – Šola slovenskega jezika za zamejske Slovence (2.500 ,00 evrov),  
– Sklad Dorče Sardoč, Gorica (IT) – štipendije (1.000 ,00 evrov),  
– štipendije za udeležbo na Poletnem tečaju slovenskega jezika (42 udeležencev – 15.660 ,00 evrov  za 
šolnine), Mladinskem poletnem tečaju slovenskega jezika (29 udeležencev – 22.680 ,00 evrov  za 
šolnine, 5.670 ,00 evrov  za bivanje) ter tečaju slovenščine »Halo, tukaj slovenski Mediteran« (24 
udeležencev – 8.600 ,00 evrov  za štipendije).  
Porabljena sredstva: 59.100,00 evrov.   ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
55 
 Porabljena sredstva  
Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu : 59.100,00 evrov  
 
Spodbujanje rabe slovenščine zunaj RS v gradivih klasičnega in spletnega formata, npr. pisanja in 
branja natisnjenih knjig in e -knjig v slovenskem jeziku, dostopanja do e -virov v slovenskem jeziku, 
promocija rabe programske opre me za pametne telefone, tablice in računalnike v slovenskem 
jeziku, javno opozarjanje na možnosti in potrebo po ogla ševanju tudi v slovenskem jeziku   
Nosil ec  
JAK 
Kazalniki  
Gradiva klasičnega in spletnega formata v slovenskem jeziku, npr. e -knjige, periodika, programska 
oprema   
Večja dostopnost informacij v slovenskem jeziku, večji stik s slovenskim jezikom v sodobni medijski 
rabi, večji ugled slovenskega jezika  
JAK je v letu 201 7 na projektnem razpisu omogočila  sofinanciranje kulturnih projektov na področju 
elektronskega založništva, in sicer izdelavo kakovostnih elektronskih knjig v slovenskem jeziku ter 
podporo spletnim medijem in drugim platformam, pomembnim za razvoj in uveljavljanje literarne 
ustvarjalnosti v spletnih medijih. Tako je JAK sofinanciral a obja vo oz. pretvorbo v e -pub 216 knjig v 
slovenskem jeziku tako s področja leposlovja kot humanistike ter kulturne projekte treh prijaviteljev, 
ki v spletnih medijih objavljajo in promovirajo leposlovje, poezijo, posebej literarno kritiko , in 
spodbujajo k bran ju. Z ukrepom je JAK omogočil a spoznavanje in rabo slove nskega jezika na globalni 
ravni. Kazalniki: 216 e-izdaj leposlovja in humanistike za otroke, mladino in odrasle, trije spletni  mediji  
za promocijo slovenske književne ustvarjalnosti.   
Porabljena s reds tva JAK za e -knjige in ustvarjalnost v spletnih medijih  v letu 201 7: 36.700 ,00 evrov  
(14.700,00 evrov za e -knjige ter 22.000,00 evrov za spletne medije) . 
 
MK sicer ni nosilec aktivnosti, jih pa izvaja. Poroča, da skladno s 26. členom Zakona o knjižničarstvu 
MK financira naloge splošnih knjižnic za podporo razvoju knjižnične dejavnosti na obmejnih območjih, 
vključno z boljšo dostopnostjo in spodbudami za branje knjižničnega gradiva v slovenskem jeziku. 
Poglavitni cil ji izvajanja knjižnične dejavnosti na obmejnih območjih so zlasti: vzdrževanje slovenskega 
kulturnega prostora (identitete slovenskega naroda), razvoj medkulturnega dialoga, promocija 
slovenske kulture, jezika in ustvarjalnosti ter povečevanje jezikovne os veščenosti za rabo slovenskega 
jezika med pripadniki slovenske narodne skupnosti v zamejstvu. Namen financiranja je omogočiti  ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
56 
 splošno dostopnost knjižničnega gradiva, informacij in storitev pripadnikom slovenske narodne 
skupnosti na obmejnem območju, razvi jati bralno kulturo in povečati stopnjo bralne pismenosti v 
maternem jeziku med Slovenci v zamejstvu ter spodbujati uporabo knjižnic na obmejnem območju v 
Italiji, Avstriji, na Madžarskem in Hrvaškem. Projekti bralne kulture in knjižnične vzgoje za Slovenc e v 
zamejstvu so dejavnosti knjižnice, s katerimi knjižnice krepijo bralno kulturo in si prizadevajo za dvig 
bralne pismenosti ter povečevanje uporabe knjižničnih storitev med Slovenci v zamejstvu (npr. s 
programi in projekti družinskega oziroma medgenerac ijskega branja, s programi in projekti bralne 
kulture za najmlajše in mlade bralce ipd.) . Ker iz posebnih razmer v zamejstvu izhajajo tudi posebne 
jezikovne potrebe, knjižnice podpirajo ustvarjalnost tudi v lokalnih knjižnih različicah (narečnih 
jezikovnih  praksah), spodbujajo in navajajo potencialne uporabnike na izposojo tega gradiva ter za 
samostojno doživljanje kulturnih dosežkov. Ministrstvo je za ta namen pet im splošnim knjižnicam 
(Osrednji  knjižnic i Srečka Vilharja Koper, Gorišk i knjižnic i Franceta B evka Nova Gorica, Knjižnic i 
Mirana Jarca Novo mesto, Pokrajinsk i in študijsk i knjižnic i Murska Sobota ter Korošk i osrednj i knjižnic i 
dr. Franca Sušnika Ravne na Koroškem) v letu 201 7 zagotovilo 19.800,00 evrov . MK o menjenim 
knjižnicam permanentno  sofinanci ra tudi nakup knjižničnega gradiva za potrebe Slovencev v 
zamejstvu, v letu 201 7 v skupni višini 60.000 ,00 evrov .  
V letu 2017 je Pokrajinska in študijska knjižnica Murska Sobota natisnila promocijsko brošuro  
»Porabska bibliobusna proga«, za izvedbo projek ta Obujamo dediščino, v okviru katerega s 
pravljičnimi večeri za odrasle v porabskem narečju spodbuja bralno kulturo med Porabskimi Slovenci 
in predstavlja primer dobre prakse širjenja slovenske kulture in literature med slovenske zamejce, pa 
je prejela na grado »Najboljši projekt splošnih knjižnic v letu 2017« (nagrado podeljuje Združenje 
splošnih knjižnic). Goriška knjižnica Franceta Bevka  Nova Gorica  je izdala promocijsko zgibanko 
»Združeni vam ponudimo več: slovenska obmejna dejavnost v Italiji in Sloven iji«.  
Splošne knjižnice prek portala Biblos z oddaljenim dostopom omogočajo dostopnost elektronskih knjig 
v slovenskem jeziku tudi Slovencem v zamejstvu in po svetu.  
Porabljena s redstva MK v letu 2017 : 79.800,00 evrov.  
 
JAK, MK: 116.500,00 evrov  
 
Aktivnost  
Vzpodbujanje kulturnih  in izobraževalnih povezav z RS   
Nosilca  
 
Kazalniki  
Vzpostavljene povezave, skupni dogodki   
57 
Ohranjanje in razvijanje jezikovnega znanja ter stikov s siceršnjo slovensko jezikovno skupnostjo  
2017 : 
– Mohorjeva, Celovec (AT) – Knjižno središče (7.000 ,00 evrov),  
– Slovenska prosvetna zveza, Krščanska kulturna zveza, Volbankova ustanova (AT) – Natečaj 
pisanja: PISANA PROMLAD/NA DAN Z BESEDILOM  (6.000 ,00 evrov),  
– Društvo slovensko -avstrijskega prijateljstva v Ljubljani – Koroški dne vi v Ljubljani (2.000 ,00 
evrov),  
– Klub Koroških Slovencev v Ljubljani (2.400 ,00 evrov),  
– Klub Koroških Slovencev Maribor (1.300 ,00 evrov),  
– Kasilda Bedenk – slovenščina v Gradcu in jezikovni tečaj, kulturna izmenjava (2.000 ,00 evrov),  
– Bralna značka za zamejst vo (14.700 ,00 evrov),  
– Knjižnica Murska Sobota (SI) – bibliobus za Porabje (HU) (6.800 ,00 evrov)  in Porabska bibliobus 
proga (1.000 ,00 evrov),  
– Osrednja knjižnica Srečka Vilharja Koper (SI) – bibliobus za hrvaške Slovence (HR) (1.500 ,00 
evrov),  
– Univerza v Lj ubljani (Filozofska fakulteta) – 53. seminar slovenskega jezika (2.000 ,00 evrov),  
– ZSŠDI /Združenje slovenskih športnih društev v Italiji, Trst (IT) – športno -jezikovno izpopolnjevanje 
v Sloveniji (10.000 ,00 evrov),  
– Slovenski dijaški dom S.  Kosovel, Trst (IT) – tečaj slovenskega jezika in letovanje v Sloveniji 
(8.000 ,00 evrov),  
– Bralna značka – izseljenstvo (4.100 ,00 evrov).  
Porabljen a sredstva  USZS : 68.800,00 evrov.  
Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu : 68.800,00 evrov  
 
Aktivnost  
Spodbujanje rabe slovenskih narečij (kot samostojne vrednote in kot osnove za razvijanje znanja 
slovenskega knjižnega jezika) prek pobud, kot so npr. Jezik v družini na avstrijskem Koroškem, 
ustvarjanje in objavljanje v neknjižnih r azličicah   
Nosilca  
 
58 
 Kazalniki  
Uresničitev tovrstnih pobud  
Ohranjanje slovenskega jezika na robovih slovenskega etničnega ozemlja   
2017 : 
– Krščanska kulturna zveza in Slovenska prosvetna zveza, Celovec (AT) – Slovenščina v družinah 
– KD Muzej rezijanskih ljudi (IT) – obnova Plocove hiše in delovanje  muzeja (31.000 ,00 evrov),  
– Palčava šiša Plešce (HR) – prireditve v domačem narečju (1.100 ,00 evrov),  
– Slovensko društvo Lipa Buzet (HR) – z besedo v Sv.  Duh (1.100 ,00 evrov).  
Porabljena sredstva  USZS : 41.200,00 evrov.  
Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu : 41.200,00 evrov  
 
Aktivnost  
Spodbujanje slovenskih medijev k spremljanju življenja Slove ncev v zamejstvu in po svetu  
Nosil ec  
RTV SLO   
Kazalniki  
Oddaje, programi, rubrike, ki spremljajo življenje Slovencev v zamejstvu in po svetu   
Ohranjanje in razvijanje stikov ter vedenja o slovenski jezikovni skupnosti v zamejstvu in po svetu  
MK sicer ni nosilec aktivnosti Spodbujanje slovenskih medijev k spremljanju življenja Slovencev v 
zamejstvu  in po svetu, a jo izvaja. Poroča, da se ukrep »podpiranje slovenskih medijev pri vključevanju 
življenja in problemov slovenskih zamejcev« posredno izvaja prek javnega razpisa za sofinanciranje 
programskih vsebin medijev, ki je namenjen podpori medijem pri  ustvarjanju in razširjanju 
programskih vsebin, pomembnih med drugim tudi za Slovence po svetu in pripadnike slovenskih 
narodnih manjšin v Italiji, Avstriji in Madžarski.   ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
59 
 MK je v letu 2017 prek letnega javnega razpisa za sofinanciranje programskih vsebin medijev podelilo 
finančna sredstva Društvu za prepih znanja in informacij VŐTER za projekt »Mi – zamejci«  (4.496,00 
evrov) . Oddaje so bile v celoti namenjene manjšinski tematiki in so se nanašale na slovensko manjšino 
na Avstrijskem Štajerskem, slovensko m anjšino na Hrvaškem ter slovensko manjšino na Madžarskem. 
Oddaje so bile sestavljene iz reportaž, izjav in intervjujev o življenju Slovencev, poročanja o dogodkih 
in prireditvah, katere so organizirali zamejski Slovenci. Informativna izobraževalna oddaja j e 
obveščala tako pomursko javnost kot tudi vso drug o javnost o življenju zamejskih Slovencev, 
opozarjala na njihovo prisotnost v naši neposredni okolici ter omogočila boljše čezmejne stike in 
ugodnejše pogoje za utrjevanje in krepitev nacionalne kulturne i dentitete ter rabo slovenskega jezika.  
Koroški radio Slovenj Gradec je v okviru sofinanciranega projekta »Ritem Koroške«  (74.512,00 evrov) , 
ki je predstavljal mozaik informativnih, kulturnih, tematskih in izobraževalnih oddaj, vsako soboto 
razen julija in avgusta izvedel tudi specializirano oddajo »Odprta meja«, ki je zagotavljala pravico do 
obveščenosti slovenski manjšini v Avstriji ; pozornost je namenjala ohranjanju in negovanju 
slovenskega jezika in slovenske kulturne dediščine.  Skupaj za oba projekta: 7 9.008,00 evrov.  
Skladno z Zakonom o medijih (ZMed) morajo programske vsebine iz življenja in dela Slovencev v 
zamejstvu zagotavljati tudi vsi lokalni in regionalni radijski in televizijski programi posebnega 
pomena, če so vidni in slišni na območjih, kjer te skupnosti živijo.  
Zagotavljanje predmetnega ukrepa pa je skladno z Zakonom o Radioteleviziji Slovenija (ZRTVS -1) v 
prvi vrsti obveznost javne službe RTV Slovenija. ZRTVS -1 namreč kot javno službo določa tudi 
oddajanje radijskih in televizijskih programo v za slovenske narodne manjšine v sosednjih državah ter 
za slovenske izseljence in zdomce.  
V teh programih mora RTV Slovenija med drugim zlasti:  
– zagotavljati verodostojne in nepristranske informativne oddaje, s katerimi celovito obvešča o 
političnem dogajanju doma in v zamejstvu, o pomembnih dogodkih v preostalih evropskih državah, 
zlasti članicah Evropske unije, in o pomembnih svetovnih temah tak o, da posredovane vsebine 
omogočajo objektivno javno obveščenost tudi  Slovencev po svetu in pripadnikov slovenskih narodnih 
manjšin v Italiji, Avstriji in Madžarski;  
– zagotavljati oddaje, ki odražajo življenje in probleme različnih struktur prebivalstva,  pri čemer izhaja 
iz načela enakopravnega obveščanja o dogajanjih v vseh delih Slovenije in zamejstva;  
– skladno z meddržavnimi pogodbami in v sodelovanju z javnimi radiotelevizijami sosednjih in drugih 
držav podpirati nastanek in razvoj čezmejnih radijski h in televizijskih projektov;  
– obveščati slovenske narodne skupnosti v sosednjih državah, Slovence po svetu in tujo javnost o 
dogajanjih in dosežkih na kulturnem in drugih področjih v Republiki Sloveniji ter skrb eti za 
uveljavljanje slovenske radijske in televizijske ustvarjalnosti v tujini.  
MK je leta 2017 s 37.112,00 evri  podprlo programe RTV Slovenija za tujino, ki se sofinancirajo na 
podlagi drugega odstavka 30. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija in so namenjeni obveščanju 
slovenske narodne manjšine v sosednjih državah, izseljencev in zdomcev oziroma Slovencev po s vetu 
ter tuje javnosti, v deležu, ki se ne financira iz prispevka, in sicer:  
– Slovenski magazin je mozaična 25 -minutna oddaja v nemškem in angleškem jeziku ter s slovenskimi 
podnapisi. Oddaja je namenjena predstavljanju Slovenije, njenih naravnih in kultu rnih znamenitosti, 
njene kulturne dediščine, tradicije, sodobne ustvarjalnosti ter njenih gospodarskih, znanstvenih in 
turističnih potencialov . Nemška različica se objavlja  na 3SAT in skupni televiziji ORF, ARD, ZDF in SRG 
(sodelovanje javnih radiotelevizij) , angleška pa v New Yorku na  kanalu 25 WNYE in je vidn a na 
območju mesta New York, v delu države New Jersey ter v primestnih delih države New York ; oddajo v 
ZDA redno ob javlja tudi ameriški izobraževalni program SCOLA. TV Koper /Capodistria predvaja  ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
60 
 slovenski magazin v italijanskem jeziku. Oddaja je v prvi vrsti namenjena tujini kakor tudi Slovencem 
po svetu, ki jo lahko spremljajo tudi prek interneta ter je dostopna v okv iru arhivskega in MMC 
RTVSLO. M K je v letu 2017  za sofinanciranje oddaje namenilo 26.612,00 evrov .   
– Alpe –Donava –Jadran , Podobe iz srednje Evrope je 25 -minutna mozaična oddaja (ciklus desetih 
petindvajsetminutnih oddaj) z najdaljšo tradicijo v Evropi. O ddaja od leta 1982 nastaja v sodelovanju 
regionalnih in nacionalnih televizijskih centrov Bavarske, Avstrije, Švice, Italije, Hrvaške, Madžarske 
in Slovenije ter predstavlja edinstven projekt v evropskem medijskem prostoru. Do sedaj je bilo v 
oddaji objavl jeno več kot 3500 prispevkov, ki obsegajo prikaz dežel in ljudi, navad, posebnosti ter 
zgodb o tem, kar ločuje in povezuje prebivalce na območju Alp, Donave in Jadrana. Oddaja se 
predvaja iz šestih studiev javnih televizij, to so: hrvaška televizija HRT, m adžarska televizija MTVA, 
RAI Furlanija - Julijska krajina, RAI Južna Tirolska, bavarska televizija BR in Televizija Slovenija TV 
SLO2. Oddaja se predvaja v slovenskem, italijanskem, nemškem, hrvaškem in madžarskem jeziku. 
Gre za primer dobrih medkulturnih  medijskih praks, ki potrjuje pomembno vlogo medijev na področju 
medkulturnega dialoga. M K je v letu 2017 za sofinanciranje oddaje namenilo 10.500,00 evrov.  
Porabljena sredstva MK v letu 2017: 116.120,00 evrov.  
 
RTV Slovenija samostojno poroča, da Radio Slovenija  ponedeljkove večere namenja Slovencem, ki 
živijo onkraj meje. Oddaja Sotočja, namenjena rojakom v Italiji, Avstriji, na Madžarskem in Hrvaškem, 
je tradicionalno zasidrana v radijski programski shemi in je na sporedu vsak ponedeljek ob 20.00. Z 
raznoliko dejavnostjo na izobraževalnem, kulturnem in športnem področju si številni posamezniki in 
društva v Furlaniji - Julijski krajini, na avstrijskem Koroškem in Štajerskem, v Porabju, Istri, na Reki, v 
Gorskem kotarju, Zagrebu in Medžimurju prizadevajo ohraniti in okrepiti slovenski jezik in identiteto. 
Predstavljajo njihove življenjske zgodbe, spremljajo politično delovanje in njegov kontekst  ter 
predstavljajo kraje, v katerih avtohtona slovenska skupnost pušča svoj pečat. Oddaja je oblikovana 
mozaično,  z intervjuji in reportažami, govorni del pa dopolnjuje ustrezna glasbena ustvarjalnost, ki jo 
slovenska narodna skupnost skrbno neguje. Oddajo ureja in vodi Mateja Železnikar.  Petkove večere 
pa Radio Slovenija namenja Slovencem po svetu. Istoimenska oddaj a je na sporedu vsak petek ob 
21.00. Urednika in voditelja oddaje Lili Brunec in Jure K. Čokl ter drugi sodelavci spremljajo raznoliko 
dejavnost Slovencev v Evropi, Severni in Južni Ameriki, Avstraliji in drugod po svetu, delovanje 
slovenskih izseljenskih društev, izobraževalnih ustanov, predstavljajo njihove projekte, rišejo portrete 
ljudi z zanimivo usodo, ki jih je popeljala daleč na tuje. Oddaja se skuša čim bolj približati poslušalcem 
in je nekakšno sidrišče različnih izseljenskih skupnosti, ki se na t ak način seznanjajo z življenjem 
Slovencev v tujini. Obenem je oddaja dobra ilustracija razmer, v katerih živijo rojaki zunaj domovine in 
vprašanj, ki jih zanimajo. Pri tem je oddaja tudi vir informacij o dogajanju v Sloveniji. V ta namen 
uredništvo pripra vlja tudi novice, ki jih predvajajo slovenske oddaje tujih radijskih postaj.  
 
TV Slovenija  pa predvaja naslednje redne oddaje  v svojem programu:  
  PREMIERA  PONOVITEV  
naslov oddaje  št. oddaj  trajanje  (min)  št. oddaj  trajanje  (min)  
Dober dan, Koroška  50 1.500  1 30 
Slovenski utrinki  26 676     
Dnevnik Slovencev v Italiji  358 8.793  6 136 
Slovenci v Italiji  26 755     
Izostritev  3 91     
61 
 Poleg rednih oddaj so v dnevno -informativnem programu TV SLO redno (glede na dogodke) tudi 
prispevki o življenju Slovencev v sosednjih državah in po svetu.  
 
JAK sicer ni nosilka aktivnosti Spodbujanje slovenskih medijev k spremljanju življenja Slovencev v 
zamejstvu in po svetu, a jo izvaja. Poroča, da je aktivna na področju predstavljanja kulturne in 
humanistične ust varjalnosti matične domovine v zamejstvu. Tako v sodelovanju s Tržaškim knjižnim 
središčem (TKS) prireja okrogle mize in predstavitve slovenske kulture in humanistike. V letu 2017 je 
izvedla dve razpravi. Prva je bila posvečena novim pogledom na 1. svetovn o vojno, s poudarkom na 
dogajanju na Primorskem, druga pa 500 -obletnici reformacije, s konkretno obravnavo Trubarjevega 
bivanja in povezav s Trstom. Za organizacijo predstavitve slovenske kulture/humanistike v Trstu je 
namenila pribl ižno 2.000,00 evrov.  
Porabljena sredstva JAK v letu 2017: 2.000,00 evrov . 
 
RTV SLO, MK, JAK: 118.120,00 evrov in redna dejavnost  
 
4. cilj: Sprotno spremljanje jezikovnopolitičnih situacij v zamejstvu, izseljenstvu in 
zdomstvu  
 
Aktivnost  
Raziskava o javni rabi slovenščine v zamejstvu, zlasti o vsakdanjem sporazumevanju po 
posameznih področjih   
Nosil ca  
 
Kazalniki  
Pregled aktualnih raziskav in njihovih rezultatov, po potrebi pa tu di naročilo konkretne raz iskave  
Evalvacija dejanskega stanja in določitev smernic za nadaljnje jezikovnopolitično načrtovanje  
V okviru ciljnega raziskovalnega programa »CRP 2016«  se je nadaljevalo izvajanje projekta V6-1633  z 
naslovom »Priložnosti in možnosti za ohranjanje oziroma revitalizacijo slovenščine med slovensko 
manjšinsko skupnostjo  v sosednjih državah «, ki ga financirajo ARRS, Urad Vlade RS za Slovence v 
zamejstvu in po svetu ter MIZŠ . Izvaja li so ga Inštitut za narodnostna vprašanja, Slovenski raziskovalni 
inštitut, Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani in Znanstvenoraziskovaln i center SAZU. V letu 2017 
so bile v treh zamejstvih ( Videmska pokrajina (Italija), Porabje (Madžarska) in Varaždinska in  ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu   
62 
 Medžimurska županija (Hrvaška)) opravljene terenske raziskave, metodološko prilagojene 
posameznim okoljem. Rezultati v letu  2017:  
– študija za Videmsko pokrajino,  
– študija za Varaždinsko in Medžimursko županijo,  
– študija za Porabje,  
– študija o identifikaciji s slovenskim standardom oz. narečjem,  
– tri dvojezične zloženke s predstavitvijo projekta, ki so vsebinsko prilagojene situacijam v treh 
okoljih: Italiji, Hrvaški in Madžarski,  
– izvedena delavnica z lokalnimi deležniki v Porabju,  
– izvedene javne predstavitve projekta v Sloveniji, na Hrvaškem in v Porabju,  
– objavljeni trije izvirni znanstveni članki (dva objavljena v tematski številki Slovenščina 2.0 in en v 
znanstveni reviji Bogoslovni ves).  
Projekt  se je začel 1. oktobra 2016 in se je končal  31. januarja 2018.  
Porabljena sredstva v letu 2017  (skupaj 26.138,00 evrov) :  USZS 7.500,00 evrov, MIZŠ 7.500,00 evrov 
in ARRS 11.138,00 evrov   
 
2017 : 
– ZRC SAZU Ljubljana (SI) : raziskava »Slovenski jezik v Gorskem kotarju (HR) // Znanstvena raziskava 
»Slovenski kostelski govori na jugu Gorsk ega kotarj a« (5.000 ,00 evrov),  
– SLORI Trst (IT) : jezikoslovne raziskave (45.000 ,00 evrov).  
Porabljena sredstva  USZS : 50.000,00 evrov.  
MIZŠ ( MIZŠ, ARRS) , Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu:  76.138,00 evro v 
 
Aktivnost  
Raziskava o delovanju in učinkovitosti delujočih izobraževalnih sistemov, ki ponujajo pouk 
slovenskega jezika in učenja v slovenskem jeziku   
Nosilca  
Kazalniki  
Pregled aktualnih raziskav in njihovih rezultatov, po potrebi pa tu di naročilo konkretne raziskave  
Evalvacija dejanskega stanja in določitev smernic za nadaljnje jezikovnopolitično načrtovanje   ANJI, Slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljenstvu , 
Jeziki manjšin in priseljencev v Republiki Sloveniji  
63 
Aktivnost zaradi pomanjkanja finančnih sredstev ni bila izvedena.  
MK, Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu : finančnih posledic v letu 201 7 ni bilo.  
 
Aktivnost  
Raziskava o jezikovnem znanju, jezikovnih rabah in stališčih do slovenske ga jezika v slovenskem 
zamejstvu, izseljenstvu in zdomstvu   
Nosilca  
Kazalniki  
Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu poroča o naslednjem izveden em projekt u: 
– INV Ljubljana (SI) , raziskava Stališča staršev v Porabju do slovenskega jezika (HU) (4.200 ,00 evrov) . 
Porabljena sredstva  USZS: 4.200,00 evrov.  
 
Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu : 4.200 ,00 evrov  
 
1. cilj: Krepitev jezikovne zmožnosti govorcev   
 
Aktivnost  
Omogočanje izbora madžarskega in italijanskega jezika ko t izbirnega predmeta za vse 
zainteresirane študente   ANJI, Jeziki manjšin in priseljencev v Republiki Sloveniji   
64 
 Nosilc i  
Univerz e  
Kazalniki  
Število študentov, ki izberejo izbirni predmet madžarski ali italijanski jezik .   
Zagotovitev kontinuitete učenja madžarskega in italijanskega jezika pripadnikov manjšine in 
pripadnikov večine v celotni izobraževalni vertikali in s tem izboljšanje jezikovne zmožnosti govorcev  
MIZŠ  poroča, da študijski program italijanščine poteka na Univerzi v Ljubljani in Univerzi na 
Primorskem. Skupn o je bilo vpisanih 107 študentov. Študenti obeh univerz lahko izbirajo posamezne 
predmete študijskih programov italijanščine. Študijski program madžarskega jezika poteka na 
Univerzi v Mariboru, vanj so vključeni trije študenti. Na Univerzi v Ljubljani in U niverzi v Mariboru pa 
delujeta tudi lektorata madžarskega jezika.  
Univerze :  redna dejavnost  
 
Aktivnost   
Spodbujanje produkcije leposlovne (zlasti mladinske) literature v romskem jeziku   
  
Nosilec  
MK  
Kazalniki  
Število novih publikacij   
Izboljševanje bralne pismenosti romskih otrok  
MK poroča, da je konec leta 2016 za leto 2017 objavil Javni razpis za izbor kulturnih projektov na 
področju romske skupnosti v Republiki Sloveniji, v katerem sta b ila med drugimi prednostna kriterija 
za ocenjevanje tudi kulturna dejavnost v jeziku pripadnikov romske skupnosti ali dvojezični projekt ter 
prispevek k spodbujanju bralne pismenosti. MK je financiral 12 izdaj romskega leposlovja (v knjižni 
obliki ali na z goščenkah, v skupni višini 13.415,00 evrov): izdaj o knjige mlade avtorice »Marlena  ANJI, Jeziki manjšin in priseljencev v Republiki Sloveniji   
65 
 pripoveduje 2 – Marlenakro puhkavibe 2 «, izdaj o zgoščenke » Zgodb a o dečku, ki se je bal vode «, 
izdaj o otroškega časopisa »Mri nevi mini multi «, izdaj o knjige »Romske pravlji ce in pripovedke – 
Romane paramistja te hukavidja «, literarni natečaj, literarni večer in izid pesniške zbirke »V sožitju « , 
izdajo 4. številke revije »Rroma – Ljudje «, izdajo trinajstega dela knjige »Otroci, zapojte z nami, 
Chavalen gilaven Amencar! «, natis dvojezične leposlovne knjige M atjaža Pikala v romskem jeziku 
»Zverinice prijateljice « ter izdaj o 4 časopisov oz. revij  »Romano them – Romski svet «, »Romano 
nevijpe  – Romske novice «, »Romano lil/Romski list « in »Črni kamen – Kalo bar «. 
Ukrep bo pripom ogel k doseganju predvidenega učinka, tj. izboljšanju bralne pismenosti, predvsem 
romskih otrok in mladine.  
Porabljena sredstva MK: 13.415,00 evrov.  
 
Urad Vlade RS za narodnosti sicer ni nosilec aktivnosti, a jo izvaja. Poroča, da je v letu 201 7 izvedel 
javni razpis za sofinanciranje programov aktivnosti organizacij romske skupnosti ( JR-PRS2017 ), 
posamezne konkretne aktivnosti so izvajali izvajalci, izbrani na tem razpisu . Predmet javnega razpisa 
so bili programi aktivnosti na različnih področjih, med drugim tudi na področju ozaveščanja otrok in 
mladih iz večinske skupnosti ter zaposlenih v javni upravi in pravosodnih organih o prisotnosti romske 
skupnosti, njeni kulturi in jezikovni sestavi ter pomenu za slovenski prostor, s ciljem približevanja in 
odpravljanja predsodkov ter stereotipov. Okvirna višina sredstev za predmetni javni razpis je bila 
207.000,00 evrov. Prijavljeni programi aktivnosti zvez, ki so bile izbrane na JR -PRS2017, so obseg ali 
aktivnosti, ki odgovarjajo predmetu razpisa in so vključevale delavnice, namenjene romskim otrokom, 
ženskam, krepitvi aktivnosti mladih, tudi na področju športa, medkulturne urice in aktivnosti za 
odpravo predsodkov in stereotipov, us posabljanje o pripravah in prijavah na različne razpise in 
podobno. Prek dejavnosti zvez oziroma organizacij pa se je spodbujalo tudi ohranjanje romskega 
jezika in kulture.  Urad je s tem razpisom  želel krepiti romsko skupnost prek ciljno usmerjenih 
dejavno sti v lokalnem okolju ter spodbujati ohranjanje identitete, kulture in jezika pripadnikov romske 
skupnosti.  
Porabljena sredstva UN: 207.000,00 evrov.  
 
MK, Urad RS za narodnosti : 220.415,00 evrov  
 
Aktivnost  
Spodbujanje vključe vanja knjižničnega gradiva v jezikih etničnih skupnosti (priseljencev), ki so v 
znatnem številu prisotne v RS, v šolske, splošne in druge knjižnice   
Nosilci   
MK, občine oz. soustanovitelji knjižnic    
Kazalniki  
Število gradiv v jezikih   ANJI, Jeziki manjšin in priseljencev v Republiki Sloveniji   
66 
Krepitev jezikovne zmožnosti pripadnikov etničnih skupnosti  
MK poroča, da Zakon o knjižničarstvu (ZKnj -1) v 25. členu določa, da knjižnice na narodnostno 
mešanih območjih izvajajo knjižnično dejavnost tudi za potrebe narodnih skupnosti. S t o dikcijo so 
mišljene vse dejavnosti knjižnice, ki so javna služba, ne le nakup knjižničnega gradiva, ampak tudi 
zagotavljanje komunikacije v knjižnici v jeziku narodnih skupnosti, razvijanje bralne kulture, 
usposabljanje uporabnikov, prireditve v jeziku s kupnosti ipd. Poleg tega namenja država splošnim 
knjižnicam, ki izvajajo posebne naloge za italijansko in madžarsko narodno skupnost , tudi sredstva za 
podporo usklajenemu razvoju knjižnične dejavnosti po 55. členu ZKnj -1. Po tem členu država namenja 
splošnim knjižnicam tudi sredstva za delni nakup knjižničnega gradiva. Poleg sredstev države, ki so 
namenjena zvišanju nivoja storitev knjižnic samo za potrebe narodnih skupnosti, so dejavnosti knjižnic 
dolžne financirati občine, in to za vse prebivalce na  območju, ki ga pokriva posamezna knjižnica, tudi 
za pripadnike narodnih skupnosti. To velja tako za nakup knjižničnega gradiva, k o mora občina kot 
ustanoviteljica ali pogodbena partnerica poskrbeti, da bo knjižnica z ustreznim nakupom v ustreznem 
razmerju  skrbela za nakup knjižničnega gradiva za potrebe narodne skupnosti, kot tudi za druge 
dejavnosti knjižnice, ki jih mora občina financirati tudi za pripadnike narodnih skupnosti. Knjižnično 
dejavnost za madžarsko narodno skupnost na podlagi 25. člena ZKnj -1 izvajata Knjižnica – Kulturni 
center Lendava in Pokrajinska in študijska knjižnica v Murski Soboti, za italijansko narodno skupnost 
pa Osrednja knjižnica Srečka Vilharja Koper, Mestna knjižnica Izola in Mestna knjižnica Piran.  
Splošne knjižnice, ki delu jejo na območjih, kjer živi romska populacija, so po ZKnj -1 dolžne izvajati 
knjižnično dejavnost za Rome kot skupino uporabnikov s posebnimi potrebami. Gre za načelo 
večkulturnosti delovanja splošnih knjižnic. Programi in projekti splošnih knjižnic, namenj eni Romom ,  
so financirani pretežno iz lokalnih (v okviru redne dejavnosti), nekateri pa tudi iz drugih virov (npr. 
JAK, EU in drugo). Od leta 2015 je v Pokrajinski in študijski knjižnici Murska Sobota odprt romski 
oddelek, edini v Sloveniji. Romski oddele k je rezultat projekta Romano Kher – Romska hiša v 
sodelovanju z romskim društvom Phuro Kher – Stara hiša ter Pokrajinsko in študijsko knjižnic o Murska 
Sobota. Na voljo je že več kot  sedemsto enot knjižničnega gradiva z romsko tematik o. 
Različne manjšinske  skupnosti in priseljenci: Večkulturni servisi so integrirani v temeljni program 
dejavnosti, zato pri načrtovanju svojega dela knjižnice predvidijo posebno skrb tudi za kulturno -
jezikovne manjšine. Jedro vsake knjižnice je zagotovo knjižnična zbirka (fizič na, virtualna). Nabavna 
politika knjižnic, ki delujejo v večkulturnem okolju , zato sega prek okvirov nacionalne knjižne 
produkcije. Knjižnice se ozirajo po značilnostih in potrebah svojih uporabnikov, zato načrtujejo tudi 
kulturne dejavnosti, ki zajemajo z aščito kulturne raznolikosti in povezovanje različnih kultur, 
izobraževalne dejavnosti, kot sta npr. jezikovno izobraževanje in usposabljanje za uporabo 
informacijske tehnologije  (primer dobre prakse sta npr. center za samostojno učenje italijanskega 
jezika  in  informacijski center za narodno skupnost v koprski knjižnici) , in različne družbene aktivnosti, 
ki izboljšujejo kakovost življenja ljudi na območju, na katerem knjižnica deluje (npr. razumevanje  
medkulturnih vsebin s predstavitvami knjig, skupinsk im branjem, s knjižnimi razstavami, z 
uresničevanjem interkulturnih odnosov v obliki interaktivne konverzacije, večjezičnimi zbirkami, 
spoštovanjem različnosti, preprečevanjem socialne izključenosti, organizacijo večjezičnih spletnih 
informacij za etnične skupine, izmenjavo izkušenj med knjižnicami, povezovanjem knjižnic, 
racionalizacijo strokovnega dela itd.).    ANJI, Jeziki manjšin in priseljencev v Republiki Sloveniji   
67 
 Primer i dobre prakse: V okviru projektov vzpostavljanja kotičkov z literaturo različnih etničnih 
skupnosti so v Osrednji knjižnici Celje vzpostavi li tri: kitajskega, albanskega in ruskega.  Kotiček s 
kitajskimi knjigami v angleškem jeziku ima tudi  Knjižnica Otona Župančiča v Ljubljani (knjige ji je 
Šanghajska knjižnica podarila  v okviru projekta Šanghajsko okno ).  
Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik  od leta 2015 gradi medkulturno knjižnično zbirko , ki jo  sestavlja 
knjižnično gradivo v bosanskem, albanskem, srbskem, hrvaškem in makedonskem jeziku. Zbirka je 
nastala v okviru  projekta Jezik: moj, tvoj, naš, ki je namenjen širjenju medkulturnosti, jeziko vnemu 
ozaveščanju in spoznavanju knjižničnih dobrih praks ter tujejezičnega gradiva.   
Pokrajinska in študijska knjižnica Murska Sobota ima organizirano posebno (specializirano ) zbirko 
romskega gradiva z več kot sedemsto enotami  knjižničnega gradiva.  
Mestn a knjižnica Ljubljana ima v prostorih Knjižnice Otona Župančiča tudi specializirano zbirko 
Društva Humanitas. Gradivo  je  vsebinsko povezano s področje m medkulturnosti; znotraj tega je na 
voljo tudi gradivo o Romih. Zbirko gradijo ob finančni podpori Evrop ske komisije, ministrstva, 
pristojnega za izobraževanje, Urada RS za mladino in Urada za mladino Mestne občine Ljubljana.  
Od leta 2009 deluje Digitalna zbirka evropskih Romov, ki jo dopolnjuje okoli 25 nacionalnih knjižnic, 
med njimi tudi N arodna in univerzitetna knjižnica. Raste tudi digitalna zbirka na slovenskem 
domoznanskem portalu Kamra, na katerem  so med drugim dostopne tudi vsebine, povezane z Romi . 
Knjižnice na narodnostno mešanih območjih izvajajo knjižnično dejavnost tudi za potreb e narodnih 
skupnosti. V letu 201 7 je MK za ta namen knjižnicam na narodnostno mešanem ozemlju (Osrednja 
knjižnica Srečka Vilharja Koper, Mestna knjižnica Izola, Mestna knjižnica Piran; Knjižnica – Kulturni 
center Lendava in Pokrajinska in študijska knjižni ca Murska Sobota) namenilo 130.430,00  evrov.  
Splošne knjižnice so tovrstne dejavnosti sicer izvajale tudi v okviru redne dejavnosti (z občinskimi in 
lastnimi sredstvi).  
Porabljena sredstva MK: 130.430,00  evrov . 
MIZŠ za šolske knjižnice  poroča, da je sklad no z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona o 
knjižničarstvu (ZKnj -1A) (Uradni list RS, št. 92/15) Center za razvoj knjižničarstva pri Narodni in 
univerzitetni knjižnici decembr a 2016 začel izvajati  statističn e merit ve o delu šolskih knjižnic v šolskem  
letu 2015/16. Statistične meritve so se uradno začele 5. decembra 2016, uradno pa naj bi trajale 
deset dni, to je do 16. decembra 2016. Ker vse m poročevalsk im enot am do tega datuma ni uspel o 
izpolniti vprašalnika , je bil rok za oddajo vprašalnika podaljša n do 27. januarja 2017, dokončno pa je 
bila izvedba meritev zaključena 24. februarja 2017. Statistične meritve o delu šolskih knjižnic so bile 
prvič izvedene v okviru Centra za razvoj knjižnic pri Narodni in univerzitetni knjižnici prek ustrezno 
prilagojen ega interaktivnega vmesnika BibSiSt Online, s kater im center že več let izvaja meritve za vse 
drug e vrste knjižnic. Za ta namen je bil pripravljen ustrezno prilagojen vprašalnik, ki je bil po 
usklajevanju z MIZŠ umeščen v programsko okolje uporabniškega vm esnika BibSiSt Online. Z izvajalci 
meritev je bilo dogovorjeno, da bi pri oblikovanju naslednjega statističnega vprašalnika za šolske 
knjižnice preučili možnost, da vključi jo tudi vprašanje, ki bo dalo podatke o knjižničnem gradivu v 
jezikih etničnih skupnosti (priseljencev) . Smiselno pa bo tudi preveriti, kako bi lahko pozneje, ko bodo 
vse šolske knjižnice v COBISSU, sledili tudi njegovi izposoji . Naslednje statistične meritve so 
načrt ovane  letos za šolsko leto 2017/2018.  
 
MK, obči ne oz. soustanovitelji knjižnic : 130.430,00  evrov  in redna dejavnost  
  ANJI, Jeziki manjšin in priseljencev v Republiki Sloveniji   
68 
 2. cilj: Promocija večjezičnosti  
 
Aktivnost  
Promocija učenja jezikov etničnih skupnosti (priseljencev), ki so v znatnem številu prisotne v RS, 
kot fakultativnih predmetov   
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki  
– Promocijsko gradivo :  plakati  
– Število izvedenih predavanj za starše, ravnatelje itd. : 1 strokovno srečanje  
– Število šol, ki izvajajo dejavnosti za ohranjanje maternih jezikov priseljencev : 17 šol 
 
– Informiranje pripadnikov etničnih skupnosti o pomenu ohranjanja prvega oz. maternega jezika  
– Povečati interes šol za izvajanje fakultativnih predmetov  
 
MIZŠ poroča, da ne more spremljati izvajanja fakultativnih predmetov (= interesnih deja vnosti), ker 
šole niso dolžne poročati. Spremlja pa lahko število učencev pri obveznih in neobveznih izbirnih 
predmetih:  v šolskem letu 2016/17 se je hrvaščino učilo 162 učencev osnovnih šol (76 kot obvezni 
izbirni predmet, 86 kot neobvezni izbirni predme t), v šolskem letu 2017/18 pa 192 učencev (78 kot 
obvezni izbirni predmet, 114  kot neobvezni izbirni predmet) . Srbščina kot obvezni izbirni predmet se 
poučuje samo na eni osnovni šoli v Velenju: število učencev v letu 2016/17 je bilo 4, v šolskem letu 
2017 /18 pa 10. Problem nastaja predvsem zato, ker sta hrvaščina in srbščina v skupini 12 tujih jezikov 
v okviru obveznih izbirnih predmetov, hrvaščina tudi med 6 tujimi jeziki v okviru neobveznih izbirnih 
predmetov in je težko sestaviti dovolj številčno skupin o. Za makedonščino učni načrt za obvezni izbirni 
predmet sicer obstaja, vendar se pouk še nikdar ni izvajal.  
V okviru izvajanja dopolnilnega pouka maternih jezikov in kultur je bilo oktobra 2017 na Zavod u RS za 
šolstvo  izvedeno strokovno srečanje za učitel je dopolnilnega pouka. Srečanja se je udeležilo 7 učiteljev 
naslednjih jezikov: makedonščine, ruščine, ukrajinščine, francoščine, hrvaščine, romščine in 
madžarščine.  Tema izobraževanja je bila uporaba spletnih aplikacij kot podpora in obogatitev 
poučevanja: seznanitev  z izbranimi aplikacijami – kako delujejo, zakaj in kako se jih uporablja, 
izkušnje, priporočila in izdelava lastnega primera (Padlet, GoFormative,  Toondoo).  
V letu 2017 je bilo za dopolnilni pouk maternih jezikov in kultur porabljen o 17.088,12  evra. 
Na Zavodu RS za šolstvo je bila oktobra 2017 imenovana Delovna skupina za uvajanje dopolnilnega 
pouka romskega jezika. Naloge delovne skupine so: priprava strokovnih podlag za dopolnilni pouk 
romskega jezika, prevod in priredba izbranih poglavij dokumenta A Curriculum Framework for Romani 
(Svet Evrope, 2008), priprava programa za usposabljanje strokovnih delavcev ter identifikacij a potreb 
strokovnih gradiv za os vajanje dopolnilnega pouka romskega jezika.  
Porabljena sredstva MIZŠ: 17.088,1 2  evra .  ANJI, Jeziki manjšin in priseljencev v Republiki Sloveniji   
69 
 
MIZŠ: 17.088,12  evra 
 
Aktivnost   
Promocija učenja madžarskega in italijanskega jezika zunaj narodno mešanega območja  
Nosilec   
MIZŠ  
Kazalniki  
– Promocijsko gradivo  
– Število izvedenih predavanj za starše, ravnatelje itd.  
 
MIZŠ poroča, da se je v letu 2017 nadaljevalo poučevanje madžarskega jezika izven poselitvenega 
območja manjšine. Pouk se je izvajal na Osnovni šoli Livada v Ljubljani. V šolskem letu 2016/17 se je 
pouka udeleževalo 24 učencev, v šolskem letu 2017/18 pa 16 učencev. Madžarščino poučujejo tri 
učiteljice. Za to dejavnost je MIZŠ v šolskem letu 2017 namenil o 4.080,00 evrov.  
Zavod RS za šolstvo poroča, da so 3 učiteljice v šolskem letu 2016/17 izpeljale 226 PU madžarščine.  
Italijanščina se v okviru izobraževalnega sistema poučuje kot drugi jezik, pa tudi kot tuji jezik, tako da 
je prisotna tudi izven poselit venega o bmočja manjšine.  V šolskem letu 2016 /17 se je poučevala v 
okviru obveznih izbirnih predmetov na 39 osnovnih šolah (927 učencev) izven poselitvenega o bmočja 
manjšine. Poleg tega se je poučevala tudi kot neobvezni izbirni predmet od 4. do 9. razreda (1560 
učencev). V srednji šoli se je italijanščin o kot drugi ali tretji tuji jezik v šolskem letu 2016/17 učilo 3777 
dijakov, kar je nekoliko več kot leto prej (3512) . 
Porabljena sredstva MIZŠ: 4.080,00 evrov.  
 
MK sicer ni nosilec dejavnosti, a jo izvaja. Poroča, da je v okviru letnega kulturnega programa 
osrednjima organizacijama madžarske in italijanske narodne skupnosti financiralo dejavnosti za 
ohranjanje, razvoj in promocijo italijanskega (različne dejavnosti, 42.292,00 evrov) in madžarskega 
jezika (ra zlične dejavnosti, 85.063,00  evrov).  
Porabljena sredstva MK: 127.355,00 evrov.  
 
MIZŠ , MK: 131.435,00 evrov  
 
70 
 Aktivnost  
Promocija izvajanja izbirnega predmeta »Romska kultura«   
Nosilec   
MIZŠ  
Kazalniki  
– Število šol, na katerih se izvaja izbirni predmet Romska kultura  
– Število učencev, ki je izbralo izbirni predmet Romska kultura   
 
Povečati interes šol za izvajanje izbirnega predmeta »Romska kultura«   
MIZŠ poroča, da se je v  šolskem letu 2016/17 obvezni izbirni predmet Romska kultura izvajal na dveh 
šolah, pouk je obiskovalo 11 učencev. Nekoliko več učencev se je vključilo v izvajanje obveznega 
izbirnega predmeta Srečanja s kulturami in načini življenja, ki se je izvajal na 4  šolah, obiskovalo pa ga 
je 73 učencev. Oba predmeta  vključujeta temo romske kulture, zgodovine in jezika. Promocija obeh 
predmetov je predvidena v naslednjih letih, ko se bo uvajal dopolnilni pouk romskega jezika in kulture 
za romske otroke (projekt ZRSŠ) . 
MIZŠ: f inančnih posledic v letu 201 7 ni bilo.  
 
Aktivnost  
Zagotovitev ustreznega prostora v programih javnih medijev v jezikih govorcev, katerih prvi jezik ni 
slovenščina   
Nosilec   
RTV SLO   
Kazalniki  
– Število oddaj  
– Število prispevkov (ur/minut)  
 
Promoviranje večkulturnosti slovenske družbe   ANJI, Jeziki manjšin in priseljencev v Republiki Sloveniji   
71 
RTV Slovenija v okviru javne službe med drugim izdaja po en radijski in televizijski program za 
avtohtono italijansko in madžarsko narodno skupnost ter radijske in  televizijske oddaje za romsko 
etnično skupnost.   
RTV Slovenija mora kot obveznost javne službe v vseh svojih programih med drugim:   
političnem dogajanju doma  in v zamejstvu, o pomembnih dogodkih v preostalih evropskih državah, 
zlasti članicah Evropske unije, in o pomembnih svetovnih temah tako, da posredovane vsebine 
omogočajo objektivno javno obveščenost pripadnikov avtohtone italijanske in madžarske narodne 
skupnosti v Republiki Sloveniji ter romske skupnosti, ki živi v Sloveniji;  
– zagotavljati uresničevanje ustavnih pravic madžarske in italijanske narodne skupnosti na področju 
radijskega in televizijskega javnega obveščanja in spodbujati povezovanje narodni h skupnosti z 
matičnim narodom in vključevanje kulturnih ter drugih dosežkov italijanskega oz. madžarskega 
naroda v narodnostne programe;  
– podpirati širjenje vednosti o drugih kulturah, ki so zastopane v Sloveniji, in njihovih predstavnikih.  
RTV SLO poroč a, da so oddaje, namenjene manjšinam, pomemben in opazen zaščitni znak Prvega 
programa Radia Slovenija. Ta program ponedeljkove večere namenja Slovencem, ki živijo onkraj meje, 
ter romskim vsebinam.  
Oddaja Amare droma (Naše poti) je namenjena romskim vsebi nam in je stalnica programske sheme. 
Na sporedu Prvega programa Radia Slovenija je ob ponedeljkih med 21.05 in 22.00. V njej se spremlja 
dogajanje v vseh romskih skupnostih v Sloveniji od Prekmurja do Dolenjske in Bele krajine ter v tujini. 
Prvi ponedeljek  v mesecu je namenjen romski glasbeni ustvarjalnosti. Skupaj s poslušalci izberejo 
domačo in tujo romsko skladbo preteklega meseca. Romska glasba je sicer sestavni del vsake oddaje, 
saj ji je namenjena približno polovica programskega časa. Predstavljajo ro mske glasbene skupine in 
projekte, ki jih pripravljajo. Stalna honorarna sodelavca, ki spremljata dogajanje v posameznih 
romskih naseljih, za vsako oddajo pripravita od 2 do 4 različne prispevke in novice. Oddajo avtorsko 
pripravljajo tudi pripadniki romsk e skupnosti v Republiki Sloveniji, vodi pa jo mag. Enisa Brizani.  
Septembra 2016 je RTV SLO skladno s sklepi Programskega sveta RTV SLO uvedla novo oddajo, 
namenjeno manjšinam iz nekdanjih jugoslovanskih republik, ter vsem, ki jih ta tematika zanima. Na 
sporedu Prvega programa Radia Slovenija je vsako nedeljo med 21.30 in 22.00. Oddajo Sami naši v 
slovenskem jeziku oz. s prevodi ustvarja perspektivna, zanimiva mednarodna novinarska zasedba, 
odlikujeta pa jo poznavanje tvarine in izrazit smisel za aktualnost  tem. Avtorji oddaje programsko 
sodelujejo tudi s televizijskimi kolegi, ki sooblikujejo oddajo Na glas. Urednica oddaje Sami naši je 
Darja Groznik, redaktorsko pa jo vodi zunanja sodelavka Ivana Stipić Lah.  
 
Kaj govoriš? = So vakeres?  21 317 21 317 
NaGlas!  22 330 21 316 
72 
 MK sicer ni nosilec aktivnosti Zagotovitev ustreznega prostora v programih javnih medijev v jezikih 
govorcev, katerih prvi jezik ni slovenščina, a jo izvaja. Poroča, da  vsako leto izvede javni razpis za 
sofinanciranje programskih vsebin medijev, ki je nam enjen podpori medijem pri ustvarjanju in 
razširjanju programskih vsebin, ki so med drugim pomembne tudi za uresničevanje pravice italijanske 
in madžarske narodne skupnosti v RS ter romske skupnosti v RS do javnega obveščanja in do 
obveščenosti. V segmentu tega javnega razpisa, ki je namenjen t. i. programom posebnega pomena, 
ki so v javnem in kulturnem interesu RS (lokalni, regionalni, študentski in nepridobitni radijski in 
televizijski programi), pa je kot eno izmed meril določeno tudi »omogočanje uresniče vanja pravice do 
javnega obveščanja in obveščenosti lokalnim in manjšinskim skupnostim in ali se razširja v 
manjšinskih jezikih«. MK je v letu 2017 prek letnega javnega razpisa za sofinanciranje programskih 
vsebin medijev podelilo finančna sredstva za nasl ednje informativne programske vsebine, ki med 
drugim obravnavajo tudi vprašanja narodnih ter manjšinskih in etničnih skupnosti v RS ter romske 
skupnosti: Zveza Romov Slovenije, projekt Most sožitja na Radiu Romic (11.631,89 evr a) – Radio 
Romic je radijski medij romskih in drugih skupnosti, ki v sklopu projekta Most sožitja poudarjajo 
prispevke proti predsodkom proti Romom kot eno najbolj prepoznavnih ranljivih skupin v Sloveniji , 
oddaje potekajo v slovenskem jeziku, deloma pa tudi v romščini ; TV CELJE , d. o. o., projekt 
Informativna oddaja Dogodki dneva (42.582,28 evr a) – oddaje omogočajo izražanje mnenj 
predstavnikov romske skupnosti in drugih etničnih skupnosti v RS ; Radio Triglav Jesenice , d. o. o., 
projekt Zgornja Gorenjska na Radiu Triglav (46.636,29 ev ra) – v oddaje vključujejo tudi informacije o 
delu organizacij in kulturnih društev priseljencev ter o življenju Romov in Sintov ; Televizija Novo 
mesto , d. o. o., projekt Novice (70.000,00 evrov) – v oddaji obravnavajo tematiko romske skupnosti, ki 
je na t em območju močno prisotna ; UNIVOX , d. o. o., projekt Zahodno dolenjski odmevi (45.060,39 
evra) – v svojih programskih vsebinah se loteva tudi reševanja romske problematike na Kočevskem in 
Ribnici ; v sklopu projekta z redno mesečno oddajo »Romano urice « širšo javnost seznani s težavami in 
tudi specifikami življenja in kulture Romov ; Radio murski val , d. o. o., projekt Aktualno – osrednje 
informativne oddaje na Murskem valu (79.448,00 evrov) – v oddaji se načrtno ukvarjajo z 
narodnostno problematiko (madž arska in hrvaška skupnost), skrbijo za informiranje pripadnikov 
narodnosti in večinskega naroda o specifični problematiki , oddaja skrbi tudi za obveščanje Romov in 
prispeva k boljšemu sodelovanju med Romi in preostalim prebivalstvom ;  Pro mundus , d. o. o., projekt 
Studio + (4.550,00  evrov) – to so 30 -minutne studijske pogovorne oddaje, ki so pozornost namenjale 
tudi položaju Madžarov in Hrvatov, ki živijo v Pomurju, gledalci pa so spoznavali tudi romsko kulturo 
in politično življenje, njihova stališča do akt ualnega dogajanja ter uspešne posameznike, ki imajo 
romske korenine ; HI-FI VIDEOSTUDIO, d. o. o., projekt Dogodki (64.887,75 evr a) – vsak  zadnji petek v 
mesecu je namenjen izključno vsebinam iz življenja manjšin, ki živijo v Pomurju (Madžari in Hrvati), t er 
Romov.  
V Republiki Sloveniji izhaja pet romskih medijev : Radio Romic, Romao them  – romski svet, Romano lil  
– romski list, Bossaroma in Rroma. Ti mediji se lahko prijavijo tudi na letni javni razpis za 
sofinanciranje programskih vsebin medijev. V letu 20 17 je na primer Radio Romic na razpisu prejel 
sredstva v višini 11.631,89 evra . 
Porabljena sredstva MK  v letu 2017 : 376.428,49 evra.  
 
Urad Vlade RS za narodnosti sicer ni nosilec aktivnosti Zagotovitev ustreznega prostora v programih 
javnih medijev v jezikih govorcev, katerih prvi jezik ni slovenščina, a jo izvaja. Poroča, da  na področju 
informativne dejavnosti madžarske narodne skupnos ti od leta 1993 deluje Zavod za informativno 
dejavnost madžarske narodnosti. Zavod z izdajanjem tednika Népújság kot edinega tiskanega medija  ANJI, Jeziki manjšin in priseljencev v Republiki Sloveniji   
73 
 v madžarskem jeziku v Republiki Sloveniji in drugih publikacij pomembno vpliva na ohranjanje 
identitete in razvoj madžarske narodne skupnosti v Sloveniji. S svojim poslanstvom obveščanja 
pripadnikov madžarske narodne skupnosti v Sloveniji v njihovem maternem jeziku, ohranjanj a in 
razvoj a jezika in kulture, krepitve in razvoja stikov z matičnim narodom ter pripadniki m adžarske 
narodne skupnosti, živečih v drugih državah, pomembno vpliva na počutje, obstoj in razvoj madžarske 
narodne skupnosti v Sloveniji. Poleg tega skrbi za ohranjanje, razvoj in promocijo madžarskega jezika 
in kulture. Urad je sklenil pogodbo z Zavodom  za informativno dejavnost madžarske narodnosti z 
namenom sofinanciranje delovanja izvajalca za obdobje od 1. 1. do 31. 12. 2017 v višini 288.400,00 
evrov za leto 2017.  
Na področju italijanske narodne skupnosti Republika Slovenija sofinancira dejavnosti us tanov 
italijanske narodnosti, ki imajo sedež v Republiki Hrvaški in so skupnega pomena za italijansko 
narodno skupnost v Republiki Sloveniji in Republiki Hrvaški. Založba EDIT  deluje zaradi uresničevanja 
posebnih potreb prip adnikov italijanske narodne skupnosti na področju informiranja, javnega 
sporočanja in časopisno -založniške dejavnosti ter izdaje šolskih učbenikov in knjig in ponudbe drugih 
informativnih, kulturnih in založniških storitev za italijansko narodno skupnost. Založba tako izdaja 
dnevnik La Voce del Popolo, dvotednik Panoramo, literarno revijo La Battana, otroški list Arcobaleno, 
učbenike itd. Koprska redakcija dnevnika La Voce del Popolo deluje v okviru agencije A.  I. A – 
Jadranska informativna agencija. Italijanska Drama  je poklicno gledališče, ki deluje v sklopu 
Hrvaškega narodnega gledališča Ivan Zajc na Reki in poleg  predstav v matični hiši gostuje na 
celotnem ozemlju, kjer živi italijanska narodna skupnost . Središče za zgodovinska raziskovanja v 
Rovinju  je dokumentacijski in raziskovalni center, ki sistematično zbira gradivo o istrski zgodovini in 
njeni etnični strukturi, njegova knjižnica (dokumentacija ) pa je odprta v sem, ki se ukvarjajo s to 
tematiko. Urad Vlade RS za narodnosti je sklenil pogodbe za obdobje od 1. 1. do 31. 12. 2017 z: Edit 
Rijeka v višini 156.500,00 evrov, z A.  I. A., Jadranska informativna agencija v višini 76.500,00 evrov, z 
Italijansko unijo v viš ini 41.800,00 evrov, Hrvatskim narodnim kazalištem Ivana pl. Zajca Rijeka v višini 
24.600,00 evrov in s Središčem za zgodovinska raziskovanja Rovinj v višini 47.700,00 evrov.  
Urad zagotavlja sofinanciranje delovanja oz. programov krovne organizacije romske  skupnosti ter 
obeh krovnih organizacij italijanske in madžarske narodne skupnosti v Sloveniji, ki v okviru svojih 
aktivnosti prispevajo k promociji jezikov in kulturne dejavnosti skupnosti.  Urad je sklenil pogodbe za 
obdobje od 1. 1. do 31. 12. 2017 s Pom ursko madžarsko samoupravno narodno skupnostjo v višini 
179.300,00 evrov, z Obalno samoupravno skupnostjo italijanske narodnosti v višini 128.640,00 evrov 
in s Svetom romske skupnosti Republike Slovenije v višini 162.050,00 evrov.   
V okviru Javnega zavoda RTV Slovenija se pripravljajo radijske in televizijske oddaje za romsko 
skupnost. Na Radiu Slovenija pripravljajo  tedensko oddajo »Naše poti/ Amare Droma«. V oddaji, ki jo 
pripravljajo Ro mi sami, objavljajo portrete, reportaže, dnevno spremljajo dogajanje in problematiko 
življenja Romov v Sloveniji in o tem poročajo. Cilj oddaje je seznanjanje poslušalstva s problematiko 
romske skupnosti v Sloveniji, reševanj e njihovih problemov, vključite v v izobraževalni sistem, 
izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev ter promocija kulturne dejavnosti. V murskosoboškem 
studiu TV Slovenija nastaja oddaja »Kaj govoriš = So vakeres?«, ki jo prav tako snujejo in pripravljajo 
Romi. V okviru oddaj pozornos t namenjajo družbeni participaciji Romov, romskemu etničnem u 
izročilu, izobraževanju in zaposlovanju Romov, predstavitvi slovenskih romskih naselij ipd. Radijske in 
televizijske oddaje dodatno sofinancira tudi država (Urad Vlade RS za narodnosti), in sicer  na podlagi 
Zakona o Radioteleviziji Slovenija (Uradni list RS, št. 96/05) ter Zakona o medijih (Uradni list RS, št. 
110 in nasl.). Urad Vlade RS za narodnosti je sklenil pogodbo za obdobje od 1. 1. do 31. 12. 2017 z 
Radiotelevizij o Slovenija v višini 183. 000,00 evrov .                                                   .    ANJI, Jeziki manjšin in priseljencev v Republiki Sloveniji , 
Tuji jeziki  
74 
 V okviru Javnega zavoda RTV Slovenija se pri Regionalnem RTV centru Koper /Capodistria ter pri 
Regionalnem RTV centru Maribor – Studio madžarskih programov Lendava  pripravljajo redni dnevn i 
radijski in televizijski programi  za italijansko oziroma madžarsko narodno skupnost. Osnovno 
strukturo programa Radia Capodistria, radijskega programa za italijansko narodno skupnost, 
predstavljajo radijski dnevniki in poročila ter tematske informativne oddaje, oddaje , namenjeni 
kulturi, razvedrilu in glasbi. V programu so zastopan i manjšinska problematika, čezmejn o sodelovanj e 
s posebnim poudarkom za bližnjo deželo Furlanijo  - Julijsko krajino in celoten spekter vsebin, 
pomembnih za italijansko narodno s kupnost. Oddaje in projekti televizijskega programa za italijansko 
narodno skupnost so namenjeni spodbujanju sobivanja in kulturne izmenjave v večetničnem, 
večkulturnem prostoru ter evropskem čezmejnem prostoru. Radijski program za madžarsko narodno 
skupno st na področju informativnih vsebin največ prostora nameni lokalnim in regijskim novicam. 
Geografska razprostranjenost poslušalcev pa vedno bolj narekuje pokrivanje dogodkov v širši regiji. 
Dopolnjujejo jih servisne, svetovalne, glasbene in razvedrilne odd aje. V TV -studiu Lendava nastaja 
televizijski program za madžarsko narodno skupnost, s katerim se pokriva vsa področja delovanja 
prebivalstva, ki živi na tem obm očju. Programe narodnih skupnosti dodatno sofinancira država (Urad 
Vlade RS za narodnosti), in sicer na podlagi Zakona o Radioteleviziji Slovenije (Uradni list RS, št. 
96/05). Urad Vlade RS za narodnosti je sklenil pogodbo za obdobje od 1. 1. do 31. 12. 2017 z 
Radiotelevizij o Slovenija v višini 1.492.237,00 evrov.  
Porabljena sredstva UN  v letu 2017 : 2.780.727,00 evrov.  
 
RTV SLO, MK, Urad Vlade RS za narodnosti :  3.157.155,49 evra in redna dejavnost  
 
1. cilj: Zagotavljanje kakovosti in optimizacija poučevanja ter učenja tujih jezikov: 
Sistemski ukrepi  
 
– Umeščenost tujih jezikov v vzgojno -izobraževalno vertikalo programov predšolskega ter 
osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja: načrtovanje in izvedba analize  
– Umeščenost tujih jezikov v programe visokošolskega izobraževanja: načrtovanje in izvedba  
analize  
 
Nosilec  
MIZŠ   
Kazalniki  
– Izvedena analiza   ANJI, Tuji jeziki   
75 
 – Obravnava analiz na strokovnih svetih s področja šolstva   
 
– Kritičen pregled stanja kot osnova za morebi tne spremembe umeščenosti TJ v izobraževalno 
vertikalo v vseh oz. posameznih vidikih  
– Ustrezne strokovne podlage za nadaljnje aktivnosti  
– Poznavanje zmogljivosti vzgojno -izobraževalnih inštitucij za izvajanje pouka TJ  
 
Poročilo MIZŠ j e že bilo podano v preteklih letih.  Analiza umeščenosti tujih jezikov v visokošolske 
programe ni bila načrtovana. Univerze so avtonomni, znanstvenoraziskovalni, umetniški in 
izobraževalni visokošolski zavod i s posebnim položajem  ter so same odgovorne za  izdelavo in sprejem 
študijskih in znanstvenoraziskovalnih programov . Akreditirani študijski programi morajo med drugim 
opredeli ti temeljn e cilje programa  ter splošn e in predmetno -specifičn e kompetenc e oziroma učn e 
izide, ki se s programom pridobijo , tako d a visokošolski zavodi  po svoji strokovni presoji in potrebi 
vključujejo tudi učenje in uporabo tujih jezikov.   
 
– Umeščanje tujih jezikov v programe predšolskega ter osnovnega in srednjega izobraževan ja: 
oblikovanje izhodišč in smernic  
– Razmeščanje tujih jezikov v vzgojno -izobraževalne institucije na nacionalni in regionalni ravni 
(oblikovanje nacionalne in regionalne mreže jezikov): oblikovanje izhodišč in smernic   
 
Nosilec  
MIZŠ   
Kazalniki  
– Izdelane smernice  
– Obravnava smernic na strokovnih svetih s področja šolstva   
 
– Poznavanje in razumevanje razmerja med ponudbo in povpraševanjem na področju tujih jezikov 
po posameznih šolskih okoliših   ANJI, Tuji jeziki   
76 
 – Večje upoštevanje družbenih vlog posameznih TJ pri njihovem umeščanju v programe PŠ, OŠ in 
SŠ izobraževanja ter pri njihovem razmeščanju v vzgojno -izobraževalne institucije na nacionalni in 
regionalni ravni  
– Izoblikovana osnova za vzpostavitev skupnega jez ikovnega kurikula (na ravni posamezne šole)  
 
MIZŠ poroča, da je Delovna skupina za ureditev položaj drugega tujega jezika v osnovni šoli (gl. 
Poro čilo za leto 2016) nadaljevala delo . Maja 2017 je bila objavljena javna razprava o Zakonu o 
spremembah in dopolnitvah Zakona o osnovni šoli . Med spremembami so bile predlagane tudi 
spremembe glede  poučevanja tujih jezikov: uvedlo  naj bi se  obvezno poučevanje dveh tujih jezikov. 
Obvezni drugi tuji jezik naj bi se  pouč eval od 7. do 9. razreda. Za učence s posebnimi potrebami, ki so 
usmerjeni v prilagojeni izobraževalni program z enakovrednim izobrazbenim standardom, šola ne  bi  
izvaja la pouka obveznega drugega tujega jezika. Šola naj bi v okviru neobveznih izbirnih vsebin od 4. 
do 9. razreda ponu dila tudi dodatni tuji jezik.  Šola naj bi kot dodatni tuji jezik izvaja la pouk tujega 
jezika, ki se ne bi izvaja v okviru obveznega programa. Šola naj bi kot dodatni tuji jezik ponudila tudi  
pouk latinščine. Predlog zakona vpeljuje tudi nacional no preverjanj e znanja v 6. razredu , in sicer iz 
slovenščine ali italijanščine oziroma madžarščine na narodno mešanih območjih, matematike in 
prvega tujega jezika . Pouk drugega tujega jezika kot obveznega predmeta naj bi se začel postopno 
izvajati za učence 7. razreda v  šolskem letu 2018/19. Na predlog zakona je bil velik odziv v javnosti, 
kar je upočasnilo nadaljnje sprejemanje zakona. Iz predloga so se umaknili vsi členi, ki so se dotikali 
položaja drugega tujega jezika. Namesto tega je na pobudo MIZŠ Zavod RS za šolst vo predložil 
predlog uvedbe poskusa z naslovom: Uvajanje tujega jezika v obveznem programu in preizkušanje 
koncepta razširjenega programa v osnovni šoli . Predlog je bil prvič predstavljen na Strokovnem svetu 
RS za splošno izobraževanje decembra 2017 . Zarad i večjega števila pripomb je bilo sprejetje poskusa  
prestavljeno na naslednjo sejo v letu 2018.  
Strokovni svet RS za splošno izobraževanje se je februarja 2017 na 182. seji seznanil z Vmesnim 
poročilo m ZRSŠ o poskusu Uvajanja in spremljanje tujega jezika v 2. in 3. razred osnovne  šole.  
 
Aktivnost  
Postopno uvajanje zgodnjega učenja tujega jezika v osnovnošolsko izobraževanje: spremljava  in 
evalvacija   
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki  
– Izvajanje spremljave   ANJI, Tuji jeziki   
77 
 – Izvedba evalvacije  
– Obravnava evalvacije na SSSI  
 
– Kritični pregled in analiza – ter s tem poznavanje in razumevanje – ustreznosti veljavnih 
sistemskih rešitev za zgodnje učenje  TJ kot osnova za morebitne izboljšave  
– Poznavanje zmogljivosti OŠ za izvajanje zgodnjega učenja TJ ter identifikacija morebitnih 
pomanjkljivosti kot osnova za morebitne izboljšave  
 
MIZŠ poroča, da je Zavod RS za šolstvo 19. oktobra 2017 o rganiziral Konferenco o zgodnjem učenju in 
poučevanju tujih jezikov v osnovni šoli . Konferenca je potekala v okviru letne refleksije uvajanja in 
spremljanja tujega jezika v 1. vzgojno -izobraževalnem obdobju. Namenjena je bila ravnateljem 
osnovnih šol, učiteljem tujega jezika v osnovni šoli in vsej drugi zainteresirani javnosti. Po plenarn em 
srečanju so sledile delavnice na teme: strokovn a raba učnega načrta, razredni jezik – most do 
avtentičnega sporazumevanja, medkulturnost in pouk TJ, razredna interakcija in sodelovalne veščine 
pri pouku tujega jezika, učinkovita sprotna povratna informa cij pri pouku tujega jezika, ravnateljevo 
spremljanje pouka tujega jezika kot pomemben element pedagoškega vodenja, poskus prenovljenega 
koncepta razširjenega programa področja A – uvajanje obveznega tujega jezika v prvem razredu.  
Konference se je udeleži lo 260 strokovnih delavcev. Porabljena sredstva: 4.015,20 evr a. 
MIZŠ : 4.015,20 evr a in redna dejavnost  
 
Aktivnost  
Ustrezna uveljavitev drugega tujega jezika v programih osnovnega in srednjega izobraževanja: 
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki  
– Spremljava uvajanja drugega tujega jezika kot neobveznega izbirnega predmeta  
– Oblikovana izhodišča in smer nice 
– Obravnava izhodišč in smernic na strokovnih svetih   
 
  ANJI, Tuji jeziki   
78 
– Boljše razumevanje pomena TJ2 v programih OŠ in SŠ izobraževanja tako pri otrocih in starših kot 
učiteljih in vodstvih OŠ in SŠ  
– Boljše poznavanje učinkovitosti poučevanja drugega  tujega jezika kot neobveznega izbirnega 
predmeta (z vidika možnosti šestletnega vstopanja in izstopanja v proces učenja, predpisanega 
minimalnega števila učencev itd.)  
– Boljše razumevanje pomena manjšinskih in sosedskih jezikov v vlogi TJ2 v programih OŠ i n SŠ 
tako pri otrocih in starših kot učiteljih in vodstvih šol  
– Bolj prožne kurikularne možnosti za oblikovanje ponudbe TJ2 na šolah  
 
Glej na str. 76: MIZŠ poroča, da je Delovna skupina za ureditev položaj drugega tujega jezika v 
osnovni  šoli …  
 
MIZŠ (MIZŠ, ZRSŠ ): redna dejavnost  
 
Aktivnost  
Ustrezna umestitev in uveljavitev klasičnih jezikov v vertikali osnovnega in srednjega 
izobraževanja: oblikovanje izhodišč in smernic  
Nosilca   
MIZŠ, MK   
Kazalniki  
– Oblikovana izhodišča in smernice  
 
Predv ideni učinki  
– Boljše razumevanje pomena klasičnih jezikov v programih OŠ in SŠ izobraževanja tako pri otrocih 
in starših kot učiteljih in vodstvenih delavcih v OŠ in SŠ  
– Izoblikovane podlage za načrtno in sistematično nadaljnje izobraževanje in usposabljanje  
učiteljev ter razvoj učnih gradiv in drugih učnih orodij  
 
MIZŠ  poroča, da je v  okviru dejavnosti  Delovne skupine za ureditev položaj drugega tujega jezika v 
osnovni šoli razprava tekla tudi o umeščanju latinščine. Zaradi različnih specifik pouka latinščine je  ANJI, Tuji jeziki   
79 
 razprava potekala v smeri posebnega statusa tega jezika. Različne možnosti se bodo preverjale  v 
okviru projekta JEŠT (2017 –2022).  
 
MK se kot sonosilec aktivnosti vključuje glede na svoje pristojnosti v smislu spremljanja.  
 
Porabljena sredstva:  
MIZŠ,  MK: finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.  
 
Aktivnost  
Ustrezna umestitev in uveljavitev italijanščine in madžarščine kot tujih jezikov v vertikali 
osnovnega in srednjega izobraževanja (tj. zunaj dvojezičnih območij, kjer sta to druga jezika): 
oblikovanje izhodišč in smernic   
Nosil ca  
MIZŠ, MK   
Kazalniki  
– Obrav nava izhodišč in smernic na strokovnih svetih   
 
– Boljše razumevanje pomena italijanščine in madžarščine kot TJ v programih OŠ in SŠ tako pri 
otrocih in starših kot učiteljih in vodstvenih delavcih v OŠ in SŠ  
– Izoblikovane podlage za načrtno in sistematično nadaljnje izobraževanje in usposabljanje 
 
MIZŠ  poroča, da za učenje madžarščine kot tujega jezika izven poselitvenega območja manjšine ni 
zanimanja. Italijanščina pa se kot tuji jezik poučuje tako v osnovnih kot srednjih šolah tudi izven 
poselitvenega  obm očja manjšine: v šolskem letu 2016/17 se je ita lijanščina kot izbirni predmet (7. –9. 
razred) poučevala na 42 osnovnih šolah (1005 učencev), kot neobvezni izbirni predmet (4. –9. razred)  
pa na 40 osnovnih šolah  (252 učencev). V istem šolskem letu se je italijanščina kot tuji jezik poučevala 
na 39 srednji h šolah (3777 dijakov).  
MIZŠ, MK:  redna dejavnost   ANJI, Tuji jeziki   
80 
 Aktivnost  
Umestitev jezikovne zmožnosti v materinščini, učnem jeziku in tujih jezikih kot krosk urikularnih 
kompetenc v šolske izvedbene kurikule: oblikovanje izhodišč in smernic  
Nosil ca  
MIZŠ, MK   
Kazalniki  
– Izoblikovana izhodišča in smernice  
 
– Intenzivno medpredmetno  povezovanje s ciljem razvijanja jezikovne zmožnosti v učnem jeziku, 
materinščini in tujih jezikih  
– Uveljavitev sodobnih in inovativnih didaktičnih metod poučevanja jezikov, ki upoštevajo sodobne 
procese jezikovne rabe in medkulturnega sporazumevanja  
– Intenz ivno povezovanje z okoljem pri poučevanju TJ  
– Vključenost poučevanja strokovnih/področnih jezikov v poučevanje TJ v okviru kroskurikularnih 
jezikovnih povezav  
– Uveljavitev sodobnih in inovativnih didaktičnih metod poučevanja TJ jezikov za delo z učenci s 
posebnimi potrebami   
 
MIZŠ poroča, da je Zavod RS za šolstvo pripravil terminološki slovarček Primerjalni prikaz rabe 
jezikoslovnih izrazov p ri pouku tujih jezikov v osnovnih in srednjih šolah .  Objavljen je na spletni strani  
ZRSŠ  v Digitalni bralnici. Na ZRSŠ predvidevajo izobraževanja učiteljev, prvo  april a 2018 na konferenci 
Jeziki v izobraževanju.  To gradivo je prvi korak v smeri poenotenja jezikoslovnih izrazov pri slovenščini 
in drugih jezikih na pojmovni in izrazni ravni, saj so jezikoslovni izrazi zbrani, niso pa še poenoteni. Gre 
za delovno gradivo oziroma za opis trenutnega stanja, ki pa še ni  celovito usklajeno. Gradivo želi 
odpreti razpravo o problematiki načrtovanja rabe jezikoslovnega izrazja v prihodnjih učnih načrtih in 
učnih gradivih. Pregled namreč precej nazorno pokaže, da izolirana priprava učnih načrtov in učnih 
gradiv onemogoča dobr o medpredmetno povezovanje na ravni pouka različnih jezikov. Učenci 
uporabljajo pri pouku različnih jezikov iste izraze v različnih pomenih in v sistemih z različnimi 
teoretičnimi osnovami. Transfer znanja, ki ga pridobijo učenci pri pouku slovenščine, je zato manjši, 
kot bi lahko bil.  
 
MIZŠ, MK : redna dejavnost   ANJI, Tuji jeziki   
81 
  
Aktivnost  
Vzpostavitev sistema certificiranja znanja tujih jezikov: oblikovanje izhod išč in sme rnic ter 
formalnopravnih podlag   
Nosilec  
MIZŠ   
Kazalniki  
– Izoblikovana izhodišča in smernice za uvedbo sistema/modela certificiranja znanja tujih jezikov 
po veljavni evropski lestvici (Skupni evropski jezikovni okvir) ob zaključku osnovno - in 
srednješolskega izobraževanja  
– Obravnava izhodišč in smernic na strokovnih svetih  
– Izoblikovanje formalnopravnih podlag   
 
– Mednarodna primerljivost ravni znanja slovenskih učencev in dijakov  
– Lažja mobilnost učečih se, ki pridobijo certifik at  
– Stalno spremljanje in usklajevanje ravni učenja in poučevanja s certificiranjem  
– Pozitiven povratni učinek na učenje in poučevanje tujih jezikov   
 
MIZŠ poroča, da je Državni izpitni center v okviru projekta Umestitev nacionalnih izpitov  iz tujih 
jezikov v SEJO nadaljeval postopk e umestitev izpitov iz nemščine, italijanščine in francoščine. 
Zaključili so postopke standardizacije pisnega sporočanja in izvedli še zadnjo fazo validacije. 
Oblikovali so zaključke in na  spletni strani  objavili metodologijo umeščanja izpitov iz tujih jezikov v 
SEJO, število odstotnih točk, ki so potrebne za pridobitev novih certifikatov z evropsko ravnjo znanja 
tujega jezika, in vsa zaključna poročila. Na osnovi teh dokumentov so začeli pripravo za izdajanje 
certifikatov z evropsko ravnjo znanja tujih jezikov za izpite iz tujih jezikov v okviru splošne in poklicne 
mature ter javno veljavnih izpitov za odrasle.  V letu 2017 je Držav ni izpitni center (R IC) z uveljavitvijo 
Pravilnika o izdajanju certifikatov z evropsko ravnjo znanja tujega jezika (Uradni list RS , št. 73/2016) 
dobil novo nalogo opravljanja javne službe. S tem je bil postavljen pravni temelj, da R IC kandidatom, 
ki v okvi ru splošne in poklicne mature in izpitov za odrasle opravijo izpite iz tujega jezika, ki so 
umeščeni v SEJO, in pri tem dosežejo potrebno število točk, izda nove certifikate z mednarodno 
veljavno ravnjo znanja. Po prvih umestitvah izpitov so maturantom lan ske generacije spomladanske 
in jesenske splošne in poklicne mature ter kandidatom na izpitih za odrasle izdali certifikate SEJO za 
angleščino, nemščino, italijanščino, španščino in francoščino. Certifikate so v dveh jezikih izdali vsem 
kandidatom, ki so iz polnili pogoje za izdajo certifikata. V okviru poklicne mature so podelili 
certifikate o znanju tujega jezika na ravni B1, v okviru splošne mature o znanju jezika na ravneh B1 
in B2, v okviru izpitov za odrasle pa na ravneh A2, B1 in B2.  
 
82 
 V spodnji tabe li je navedeno število podeljenih certifikatov po posameznih področjih za izpite v letu 
2017.  
 
Področje   
Jezik  Število 
prejemnikov 
certifikatov  Št. izdanih certifikatov v 
slovenščini in tujem 
jeziku  
Poklicna 
matura 
(PM)  Angleščina, nemščina, 
italijanščina    3.678     7.356  
Splošna 
matura 
(SM)  Italijanščina, angleščina, 
nemščina, francoščina in 
španščina   5.362  10.724  
Izpiti za 
ODRASLE  Angleščina, nemščina in 
italijanščina        23        46 
SKUPAJ PM, SM IN ODRASLI   9.063  18.126  
 
Kandidatom, ki so v enem izmed naštetih področij opravili izpit iz angleščine od leta 2014 do 2016  in 
so dosegli potrebno število odstotnih točk, so certifikate priporočeno po pošti poslali na njihove 
domače naslove. Teh je bilo 21.108 na splošni in pokli cni maturi ter 41 na izpitih za odrasle, vsak 
kandidat je prejel dve listini, tako da so za pretekla tri leta izdali 42.298 certifikatov. V letu 2017 so 
tako skupaj izdali 60.424 certifikatov z evropsko ravnjo znanja tujega jezika.  
Velikega pomena je tudi  kontinuirano usposabljanje strokovnih delavcev, zato so decembr a 2017 v 
sodelovanju z Evropskim centrom za moderne jezike iz Gra dca izvedli delavnico o usklajevanju izpitnih 
nalog s Skupnim evropskim jezikovnim okvirjem.  
 
MIZŠ ( Državni  izpitni center ): 16.000 ,00 evrov  
 
Aktivnost   
Kompetence učitelja tujega jezika: opredelitev v kontekstu zahtev sodobne šole oz. izobraževanja 
za 21. stoletje (kot podlaga za izobraževanje in samoizobraževanje)   
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki  
Opredelitev generi čnih in predmetnospecifičnih kompetenc učitelja tujega jezika   
 
– Boljše razumevanje pomena doseganja generičnih in predmetnospecifičnih  kompetenc učitelja 
tujega jezika tako pri učiteljih kot vodstvenih delavcih na vseh ravneh izobraževanja   ANJI, Tuji jeziki   
83 
 – Podlaga za oblikovanje študijskih in drugih izobraževalnih programov oz. za določanje profilov 
diplomantov  
 
MIZŠ  poroča, da bo opredelitev generičnih in predmetnospecifičnih komp etenc učiteljev tujega jezika 
narejena v okviru projekta JEŠT (2017 –2022).  
MIZŠ: finančnih posledic v letu 20 17 ni bilo.  
 
2. cilj: Informiranje in usposabljanje izvajalcev in udeleženc ev tujejezikovnega 
izobraževanja  
 
– Izboljšanje kakovosti informiranja in svetovanja učečim se (učencem, dijakom in njihovim 
staršem ter odraslim) glede izbire tujih jezikov ter ustrezne oblike in metode učenja: 
oblikovanje izhodišč in smernic (za kakovostno informiranje in svetovanje)  
– Kako vostno informiranje in svetovanje učečim se glede izbire tujih jezikov ter ustrezne oblike 
in metode učenja: podajanje informacij in svetovanje   
 
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki  
– Izdelana izhodišča in smernice glede izbire tujih jezikov in ustreznih metod učenja  
– Informiranje in svetovanje glede izbire TJ in metod učenja po različnih informacijskih kanalih 
(objava na spletu, različne publikacije, na sestankih …)  
– Strokovna podlaga nosilcem in izvajalcem informiranja  
– Pregled obstoječih informacij ko t osnova za dopolnjevanje in izboljševanje informacij  
– Večja informiranost staršev in otrok glede ponudbe tujih jezikov v programih PŠ, OŠ in SŠ 
– Boljša informiranost staršev in otrok glede prioritetnosti znanja oz. učenja posameznih TJ z 
vidik a upoštevanja njihovih družbenih vlog (izobraževalne, kulturne, politične, gospodarske – 
zaposlitvene možnosti idr.)  
84 
Na spletnih straneh MIZŠ je bila v letu 2017 vzpostavljena stran Jezikovno izobraževanje – 
načrtovanje jezikovne politike v okviru sistema vzgoje in izobraževanja . Na njej je možno dostopati do 
zelo raznovrs tnih informacij na temo pou čevanja vseh jezikov v izobraževalnem sistemu (slovenščine v 
različnih vlogah, manjšinskih jezikih, tujih jezikih, maternih jezikih ter na temo večjezičnosti).  
Prav tako še naprej poteka pretok informacij s področja jezikovnega izobraževanja v okviru MIZŠ 
spletne skupnosti Jeziki v izobraževanju , ki je objavljena na portalu  SIO. 
V okviru projekta JEŠT (2017 –2022) se pripravlja multimedijski spletni portal Jeziki štejejo , na katerem 
bodo med drugim zbrana tudi priporočila o učenju in poučevanju jezikov.  
 
MIZŠ:  finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.  
 
Aktivnost i 
Lokalni, regijski in nacionalni posveti, konference in delovna srečanja za razvijanje in poglabljanje 
razumevanja pomena in vloge tujejezičnega znanja in tujejezikovnega izobraževanja: organizacija 
in izvedba   
Nosilec   
MIZŠ  
Kazalniki  
– Število posvetov, konf erenc in delovnih srečanj  
– Vsebina/vsebine konferenc in delovnih srečanj  
– Oblike in načini izvedbe posvetov, konferenc in delovnih srečanj  
– Bolj poglobljeno razumevanje pomena in vloge učenja in znanja tujih jezikov v vodstvih šol in 
med učitelji tujih jezikov  
– Bolj preudarne odločitve šol v zvezi s ponudbo tujih jezikov  
– Do učenja tujih jezikov bolj prijazna šolska učna okolja  
MIZŠ poroča, da je bila v  okviru projekta Jeziki štejejo in v sodelovanju z Znanstvenoraziskovaln im 
središčem Koper oktobra 2017 izpeljana mednarodn a konferenc a Jeziki v stiku. Glavne teme 
konference so bile: j ezik in kultura v okviru kulturnih študij, jezik in kultura v turizmu, večjezičnost in 
kultura pri jezikovnem učenju ter jezik in kultura v lit eraturi. Na konferenci so poleg tujih in slovenskih 
strokovnjakov sodelovali tudi strokovni delavci slovenskih vzgojno -izobraževalnih institucij. Na podlagi 
konference je nastal zbornik, ki je prosto dostopen na  spletni strani .  ANJI, Tuji jeziki   
85 
  
Konferenca o zgodnjem učenju in poučevanju tujih jezikov v osnovni šoli  (gl. str.  77). 
 
V okviru praznovanja evropskega dneva jezikov je Predstavništvo Evropske komisije v Ljubljani skupaj 
z Zavodom RS za šolstvo in MIZŠ pripravil o osrednji dogodek v počastitev tega dneva: potekal je v 
torek, 26. septembra  2017 , v Hiši EU na Dunajski 20 v Ljubljani. Uvodnima nagovoroma vodje 
Predstavništva EK v Sloveniji ter ministrice za izobraževanje, znanost in šport je sledila predstavitev 
projekta Jeziki štejejo. Nato so bili  predstavljeni večjezikovni projekti šol v sklopu pedagoškega foruma 
Zavoda RS za šolstvo, ki je izbranim projektom tu di podelil priznanja. Drugi del dogodka je bil  
namenjen predstavitvam in pogovor u o vlogi prevajanja pri učenju jezika. Vzporedno je za učenke in 
učence potekala delavnica o prevajanju risank. Med dogodkom se je bilo možno pogovoriti  s 
predstavniki Cmepiusa o projektih e -twinning. Dogodek je bil namenjen predvsem učiteljicam in 
učitel jem tujih jezikov . Gradiva so objavljena v spletni skupnosti  Jeziki v izobraževanju . 
 
MIZŠ:  (gl. str.  77); redna dejavnost  
 
Aktivnost  
Profesionalno usposabljanje učiteljev tujih jezikov, slovenščine in nejezikovnih predmetov za 
razvijanje in poglabljanje razumevanja in poznavanja inovativnih pristopov k učenju in poučevanju 
jezikov ter za njihovo načrtovanje in vpeljavo v šols ko prakso na vseh ravneh izobraževanja: 
organizacija in izvedba   
Nosilec   
MIZŠ  
Kazalniki  
– Število izobraževanj oz. usposabljanj  
– Vsebina/vsebine izobraževanj oz. usposabljanj  
– Oblike in načini izvedbe izobraževanj oz. usposabljanj  
– Za ino vativne pristope k učenju in poučevanju tujih jezikov bolj in bolje usposobljeni učitelji  
– Do učenja tujih jezikov bolj prilagojena in prijazna šolska učna okolja  
– Bolj kakovosten pouk tujih jezikov  
– Za učenje tujih jezikov bolj motivirani učenci in boljši uč ni rezultati   
MIZŠ poroča, da je Zavod RS za šolstvo v okviru ESS projekta Jeziki štejejo organiziral usposabljanje 
(novembra v Ljubljani in decembra v Mariboru), katerega namen je bil seznaniti učitelje s  ANJI, Tuji jeziki   
86 
 pluralističnimi pristopi k jezikom in kulturam pri pouku jezikov, izmenjati si primere obetavne prakse 
ter ustvariti učno gradivo za uporabo pri pouku.  Na usposabljanju so predstavili tudi Referenčni okvir 
za pluralistične pristope k jezikom in kulturam, ki je v slovenskem prevodu izšel v letu 2017 in je prosto 
dostopen na http://www.zrss.si/strokovne -resitve/digitalna -bralnica/podrobno?publikacija=205 . 
V okviru istega projekta Jeziki štejejo so vse sodelujoče šole in vrtci pripravili raznovrstne aktivnosti za 
obeležitev evropskega dneva jezikov , popisali in objavili so jih v okviru spletnega portala  Jeziki štejejo . 
Aktivnosti so bile objavljene tudi v bazi prireditev ob evropskem dnevu jezikov v okviru Evropskega 
centra za moderne jezike ; projekt JEŠT je bil izbran za najbolj ustvarjalen dogo dek na temo 
praznovanja evropskega dneva jezikov – 26. 9. 2017 (izmed 1264 dogodkov) .  
Delavnic Evropskega centra za moderne jezike  (ECMJ) , kamor vsaka država članica pošlje enega 
predstavnika, se je v letu 2017 udeležilo 7 strokovnjakov. Teme delavnic:  
– Promoviranje od ličnosti v znakovnem jeziku:  2 predstavnika , 
– Srečanje nacionalnih predstavnikov držav članic, ki so zadolženi za imenovanja predstavnikov na 
delavnice in za promocijo aktivnosti v državah članicah: 2 predstavnici , 
– Digitalna pismenost za učenje in poučevanje jezikov : 2 predstavnici , 
– Razvijanje jezikovne senzibilnosti pri nejezikovnih predmetih : 1 predstavnica . 
V sodelovanju z Evro pskim centrom za moderne jezike in Evropsko komisijo je bila na OŠ Koper 
izvedena dvodnevna delavnica na temo podpore šol am pri integraciji tujej ezičnih otrok v šolski 
prostor . 
Zavod RS za šolstvo je v letu 2017 že petič povabil učitelje in vzgojitelje, da sodelujejo v Pedagoškem 
forum Zavoda RS za šolstvo, s poudarkom na inovativnih pristopih pri poučevanju jezikov v vrtcih  in 
šolah. V pedagoškem forumu so strokovni delavci sodelovali tako,  da so opisali dejavnosti, ki pri 
otrocih, učencih oz. dijakih na inovativne načine aktivirajo znanje jezikov, spodbujajo učenje teh 
jezikov ter ozaveščajo o bogastvu jezikovne pestrosti. Forum je bil odprt od ponedeljka, 4. septembra 
2017, do sobote, 4. novembra 2017. Več na  spletni strani ZRSŠ . 
Zavod RS za šolstvo je pripravil, koordiniral in izpelja l 13. letni slovensko -francoski seminar v Kopru 
(5.–6. oktober 2017). Namenjen  je bil učiteljicam in učiteljem francoskega jezika v osnovnih in srednjih 
šolah, na seminar so bile povabljene tudi učiteljice francoskega jezika iz slovenskega zamejstva v 
Italiji, kar je pripomoglo tudi k učinkoviti in zanimivi medsebojni izmenjavi praks in izkušenj. 
Porabljena sredstva: pribl.  5.000,00 evrov.  
V okviru  simpozija o  didaktiki azijskih jezikov , ki je potekal novembra 2017 na Filozofski fakulteti UL,  je 
predstavnica MIZŠ predstavila slovenski izobraževalni sistem in poučevanje tujih jezikov v osnovnih in 
srednjih šolah. Strokovni članek na to temo je objavljen v reviji  ALA (Acta Linguistica Asiatica) . 
Letna članarina za ECMJ: 13.600 evrov, aktivnosti ZRSŠ: 4.000,00 evrov . 
Porabljena sredstva MIZŠ in ZRSŠ v letu 2017: 22.600,00 evrov.  
 
MIZŠ ( MIZŠ, ZRSŠ): 22.600,00 evrov   ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
87 
  
1. cilj: Razvijanje jezikovne zmožnosti v slovenskem znakovnem jeziku  
 
Evalvacija razvitosti SZJ z leksikalnega, skladenjskega in oblikoslovnega vidika ter ugotavljanje 
njegove primernosti in usklajenosti glede na ZUSZJ4 in praktične uporabe z vidika tolmačenja, učnih 
načrtov, učnih gradiv in pouka SZJ   
 
Nosilec  
MK  
Kazalniki  
Število raziskav, študij, strokovnih člankov in drugih znanstvenih tekstov na temo SZJ  
Dvig jezikovne zmožnosti, učinkovitejši izobraževalni sistem  
MK: prim. poročilo nosilca o izvajanju aktiv nosti Priprava večpredstavnostnega gradiva z 
informacijami o perečih vidikih sporazumevalnih potreb ranljivih skupin govorcev in govork v RS; 
priprava in izvedba ustrezne in odmevne javne ozaveščevalne akcije  (str. 16). Med vsebinami 
izbranega sofinanciranega projekta »Pri -ročna video slovnica slovenskega znakovnega jezika (PRVI -
SZJ) je  tudi razvijanje jezikovne zmožnosti v slovenskem znakovnem jeziku.  
 
Aktivnost  
Stalno/ sprotno usposabljanje tolmačev s lovenskega znakovnega jezika   
Nosilec  
Združenje tolmačev za slovenski znakovn i jezik (javno pooblastilo)   
                                                           
4 Zakon o uporabi slovenskega znakovnega jezika (ZUSZJ, Ur. l. RS, št. 96/02).   ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
88 
 Kazalniki  
Število izvedenih izobraževalnih oblik za tolmače  
Ustrezno usposobljeni tolmači SZJ   
Združenje tolmačev za slovenski znakovni jezik  je pravna oseba, ki na podlagi 15. člena Zakona o 
uporabi slovenskega znakovnega jezika (Ur. l. RS, št. 96/02) izvaja naslednje naloge kot javna 
pooblastila:  
1. vodi listo tolmačev za znakovni jezik ,  
2.  predlaga tarifo za plačilo stroškov tolmača,  
3. zagotavlja pokrivanje potreb po tolmačih na ozemlju celotne države,  
4. sodeluje v Svetu za slovenski znakovni jezik,  
5. vodi evidenco storitev,  
6. sprejme pravilnik o disciplinski odg ovornosti in rešuje ugovore iz 16. člena zakona.  
Združenje redno izvaja stalno/sprotno usposabljanje tolmačev slovenskega znakovnega jezika, vendar 
ne kot javno pooblastilo, kar je napačno zapisano v Akcijskem načrtu za jezikovno izobraževanje. Ne 
glede n a navedeno so v letu 2017 izvedli 3 delavnice v sklopu permanentnega usposabljanja tolmačev 
slovenskega znakovnega jezika, s poudarkom na slovnici SZJ. Poleg tega so izvedli delavnico Timsko 
tolmačenje – interakcija med gluhim in slišečim tolmačem in spoml adansko mednarodno efsli šolo na 
temo Vloga in status gluhih tolmačev. Decembr a 2017 so organizirali okroglo mizo na temo 
Tolmačenje po gluho vs. Tolmačenje po slišeče. Stroške organizacije in izvedbe delavnic krije združenje 
iz lastnih sredstev.  
 
Porablje na sredstva  
Združenje tolmačev za slovenski znakovni jezik : 907,00 evrov  
 
Aktivnost  
Izobraževanje v slovenskem znakovnem jeziku na vseh stopnjah šolanja   
Nosilec  
MIZŠ   
Kazalniki  
Število vključenih učencev in dijakov  
Uresničitev zakonske pravice do izobraževanja v svojem jeziku   ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
89 
MIZŠ poroča, da imamo v  Sloveniji tri vzgojno -izobraževalne institucije, ki so ustanovljene za vzgojo in 
izobraževanjem gluhih in naglušnih otrok. Te institucije so Center za k omunikacijo, sluh in govor 
Portorož, Center za sluh in govor Maribor ter Zavod za gluhe in naglušne Ljubljana. Gluhi in naglušni 
otroci pa se usmerjajo tudi v tako imenovane redne vrtce in šole , se pravi programe s prilagojenim 
izvajanjem in dodatno stroko vno pomočjo od vrtca do srednje šole. Gluhim in naglušnim otrokom, ki 
se sporazumevajo v slovenskem znakovnem jeziku , se na podlagi Zakona o usmerjanju otrok s 
posebnimi potrebami (ZUOPP -1) prizna tudi pravica do tolmača slovenskega znakovnega jezika. Ure 
tolmačenja se opredelijo v individualiziranem programu.  Ministrstvo zagotavlja tolmača vsem 
učencem in dijakom, ki to potrebujejo , v zavodih in rednih šolah. Trenutno tolmači šest strokovnih 
delavcev treh zavodov, ki imajo ustrezn o strokovn o znanj e in lahk o pomagajo tudi pri ustvarjanju 
podpornega okolja v šoli (delo z učitelji, drugimi otroki, starši) in pri razvoju in osveščanju o pomenu 
slovenskega znakovnega jezika. V okviru zavodov, ki delajo z gluhimi in naglušnimi , imajo ti strokovni 
delavci tudi mož nost svojega strokovnega izobraževanja in usposabljanja.  
– Zavod za gluhe in naglušne Ljubljana:  V šolskem letu 2017/18 je 24 otrok  v vrtcu, 24 otrok v osnovni 
šoli in 24 otrok v srednji šoli.   Zagotavljajo 5 ur tolmačenja v vrtcu, 35,8 ure tolmačenja v osnovni šoli 
in 28,5 ure tolmačenja tedensko v srednji šoli. Ob tem tolmačijo še v integraciji: OŠ Cerkno en otrok, 
OŠ Ribnica dva otroka, OŠ Komenda en otrok in SŠ BIC Ljubljana ena dijakinja. K ot posebnost 
omenjajo tolmačenje gluhih tolmačev, ki so strokovni delavci (učitelji) v zavodu.  
– Center za sluh in govor Maribor  (CSGM) :  Število vključenih učencev v šolskem letu 2017/18:  11 
otrok v prilagojenem programu OŠ za gluhe in naglušne z enakim izobrazbenim statusom in 3 otroci  v 
prilagojenem programu OŠ z nižjim izobrazbenim statusom.  Pet otrok ima tolmača za SZJ 
opredeljenega v odločbi o usmeritvi.  Število tolmačev za SZJ: 2,0 DM , število ur tolmačenja: 2  x 40 ur = 
80 ur  (tolmači so prisotni p ri vseh urah pouka, JUV in OPB ter po potrebi tudi na sestankih s starši: 
govorilne ure, roditeljski sestanki in svet staršev).  
– Center za komunikacijo, sluh in govor Portorož : V centru trenutno ni učencev, ki bi potrebovali 
izobraževanje v slovenskem zna kovnem jeziku.  
MIZŠ tudi poroča, da se  na nekaterih srednjih šolah v programu Predšolska vzgoja v okviru odprtega 
kurikula izvaja predmet Znakovno sporazumevanje z malčki (na primer na Srednji vzgojiteljski šoli in 
gimnaziji Ljubljana).  
 
MIZŠ: r edna dejavnost  
 
2. cilj: Omogočanje alternativnih poti sporazumevanja in pridobivanja informacij v 
javnem življenju za slepe in slabovidne, gluhoslepe, osebe s specifičnimi motnjami (na 
primer disleksija, slabše bralne in učne sposobnosti , govorno -jezikovne motnje ipd.) ter 
osebe z motnjami v duševnem razvoju  
 
  ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
90 
  
Aktivnost  
Opremljanje javnih prostorov s prikazovalniki, zvočnimi, talnimi in stenskimi taktilnimi oznakami, 
barvnimi oz. kontrastnimi oznakami, zvočnimi semaforskimi tipk ami itd.,  indukcijskimi zankami  
Nosilec  
MZI  
Kazalniki  
Število ustrezno opremljenih javnih prostorov  
Boljša dostopnost javnih prostorov gluhim in naglušnim osebam ter slepim in slabovidnim ter 
gluhoslepim ljudem  
MZI poroča, da v letu 201 7 ni opremljalo javnih prostorov s prikazovalniki, zvočnimi, talnimi in 
stenskimi taktilnimi oznakami, barvnimi oz. kontrastnimi oznakami, zvočnimi semaforskimi tipkami 
itd., indukcijskimi zankami ali imelo s tem povezanih stroškov.  
MK sicer ni n osilec aktivnosti, izvaja pa dejavnosti na tem področju. P oroča, da dolgoročna izhodišča 
knjižnične dejavnosti temeljijo na omogočanju enakih možnosti dostopa do knjižnic in njihovih storitev 
za vse prebivalce Slovenije in izvajanju knjižničnih storitev za  uporabnike s posebnimi potrebami v 
posebej zanje prilagojenih tehnikah. Področni  Standardi za splošne knjižnice  v poglavju »Prostori za 
uporabnike« izrecno določajo, da morajo biti »prostori v zgradbi funkcionalno povezani, s kratkimi, 
preglednimi komuni kacijami in s čim manj pregradami, udobni in varni za zaposlene in obiskovalce ter 
dostopni invalidom«. Poleg tega standardi določajo, da mora ta biti v knjižnici na voljo oprema za 
uporabo gradiva in tehnična oprema za vizualno, slušno in fizično ovirane p osameznike. Narodna in 
univerzitetna knjižnica (NUK) je  spremljanje potreb uporabnikov s posebnimi potrebami (gibalno 
oviranih, slepih, slabovidnih in oseb z motnjami branja) ter vzpostavitev rednega in trajnega 
sodelovanja s predstavniki študentov s poseb nimi potrebami uvrstila v stratešk i načrt 2015 –2019. V 
načrtu predvidevajo tudi koordinacijo in razvoj storitev za uporabnike s posebnimi potrebami v okviru 
knjižničnega sistema. Prizadevajo si, da bi izvajanje storitev za osebe s posebnimi potrebami neneh no 
izboljševali, zlasti z individualnim pristopom k uporabnikom in personalizacijo storitev ter dodelitvijo 
osebnega knjižničarja v skladu s priporočili IFLA. Veliko oviro pri uresničevanju tega cilja predstavlja 
nezadostna kadrovska zasedba. NUK se je leta 2016 v okviru projekta Evropska kartica invalida 
vključil a v mrežo do invalido v (gibalno ali kako drugače ovirani h oseb) prijaznih ustanov.  
Na področju knjižnične dejavnosti uspešno deluje tudi Knjižnica slepih in slabovidnih Minke Skaberne, 
ki je rezul tat projekta Vzpostavitev infrastrukture za zagotavljanje enakih možnosti dostopa do 
publikacij slepim, slabovidnim ter osebam z motnjami branja, ki ga je izvajala Zveza društev slepih in 
slabovidnih Slovenije.  
 
91 
 
MK, občine oz. sousta novitelji knjižnic: redna dejavnost  
 
Aktivnost  
Omogočanje spremljanja kulturne ponudbe v znakovnem je ziku ter z avdiodeskripcijo  
Nosilec  
MK  
Kazalniki  
Število kulturnih dogodkov, opremljenih z znakovnim jezikom in avdiodeskripcijo  
Boljša dostopnost kulturne ponudbe gluhim in naglušnim ter slepim in slabovidnim osebam   
MK poroča, da spremlja problematiko javne dostopnosti do objektov kulturne dediščine , v katerih se 
izvaja muzejska javna služba , že vrsto let . Iz letn ih poročil se ugotavlja izboljšanje dostopnost i razstav 
in spremljevalnih programov (pedagoško/andragoški programi) funkcionalno oviranim osebam.  S tem 
se uresničuje e den od temeljnih ciljev varstva kulturne dediščine , in sicer strateško in zakonsko 
zagota vljanje pravice javne dostopnosti do muzejev. M K ima podlage za izvaja nje aktivnosti za 
uresničevanje navedenih ciljev v:  
– resolucijah o Nacionalnem programu za kulturo, ki prispevajo k najširši dostopnosti invalidov do 
kulturne dediščine,  
– Zakonu o uresničevanju javnega interesa za kulturo (ZUJIK), ki določa pristojnost financiranja 
programov in projektov iz sredstev državnega proračuna »potrebam  slepih, gluhonemih in drugih 
skupin prebivalstva s posebnimi potrebami« (65. člen),  
– Zakonu o varstvu kul turne dediščine (ZVKD -1), ki določa »omogočanje dostopa do dediščine ali do 
informacij o njej vsakomur, še posebej mladim, starejšimi in invalidom« (2. člen).  
Javni zavod Arboretum Volčji Potok omogoča dostop do informacij in vsebin varstva kulturnega 
spom enika Arboretum Volčji Potok tudi z izvedbo posebnih vodenj za najavljene skupine slepih in 
slabovidnih otrok.  
Na področju knjižnične dejavnosti potekajo številne aktivnosti za omogočanje enakih možnosti 
dostopa do knjižnic in njihovih storitev za vse pre bivalce Slovenije, pri čemer  se povezujejo z različnimi 
organizacijami in društvi, ki lahko s svojim delovanjem pomembno prispevajo k boljšim pogojem za 
prost in neomejen dostop do znanja, duhovnih dobrin, kulture in informacij tudi posameznikom in 
skupin am s posebnimi potrebami. Uporabo induktivne zanke podpira tudi vladna strategija Dostopna 
Slovenija. Eden izmed ciljev te strategije je omogočanje komuniciranja, spremljanja informacij in 
predavanj v javnih ustanovah gluhim in naglušnim.  Primer i dobre prakse:  V Knjižnici Velenje imata  
dve knjižničarki oprav ljen začetni tečaj znakovnega jezika za gluhe.  V Valvasorjevi knjižnici Krško v  ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
92 
 sodelovanju z Društvom gluhih in naglušnih Posavja izvajajo projekt Živim in se veselim s knjižnico. 
Organiziraj o bralno -pripovedovalne ure, organizirajo skupinske oglede in bralno značko.  Splošn a 
knjižnic a Slovenske Konjice aktivno sodeluje z Društvom gluhih in naglušnih občin Slovenske Konjice, 
Vitanje  in Zreče, s katerimi soorganizira zdravstvena predavanj . Njihova posebnost je, da tolmačijo 
večino prireditev, ki jih organizirajo v knjižnici, in da so dvorano, v kateri so prireditve, opremili s 
slušno zanko. Dve knjižničarki imata tudi opravljen začetni tečaj znakovnega jezika.  Mestna knjižnica 
Ljubljana  (MKL) je v letu 2017 organizirala  nadaljevalni  tečaj  slovenskega znakovnega jezika v obsegu 
20 ur . V dveh organizacijskih enotah  MKL – v Knjižnici Fužine in Knjižnici  Otona Župančiča  so bili za 
učenje slovenskega znakovnega jezika v letih 2015 in 2016 že izvedeni 4  tečaji: dva začetna in dva 
nadaljevalna , v skupnem obseg u 30 ur in  s skupno 35 udeleženci .  V letu 2017 so izvedli tudi delavnico 
prepoznavanja kakovostne otroške in mladinske literature za učence  tretje triade Centra za korekcijo 
govora in sluha iz Porto roža.  
 
MK, občine oz. soustanovitelji knjižnic: redna dejavnost  
 
Aktivnost  
Besedni zapis avdiodogajanja in tolmačenja v slovenskem znakovnem jeziku  na različnih medijih in 
zvočni opis dogajanja v sliki   
Nosilc i  
MK, Slovenski filmski  center, javna agencija RS , RTV SLO   
Kazalniki  
Število TV -oddaj in filmov  
Boljša dostopnost TV -oddaj in filmov gluhim in naglušnim osebam ter slepim in slabovidnim osebam  
Na podlagi 4. člena Zakona o medijih (ZMed) je del javnega interesa na področju medijev tudi to, da 
Republika Slovenija posebej podpira ustvarjanje in razširjanje programskih vsebin , namenjenih slepim 
in gluhonemim v njim prilagojenih tehnikah , ter razvoj ustrezne tehnične infrastrukture.  MK zato 
vsako  leto objavi in realizira Javni razpis za izbor kulturnih projektov za razširjanje programskih 
vsebin, namenjenih senzorno oviranim, v njim prilagojenih tehnikah ter za razvoj tehnične 
infrastrukture, namenjene senzorno oviranim. V letu 2017 je bilo v ta n amen skupno namenjenih 
178.000 ,00 evrov . 
Zakon o avdiovizualnih medijskih storitvah (ZAvMS ) v 11. členu med splošnimi načeli določa, da 
Republika Slovenija v skladu z zakonom, ki ureja medije, spodbuja ponudnike, da osebam z okvaro 
vida ali sluha postopoma zagotovijo dostop do njihovih storitev. ZAvMS v tem delu prenaša Direktivo  ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
93 
 o avdiovizualn ih medijskih storitvah, ki pravi, da je »pravica invalidov in starejših oseb do udeležbe v 
kulturnem in družbenem življenju Unije neločljivo povezana z zagotavljanjem dostopnih 
avdiovizualnih medijskih storitev. Načini zagotavljanja dostopnosti bi morali m ed drugim vključevati 
znakovni jezik, podnaslavljanje, zvočne opise in preproste menije.« Predmetna določba ZAvMS 
naslavlja zasebne oz. komercialne ponudnike avdiovizualnih storitev, da ranljivim skupinam 
omogočajo dostopnost do svojih storitev, vendar kot  načelo oz. programska norma ne predvideva tudi 
ustreznih ukrepov aktivne politike na tem področju.  
Zagotavljanje programskih vsebin za senzorno ovirane in invalide je del javne službe RTV Slovenija. V 
4. členu Zakona o Radioteleviziji Slovenija (ZRTVS -1) je tako določeno, da RTV Slovenija v svojih 
programih med drugim:  
• izvaja programske vsebine, namenjene slepim in slabovidnim ter gluhim in gluhonemim v  
njim prilagojenih tehnikah;  
• posebno pozornost posveča invalidom in z njimi povezanim vsebinam;  
• posebno pozornost posveča problematiki in zahtevam otrok ter družin in skupin ljudi s posebnimi 
potrebami, ki so zaradi posebnih okoliščin bolj občutljive za dogajanje v družbi;  
• podpira razširjanje programskih vsebin, namenjenih gluhim ter slepim, v njim p rilagojenih tehnikah.  
Skladno s 24. členom ZRTVS -1 na RTV Sloveniji deluje Programski odbor za problematiko programskih 
vsebin za invalide, ki ima devet članov in ga imenuje Programski svet RTV Slovenija.  
Programski odbor za problematiko programskih vsebi n za invalide:  
• obravnava predlog in uresničevanje programske zasnove v delu, ki se nanaša na vsebine za invalide;  
• obravnava pripombe in predloge gledalcev oziroma poslušalcev v zvezi s programskimi  
vsebinami, namenjenimi invalidom;  
• obravnava uresniče vanje razširjanja programskih vsebin, namenjenih gluhim in slepim v njim 
prilagojenih tehnikah;  
• opravlja druge naloge s področja problematike programskih vsebin za invalide, kadar  
tako določa statut;  
• daje pobude in predloge organom javnega zavoda, ki s o jih dolžni obravnavati ter se do njih  
opredeliti.  
Porabljena sredstva MK v letu 2017: 178.000 ,00 evrov . 
 
RTV Slovenija  poroč a, da so že 37. leto zapored v skladu s P rogramsko produkcijskim načrtom ( PPN) 
realizirali vse načrtov ane oddaje Prisluhnimo tišin i, oddajo v znakovnem jeziku, ki je namenjena tako 
gluhim in naglušnim gledalcem kot tudi splošni publiki. V Otroškem in mladinskem programu redno 
pripravlja jo in predvaja jo otroške oddaje Zgodbe iz školjke s tolmačem v slovenski znakovni jezik. Z 
znakovni m jezikom že tradicionalno redno opremlja jo tudi informativne oddaje Dnevnik, Slovensko 
kroniko ter posebne oddaje – to so državne proslave, predvolilna in predreferendumska soočenja in 
povolilne oddaje. Gluhi gledalci lahko sočasno s pomočjo živega strujanja na MMC TV in/ali na 3. 
programu TV Slovenija s tolmačem v slovenski znakovni jezik tedensko spremljajo še oddaje Koda, 
Utrip, Zrcalo tedna, Infodrom in Tednik. V slovenski znakovni jezik tolmači jo tudi zelo priljubljeno 
tedensko izobraževalno -svetovalno oddajo Turbulenca. V času vremenske ujme v decembru 2017 so 
zaradi izredne situacije dva zaporedna dneva z znakovnim jezikom opremljali tudi dodatne 
informativne oddaje (Prvi dnevnik, Poročila ob petih in Odmeve), ki so jih gluhi gledalci lahko 
spremljali sočasno. S tem so gluhim gledalcem omogočili dostopnost do nujnih informacij v času krize. 
Dodatno so z znakovnim jezikom opremili tudi aktualno oddajo Studio 3, ki je bila namenjena  ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
94 
 problematiki arbitraže o meji z Republiko Hrvaško. S tolmačem v z nakovni jezik so opremili tudi 
prireditev Bob leta.  
Tolmačene oddaje, podnaslovljene oddaje in oddaje z zvočnim opisom so shranjene v arhivu MMC in 
na spletni strani http://www.rtvslo.si/dostopno/ , na kateri  si jih lahko gluhi gledalci ogledajo tudi po 
rednem predvajanju.  
Skladno  s priporočili za dostopnost povečuje jo delež oddaj z zvočnim opisom za slepe in slabovidne, 
mesečno predvaja jo vsaj eno dokumentarno oddajo ali film lastne produkcije , namenjen odras li 
populaciji, ki ga kakovostno zvočno opremi jo. V času zimskih počitnic so oba tedna od ponedeljka do 
petka predvajali otroško in mladinsko izobraževalno serijo. V poletni in jesenski programski shemi so 
prikazali več dokumentarnih oddaj. Na božični dan s o predvajali celovečerni igrani družinski film. 
Posebno pozornost pri opremljanju AV -del z zvočnimi opisi za slepe in slabovidne namenja jo pravilni 
rabi slovenskega jezika in dobri interpretaciji besedila.  
Uvaja jo tudi novo tehniko za branje podnapisov tu jejezičnih delov vsebin s pomočjo sinteze govora. 
Trenutno so v fazi testiranja nove tehnologije ter testiranja uporabniške izkušnje.  
V oddelku Podnaslavljanje za gluhe in naglušne Multimedijskega centra so pripravljali podnapise za 
večji del oddaj lastne  produkcije TV Slovenija. Podnaslovljene oddaje lahko gluhi in naglušni 
spremljajo v živo prek Teleteksta (771 za TV SLO 1 ali 772 za TV SLO 2) ter v avdio - in videoarhivu. 
Mesečno podnaslovi jo več sto oddaj, dnevno več kot 10 informativnih oddaj delno tud i v živo, druge 
oddaje (izobraževalne, mladinske, otroške …) pa za ponovitve ter objavo v avdio in videoarhivu. V 
zaključni fazi so tudi aktivnosti, ki bodo omogočile bolj celovito podnaslavljanje in avtomatizacijo 
postopkov.  
Oddaje s podnapisi, s slovens kim znakovnim jezikom ali z zvočnimi opisi si je mogoče ogledati prek 
različnih platform , in sicer poleg klasičnega predvajanja na televizijskem sprejemniku tudi na 
pametnih telefonih, tablicah in osebnih računalnikih ter prek novejših pametnih televizijsk ih 
sprejemnikov, ki podpirajo hibridni sprejem vsebin.  
 
Slovenski filmski center v pogodbe, sklenjene za sofinanciranje realizacije filmov, vključuje določbe, da 
morajo producenti ob dokončanju filma predložiti avdiovizualno gradivo v skladu s Tehničnimi 
standardi za oddajo filmskih in avdiovizualnih materialov. Ti med drugimi tehničnimi podatki 
vključujejo zahtevo, da producent predloži dialog listo v slovenskem jeziku s časovno kodo v datoteki 
doc oz. txt, seznam uporabljene glasbe, slovenske podnapise z a gluhe in naglušne osebe v formatu srt 
Unicode 8, zvočni zapis po stemih (zvočni zapis za slepe in slabovidne v originalnem mixu in kot 
posebna zvočna sled).  
Resolucija o nacionalnem programu za kulturo 2014 –2017 med ukrepi na področju filmske in 
avdiovizualne dejavnosti določa ukrep »prilagoditve javnega predvajanja kinematografskih in 
avdiovizualnih del za senzorno ovirane«. Ta ukrep predvideva opremljenost kinematografskih in 
avdiovizualnih del s podnapisi za gluhe in gluhoneme ter zvočno opremo  za slepe in slabovidne. Ukrep 
zadeva predvsem kinematografska in avdiovizualna dela, podprta z javnimi sredstvi. Dejavnost se 
izvaja delno tudi za področje avdiovizualnih del, namenjenih predvajanju v medijih.  
 
MK, Slovenski filmski center, javna agencija RS, RTV SLO: 178.000,00 evrov in redna dejavnost  
 
95 
 Aktivnost  
Tiskanje besedil v brajici (učna gradiva, učbeniki, leposlovje od priprave za tisk do tiskanja gradiva, 
uradni dokumenti, označevanje izdelkov, napisi v javnosti, leposlovj e) od priprave za tisk do 
tiskanja gradiva   
Nosilca   
MK, MIZŠ   
Kazalniki  
Število tiskanih gradiv v brajici  
Boljša jezikovna dostopnost  
MIZŠ poroča, da  Slovenija tradicionalno zagotavlja prilagajanje učbenikov za slepe in slabovidne 
otroke in mladino . V ta namen se iz proračuna financirata  dva izvajalca:  
– Center IRIS, ki v povprečju prenese in prilagodi  med 8 in 12 učbenikov in delovnih zvezkov na letni 
ravni (v povečan zapis, La TeX ali brajico) predvsem za osnovno šolo, in 
– Zvez a društev slepih in slabovidnih, ki na letni ravni prenese okrog 40 enot učbenikov predvsem za 
srednje šole, nekaj tudi za osnovno šolo in programe terciarnega izobraževanja (predvsem v brajico in 
računalniški ter zvočni zapis).  
Center IRIS je v letu 2017 v povečanem tisku, na lateksu in v brajici prilagodil 12 učbenikov za osnovno 
in srednjo šolo: Lili in Bine 2 (berilo za slovenščino), Slovenščina 6, Slovenščina 7, Skrivnosti števil in 
oblik 7, Aktivno v naravoslovje 2 (naravoslovje 7), Spo znavajmo zgodovino (6), Linea nova 
(matematika 1), Spatium novum (matematika 3), Tempus novum (matematika 4), New Headway 
Intermediate (angleščina), New Headway Upper Intermediate in Matematika na splošni maturi.  
Zveza društev slepih in slabovidnih Sloveni je je na različne nosilce (v brajico in računalniški zapis (32 
enot) in zvočni zapis (24 enot)) prenesla učbenike za osnovno šolo, srednješolske programe ter nekaj 
gradiv za univerzitetno izobraževanje.  
Natisnjena gradiva v brajici ali kombinacija (povečav a in brajica) v letu 2017 : 
1. Francesca Simon: GROZNI GAŠPER IMA UŠI  
2. Roald Dahl: MATILDA  
3. Erich Kastner: DVOJČICI  
4. Boris A. Novak: ČAROVNIJE SVETA  
5. Boris A. Novak: NEBESNO GLEDALIŠČE  
6. Leopold Suhodolčan: NAROBE STVARI V MESTU PETPEDI (1 dramska zgodba)  
7. Cristine N ostlinger: FRANCEVE LJUBEZENSKE ZGODBE  
8. Tone Seliškar: BRATOVŠČINA SINJEGA GALEBA  
9. Roald Dahl: ODVRATNE RIME, ZVERINE GRDINE  
10. Roald Dahl: THE GIRAFFE AND THE  PELLY AND ME  
11. Rudyard Kipling: JUNGLE BOOK  
12. Niko Grafenauer: SKRIVNOSTI  
13. Tatjana Kokalj: FIŽOLINA  
14. Neli K. Filipić: POŽAR  
15. Ivana Brllic Mažurnic: DOGODIVŠČINE VAJENCA HLAPIČA  
16. Janja Vidmar: V PUŠČAVI   ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
96 
 17. Janja Vidmar: PRIJATELJA  
18. Liesbet Slegers: KAJA IN BABICA  
19. Liesbet Slegers: ŽIGA IN DEDEK  
20. Dim Zupan: HEKTOR IN MALE LJUBEZNI  
21. Ivona Brezinova: BOMBONČEK ZA DEDIJA EDIJA  
22. Suhodolčan Primož: RANTA VRAČA UDAREC  
23. Vid Pečjak: DREJČEK IN TRIJE MARSOVČKI  
24. Feri Lainšček: VELECIRKUS ARGO  
25. Dagmar Geisler: S KOMERKOLI PA NE SMEM  
26. ŽALOSTNI KENGURU  
27. Leopold Suhodolčan: KROJAČEK HLAČEK  
28. Julie Sykes: DORINA JAJCA  
29. France Bevk: LUKEC IN NJEGOV ŠKOREC  
30. Lucy Coats: 100 GRŠKIH MITOV ZA OTROKE  
Prilagodili in natisnili so naslednje učbenike (v brajici, povečavi in LaTeXu):  
 LILI IN BINE 2, berilo za slovenščino – književnost v 2. razredu, 116 strani, založba Rokus Klett. 
Prilagoditev v brajici.  
 Vogel, Čuden, Košak: SLOVENŠČINA 7, učbenik za slovenščino v 7. razredu OŠ, 148 strani, Založba 
Mladinska knjiga. Prilagoditev v brajici in povečanem tisku.  
 T. Končan Berk: SKRIVNOSTI ŠTEVIL IN OBLIK 7, učbenik za matematiko v 7. razredu OŠ, 224 
strani, za ložba Rokus Klett. Prilagoditev v LaTe Xu in povečavi.  
 Hočevar Gregorič, Čuden: SLOVENŠČINA 6, učbenik za slovenščino v 6. razredu OŠ, 148 strani, 
Založba Mladinska knjiga. Prilagoditev v brajici.  
 Slavinec, Šorgo, Čeh: AKTIVNO V NARAVOSLOVJE 2, učbenik za n aravoslovje v 7. razredu OŠ, 176 
strani, založba DZS. Prilagoditev v brajici.  
 Zorn, Kastelic, Škraba: SPOZNAVAJMO ZGODOVINO, učbenik za zgodovino v 6. razredu OŠ, 80 
strani, založba Modrijan. Prilagoditev v brajici.  
Srednja šola : 
 Pavlič: LINEA NOVA, učbeni k za matematiko v 1. letniku gimnazije, 264 strani, Založba Modrijan. 
Prilagoditev v LaTe Xu. 
 NEW HEADWAY INTERMEDIATE (FOURTH EDITION), Intermediate, Student's book,  Oxford 
University Press, 160 strani Prilagoditev v brajici.  
 NEW HEADWAY INTERMEDIATE (FOUR TH EDITION), Upper Intermediate, Student's book, Oxford 
University Press Prilagoditev v brajici.  
 Pavlič, Rugelj, Šparovec, Kavka: SPATIUM NOVUM, učbenik za matematiko v 3. letniku gimnazije, 
320 strani, Založba Modrijan. Prilagoditev v LaTe Xu. 
 Pavlič, Rugelj, Šparovec, Kavka: TEMPUS NOVUM, učbenik za matematiko v 4. letniku gimnazije, 
352 strani, Založba Modrijan. Prilagoditev v LaTe Xu. 
 Dvoržak: MATEMATIKA NA SPLOŠNI MATURI, 167 strani, založba Intelego. Prilagoditev v LaTe Xu. 
Prilagoditev tekmo vanj in posameznih gradiv, ki jih pošiljajo učitelji iz inkluzivnih šol.  
Porabljena sredstva MIZŠ v letu 2017: 40.000,00 evrov.  
 
MIZŠ: 40.000 ,00 evrov  
 
97 
 Aktivnost  
Imenovanje strokovne skupine z namenom posodobitve in st andardizacije slovenske brajice  
Nosilec  
MDDSZ   
Kazalniki  
Uvedba brajice v bralnike zaslona in druge naprave  
Poenoten, prijaznejši brajev zapis  
Na MDDSZ še ni bila imenovana strokovna skupina z namenom posodobitve in standardizacije 
slovenske brajice.  
MDDSZ kljub vsemu slepim in slabovidnim uporabnikom s pomočjo sofinanciranja tehničnih 
pripomočkov po Zakonu o izenačevanju možnosti invalidov omogoča nabavo nekaterih programskih 
vmesnikov za lažje branje besedil. Višino porabljenih sredstev za sofinancir anje tehničnih pripomočkov 
MDDSZ težko oceni, ker sofinancira tudi tehnične pripomočke za gluhe in naglušne. V letu 2017 je za 
sofinanciranje tehničnih pripomočkov porabil o pribl ižno 250.000,00 evrov.  
 
MDDSZ: pribl. 250.000,00 evrov  
 
Aktivnost  
Oblikovanje obrazcev, listin, vlog itd., ki se izdajajo na upravnih enotah , ob volitvah (možnost 
elektron ske ali oblikovno prilagojene seznanitve z vsebino  in izpolnjevanjem obrazcev)   
Nosilec  
MJU (koordinator aktiv nosti) in druga ministrstva    
Kazalniki  
Število upravnih enot, opremljen ih s prilagojenimi listinami, obrazci, vlogami itd.  
Dostopnost obrazcev, listin, vlog itd. slepim in slabovidnim osebam v prilagojeni tehniki   
98 
MJU poroča, da je bilo n a portalu e Uprava objavljenih 355 storitev in 144 e -vlog v slovenskem jeziku ; 
dostopnih je 150 storitev v znakovnem jeziku.  Za prevode besedil v znakovni jezik so na M JU leta 2017 
porabili 2.121,34 evra iz materialnih stroškov.  
 
MJU:   2.121,34 evra  
 
Aktivnost  
Prilagajanje literarnih del v slovenskem jeziku v obliko, p rimerno za slepe in slabovidne  
Nosilec  
MK  
Kazalniki  
Število literarnih del v zvočni obliki, brajici, povečanem tisku in digitalnem zapisu   
Boljša dostopnost literarnih del v slovenskem jeziku slepim in slabovidnim osebam    
MK poroča, da se zaposleni v muzejih trudijo, da omogočajo spremljanje programskih vsebin tudi 
slepi m in slabovidni m. Pri pripravah razstav zato upoštevajo vsaj nekaj od nav edenih prilagoditev:   
• dovolj prostora med vitrinami, panoji in predmeti, ki omogoča gibanje z invalidskim vozičkom , 
• ustrezna višina vitrin z razstavljenimi artefakti , 
• prilagojena (dodatna) osvetlitev razstavnih prostorov , 
• posebne označbe ,  
• kopije muzejskih predmetov, ki jih je možno otipati , 
• napisi, ki omogočajo slabovidnim branje (ustrezen tisk: večje črne črke na beli podlagi) , 
• možnost izposoje povečevalnega stekla (lupe) , 
• izposoja a vdiovodnikov , 
• napisi v Braillovi pisavi , 
• zvočni posnetki.  
V skladu z možnostmi se muzeji prilagajajo potrebam obiskovalcev in skrbijo za potrebno inkluzivnost 
programskih vsebin. Posamezni muzeji omogočajo dostop do informacij, prilagojen senzorno oviranim 
osebam, na svoji  spletni strani.  V okviru izvajanja proj ekta »Vzpostavitev infrastrukture za 
zagotavljanje enakih možnostih dostopa do publikacij slepim in slabovidnim ter osebam z motnjami 
branja«, sofinanciranega iz sredstev Evropskega socialnega sklada (OP RČV 2007 –2013, trajanje 
projekta december 2012 –novem ber 2015; skupna vrednost 3.118.103,75 evra) , so m ed drugim razvili  ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
99 
 tudi nov, sodob en sintetizator slovenskega govora eBralec. Ta je brezplačen za ljudi z okvarami vida in 
ovirami na področju branja ter za organizacije javnega sektorja. Knjižnica slepih in  slabovidnih Minke 
Skaberne tako omogoča splošnim knjižnicam, ki želijo svoje storitve približati osebam z ovirami 
branja, brezplačno licenco za novo različico  sintetizatorja slovenskega govora eBralec. Slovenske 
splošne knjižnice svojim članom že omogočaj o bogato izbiro e -knjig v slovenskem in tujih jezikih 
(Biblos, Ebsco e -book library collection, MLOL) ter oddaljen dostop do izbranih podatkovnih baz, kar 
bistveno olajša delo in dostopnost gradiva tudi uporabnikom s posebnimi potrebami. Knjižnice si tudi 
intenzivno prizadevajo, da bi bile njihove spletne strani z grafičnimi prilagoditvami prijazne tudi za 
uporabnike z okvaro vida in dislektike.  
V Knjižnici slepih in slabovidnih Minke Skaberne  so v letu 201 7 na podlagi podeljene koncesije za 
izvajanje knjižnične dejavnosti kot javne službe v zvok prilagodili 252 leposlovnih del ter 55 v brajico 
(od tega je 28 del otroški h ali mladinskih). V tem času s o v DAISY prilagodili 37 leposlovnih del. Za 
potrebe učence v in dijakov s o prilagodili 90 učbenikov v  zvok, 36 v format rtf, 21 pa s o jih natisnili v 
brajici . Članstvo v knjižnici se povečuje. Do konca leta so pridobili 160 novih članov. Vpisujejo se slepi 
in slabovidni, otroci z disleksijo ter osebe z drugimi mot njami branja (multipla skleroza, možganska 
kap …). 
Tesno so tudi v letu 2017 sodel ovali  s slovenskimi splošnimi knjižnicami ter Združenjem splošnih 
knjižnic  na področju informiranja članov splošnih knjižnic in splošne javnosti o Knjižnici slepih in 
slabovi dnih Minke Skaberne , z namenom dviga ozaveščenosti o prisotnosti in potrebah ljudi z 
okvarami vida v okolju . 8. novembra  2017 je bil podpisan  dogovor o sodelovanju na področju 
izboljšanja dostopnosti knjižnične dejavnosti v posebnih prilagojenih tehnikah z a slepe in slabovidne 
med Knjižnico slepih in slabovidnih Minke Skaberne, Združenjem slovenskih splošnih knjižnic ter 
Knjižnico Mirana Jarca Novo mesto . Vsem  58-im slovenskim splošnim knjižnicam, Univerzitetni kliniki 
za pljučne bolezni in alergijo Golnik  ter Očesni kliniki – UKC Ljubljana so posredovali promocijsk o 
gradivo  s predstavitvi jo knjižnice. Na področju dostopnosti gradiv v prilagojenih tehnika h so med 
prejemnice 17 naslovov zvočnih knjig slovenskih avtorjev, za katere so odkupili avtorske pravic e, 
dodali  8 novih splošnih knjižnic  (skupno 12) . Člane splošnih knjižnic so informirali o dejavnosti in 
storitvah Knjižnice slepih in slabovidnih tudi tako, da so organizirali kulturne, izobraževalne oziroma 
promocijske dogodke, namenjene približevanju sle pote in slabovidnosti splošni javnosti.  10. oktobra 
2017 so  v Mestni knjižnici Kranj in  11. oktobra v Knjižnici Mirana Jarca Novo mesto organizirali regijski  
posvet z naslovom  »Slepota in slabovidnost ter dostopnost gradiv v prilagojenih oblik ah«. Z različnimi 
delavnicami s o želeli med knjižničarji  razbiti stereotipe o slepoti. Z belo palico so hodili po knjižnici, v 
komunikaciji so igrali igre vlog, predstavili s o jim najpomembnejše pripomočke in računalniške 
programe, ki jih potrebujejo pri branju , ter ji m predstavili knjižnico . MK je Zvezi društev slepih in 
slabovidnih Slovenije – Knjižnici slepih in slabovidnih Minke Skaberne za izvajanje knjižnične 
dejavnosti kot javne službe v posebnih prilagojenih tehnikah za slepe in slabovidne za leto 201 7 na 
podlagi koncesije namenilo 80.000 ,00 evrov .  
Primeri dobre prakse so tudi: Knjižnica Mirana Jarca Novo mesto ima od leta 2012 urejen studio za 
snemanje zvočnih knjig za potrebe slepih in slabovidnih uporabnikov. S projektom zvočnih knjig za 
slepe in slabov idne želijo v knjižnici izboljšati dostopnost in uporabo raznovrstnega gradiva za slepe in 
slabovidne ljudi . Pri tej dejavnosti sodelujejo z Medobčinskim društvom slepih in slabovidnih Novo 
mesto, za njihove člane snemajo knjige na zahtevo. V Mestni knjižn ici Ljubljana v okviru Središča za 
samostojno učenje skrbijo za redno dopolnjevanje učnih gradiv  z gradivi, prilagojenimi osebam s 
posebnimi potrebami (z gibalnimi, vidnimi in s slušnimi ovirami).  V Knjižnici Ivana Potrča Ptuj imajo   ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
100 
 nameščen sintetizator govora slovenskega jezika eBralec na petih delovnih mestih za uporabnike v 
knjižnici.  
Porabljena sredstva M K v letu 2017: 80.000 ,00 evrov . 
 
MK, občine oz. soustanovitelj i knjižnic: 80.000 ,00 evrov in redna dejavnost  
 
Aktivnost  
Avdiodeskripcija TV -oddaj in filmov ter gledaliških predstav   
Nosilc i  
Slovenski filmski center, javna agencija RS , RTV SLO   
Kazalniki  
Število TV -oddaj in filmov ter gledaliških predstav   
Dostopnost TV -oddaj in filmov ter gledaliških predstav slepim in slabovidnim osebam    
RTV SLO poroča, da so v letu 2017 pripravili in objavili zvočne opise za dva slovenska celovečerna 
filma, dva igrano -dokumentarna filma, osem dokumentarnih filmov in dve otroški in mladinski seriji 
(skupno je bilo predvajanih 15 oddaj). Pri oblikovanju zvočnih opisov posebno pozornost posveča jo 
kakovostni rabi slovenskega jezika ter vrhunski interpretaciji zvočnih opisov profesionalnih 
napovedovalcev ali voditeljev. Filmi so bili predvajani na 2. pro gramu TV Slovenija.  
Slovenski filmski center, javna a gencija RS o izvedenih dejavnostih  v letu 2017 ni poroča l. 
Slovenski filmski center, javna agencija RS , RTV SLO : redna dejavnost   
 
Aktivnost  
Opremljanje ustanov kulturne dediščine z oznakami za slepe in slabovidne   
Nosilec  
MK   ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
101 
 Kazalniki  
Število ustanov  
Dostopnost kulturne dediščine slepim in slabovidnim osebam    
MK poroča, da muzeji postopoma opremljajo tako dostop kot posamezne stalne in občasne 
postavitve. MK v okviru neposrednega poziva muzejem med usmeritvami navaja tudi opremljenost 
najmanj ene razstave s prilagoditvijo za gibalno in senzorno ovirane osebe.   
Dolgoročna izhodišča knjižnične dejavnosti temeljijo na omogočanju enakih možnosti dos topa do 
knjižnic in njihovih storitev za vse prebivalce Slovenije in izvajanju knjižničnih storitev za uporabnike s 
posebnimi potrebami v posebej zanje prilagojenih tehnikah. Področni standardi za splošne knjižnice v 
poglavju »Prostori za uporabnike« izrec no določajo, da morajo biti »prostori v zgradbi funkcionalno 
povezani, s kratkimi, preglednimi komunikacijami in s čim manj pregradami, udobni in varni za 
zaposlene in obiskovalce ter dostopni invalidom«. Poleg tega standardi določajo, da mora ta biti v 
knjižnici na voljo oprema za uporabo gradiva in tehnična oprema za vizualno, slušno in fizično ovirane 
posameznike.  
Tudi strateški načrt Narodne in univerzitetne knjižnice 2015 –2019 vsebuje  spremljanje potreb 
uporabnikov s posebnimi potrebami (gibalno oviran ih, slepih, slabovidnih in oseb z motnjami branja) 
ter vzpostavitev rednega in trajnega sodelovanja s predstavniki študentov s posebnimi potrebami. 
Oktobr a 2016 je NUK v okviru projekta Evropska k artica ugodnosti za invalida  postal a del mrež e 
ustanov , prijaznih do invalido v (gibalno ali kako drugače ovirani h oseb).  
 
Aktivnost  
Ugotavljanje stanja načina sporazu mevanja oseb z gluhoslepoto   
Nosilc a  
MK, MDDSZ   
Kazalniki  
Število izvedenih ukrepov na področju sporazumevanja oseb z gluhoslepoto  
Boljša jezikovna integracija oseb z gluhoslepoto     ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
102 
 Poročilo nosilc ev 
MDDSZ poroča, da je Univerzitetni rehabilitacijski inštitut Soča z Združenjem gluhoslepih Slovenije 
DLAN pripravil okroglo mizo za ureditev oseb z gluhoslepoto . Med ugotovitvami okrogle mize je tudi 
pravica tolmačenja za gluhoslepe – tolmači, ki so posebej usposobljeni za del o z gluhoslepimi. V  okviru 
izobraževanja za tolmače slovenskega znakovnega jezika  se izvaja poseben modul, ki je namenjen 
komunikaciji z gluhoslepimi.   
 
MDDSZ : redna dejavnost  
 
Aktivnost  
Oblikovanje smernic in navodil za prilagajanje obrazcev, listin, vlog itd., ki jih izdajajo na upravnih 
enotah, ob volitvah itd.   
Nosilec  
MJU (koordinator aktivnosti) in druga ministrstva   
Kazalniki  
Oblikovanje smernic in navodil za prilagajanje obrazcev, listin, vlog itd. za uspešnejše branje 
obrazcev, listin, vlog itd. in uspešnejše vključevanje v družbo  
Dvig jezikovne zmožnosti in bralne pismenosti  
Gl. aktivnost  Oblikovanje obrazcev, listin, vlog itd., ki se izdajajo na upravnih enotah, ob volitvah 
(možnost elektronske ali oblikovno prilagojene seznanitve z vsebino in izpolnjevanjem obrazcev)  in 
nosilce (MJU, ministrstva in drugi državn i organi ter Državna volilna komisija ) (str. 97).  
MJU: redna dejavnost  
 
103 
 Aktivnost  
Osveščanje javnosti o pravici do dostopa informacij v lahkem branju prek medijev   
Nosilc a  
MK, MDDSZ   
Kazalniki  
Število akcij  
Boljša jezikovna integracija  
MDDSZ stalno osvešča javnost o pomenu pravice do dostopa do informacij v lahko berljivi tehniki. 
Večin a sprejete zakonodaje s področja invalidskega varstva je dostopna tudi v lahko berljivih 
tehnikah.  MDDSZ je v okviru projekta Zmoremo izdal o tudi Vodnik po pravicah invalidov v lahko 
berljivi tehniki.  
MDDSZ: redna dejavnost  
 
Aktivnost  
Zakonska opredelitev lahkega branja   
Nosilec  
MDDSZ    
Kazalniki  
Sprejet zakon  
Samostojno branje z razumevanjem oseb z motnjo v duševnem razvoju (dvig jezikovne zmožnosti)  
MDDSZ zaenkrat ne predvideva sprejetj a posebnega zakona, ki bi sistemsko urejal branje v lahko 
berljivi tehniki. MDDSZ pa z dobro prakso vseskozi spodbuja izdajo gradiv s svojega področja tudi v 
lahko berljivi tehniki.   
104 
MDDSZ: redna dejavnost   
 
Aktivnost  
Organizacija semi narjev, delavnic o lahkem branju   
Nosilc a  
MK, MDDSZ   
Kazalniki  
Število seminarjev/delavnic in udeležencev   
Boljša jezikovna integracija   
Lahko branje  (angl. easy -to-read) so prirejena leposlovna in druga besedila, namenjena osebam, ki 
zaradi različnih razlogov težje berejo ali razumejo originalna besedila. Temeljijo na osnovni 
demokratični pravici, da ima »vsakdo pravico dostopa do kulture, literature in informacij v razumljivi 
obliki« (Smer nice za lažje berljivo gr adivo, 2007) . MK poroča, da  je Koroška osrednja knjižnica dr. 
Franca Sušnika Ravne na Koroškem članica Društva za prilagojeno obliko komunikacij LABRA (kratica 
pomeni lahko branje). Gre za društvo oseb, ki združujejo svoje delo, trud, zmožnosti in po potre bi tudi 
sredstva za dosego cilja, da bi imeli vsi ljudje dostop do informacij v zanje razumljivi obliki, to pa  bi 
privedlo do tega, da bi se lahko tudi osebe s težavami na področju branja in razumevanja same 
izražale o svojih potrebah, odločale o svojem ži vljenju in enakopravno ter samostojno odločale o 
stvareh, pomembnih za njihovo bivanje in življenje v okolici. Društvo spodbuja in aktivno izvaja 
dejavnosti za napredek celovite družbene skrbi na področju storitev za osebe s posebnimi potrebami 
ter preosta le, ki bodo uporabljali prilagojene oblike komunikacije. Koroška osrednja knjižnica dr. 
Franca Sušnika Ravne na Koroškem aktivno sodeluje in s svojim delom prispeva k uresničevanju ciljev 
in nalog Društva LABRA. V Knjižnici Radlje ob Dravi omogočajo in spo dbuja jo branj e časopisa LAHKO 
BRANJE, ki ga pripravljajo v zavodu Risa in izhaja v tiskani in elektronski obliki. Namenjen je bralcem, 
ki imajo iz različnih razlogov težave s koncentracijo in z branjem. Tudi Knjižnica Ksaverja Meška 
Slovenj Gradec sodeluje  z Zavodom Risa, centrom za splošno funkcionalno in kulturno opismenjevanje 
pri projektu »Lahko branje« s prirejenimi leposlovnimi besedili za osebe s težavami v razumevanju.  
Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik zagotavlja  uporabnikom časopis »20 minut«, ki  ga izdaja Zavod 
Risa v tiskani ter elektronski obliki. Časopis je dosegljiv na spletni strani knjižnice , namenjen je ljudem, 
ki težko berejo zaradi različnih težav. To so odrasli ljudje s težavami pri branju zaradi različnih 
oviranosti (disleksija, sindro m pomanjkljive pozornosti, omejitve vida in sluha), osebe po poškodbi 
glave, osebe z motnjo v duševnem razvoju, starejše osebe z demenco ipd. Časopis je primeren tudi za  ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
105 
 neizkušene bralce ali za ljudi z nezadostno izobrazbo ter za ljudi, ki jim slovenščina  ni prvi jezik.  Knjige 
in časopisi, ki  se jih lažje bere in razume, so na voljo tudi v Mariborski knjižnici.  
 
MDDSZ ni organiziral o delavnic oziroma seminarjev o lahko berljivem branju.  
 
MK, občine oz. soustanovitelji knjižnic: redna d ejavnost  
 
Aktivnost  
Opremljanje javnih prostorov s poenotenimi ozna čbami v lahko berljivi obliki   
Nosilec  
MZI 
Kazalniki  
Število pravilno označenih prostorov  
Dvig jezikovne zmožnosti  
MZI poroča, da v letu 201 7 ni opremljalo javnih prostorov s poenotenimi označbami v lahko berljivi 
obliki ali imelo s tem povezanih stroškov.  
MZI: finančnih posledic v letu 201 7 ni bilo.  
 
Aktivnost  
Posredovanje slovenskih aktualnih literarnih del ter muzejskih in galerijskih razstav v obliki lahkega 
branja   
Nosilec  
MK  
106 
 Kazalniki  
Število izdanih literarnih del in muzejskih in galerijskih razstav  
MK: prim. poročilo nosil ca o izvajanju aktivnosti Priprava večpredstavnostnega gradiva z 
priprava in izvedba ustrezne in odmevne javne ozaveščevalne akcije  (str. 16). V okviru izbranega 
sofinanciranega projekta »Lahko je brati: Razvoj temeljnih usmeritev, metod, didaktičnih gradiv in 
spremljajočih orodij za lahko branje v Sloveniji« bodo med drugim nastali program in kurikul 
temeljnega usp osabljanja ciljnih govorcev, priročnik z orodji za pripravo lah kega branja v slovenskem 
jeziku, izvajalci pa bodo za namen  priročnika priredili še odlomke iz leposlovnih besedil znanih 
slovenskih avtorjev (Cankar, Prežih,  Jančar idr.).  
MK nadalje poroča, da posamezni muzeji prilagajajo spletne strani in publikacije ter učne liste in 
drugo gradivo tudi ciljnim skupinam s posebnimi potrebami. Za interpretiranje kulturne dediščine 
takšnim skupinam so ustrezno prilagojeni spremljevalni pedagoški in drugi progr ami.  
MK: finančnih posledic v letu 2017 ni bilo oziroma je šlo za redno dejavnost.  
 
3. cilj: Popularizacija pridobivanja zmožnosti za alternativne poti sporazumevanja pri 
drugih govorcih  
 
Aktivnost  
Tečaji slovenskega znakovnega jezika   
Nosilec  
MK  
Kazalniki  
Število tečajev SZJ  
107 
MK: prim. poročilo nosilca o izvajanju aktivnosti Priprava večpredstavnostnega gradiva z 
priprava in izvedba ustrezne in odmevne javne ozaveščevalne akcije  (str. 16). Med rezultati izbranega 
sofinanciranega projekta »Pri -ročna video slovnica slovenskega znakov nega jezika (PRVI -SZJ)« bodo 
inovativna didaktična gradiva za učenje oziroma poučevanje slovenskega znakovnega jezika (SZJ) . 
Osnove slovnice SZJ bodo predstavljene v SZJ, in sicer v obliki 40 pet - do desetminutnih 
videoposnetkov, ki bodo prosto dosegljivi na spletu, objavljeni pa bodo tudi v knjižni obliki s 
spremljevalnim DVD -jem.  
 
Aktivnost  
Izdaja specializiranih slovarjev SZJ in poso dobitev obstoječega slovarja  
Nosilec  
MK  
Kazalniki  
Število izdanih slovarjev    
informacijami o perečih vidikih sporazumevalnih  potreb ranljivih skupin govorcev in govork v RS; 
priprava in izvedba ustrezne in odmevne javne ozaveščevalne akcije  (str. 16). Med cilji izbranega 
sofinanciranega projekta »Pri -ročna video slovnica slovenskega znakovnega jezika (PRVI -SZJ)« sta 
tudi razvijanje besedišča SZJ (predvsem metajezikovno oziroma jezikoslovno izrazoslovje) ter 
nadgradnja obstoječega slovarja SZJ.  
 
108 
 Aktivnost  
Tečaji brajice   
Nosilec  
MK  
Kazalniki  
Število izvedenih tečajev  
MK poroča, da zaradi pomanjkanja finančnih sredstev ni izvedl o navedene aktivnosti.  
 
Aktivnost  
Tečaji o načinih sporazumevanja z osebami z gluhoslepoto   
Nosilec  
MK  
Kazalniki  
 
109 
 Aktivnost  
Informiranje in osveščanje strokovne javnosti o načinih sporazumevanja z osebami z gluhoslepoto  
(zaposlene znot raj številnih institucij, domov i za stare jše, zavod i …)  
 
Nosilec  
MK  
Kazalniki  
Informiranje    
 
Aktivnost  
Tečaji priprave lahko berljivih in razumljivih besedil   
Nosilc a  
MK, MDDSZ   
izbranega sofinanciranega projekta  »Lahko je br ati: Razvoj temeljnih usmeritev, metod, didaktičnih 
gradiv in spremljajočih orodij za lahko branje v Sloveniji« je tudi oblikovanje standardov in kazalnikov  
za lahko branje v Sloveniji .  ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
110 
 MDDSZ  ni organiziral o tečajev priprave berljiv ih in razumljivih vsebin. Meni , da bi pri organizaciji 
tovrstnih tečajev MDDSZ lahko sodeloval o, ne more pa biti glavni nosilec, ker ni strokovno 
usposobljen o za pripravo tovrstnih tečajev.  
MK, MDDSZ: finančnih posledic v letu 201 7 ni bilo.  
 
4. cilj: Iz popolnjevanje jezikovne zmožnosti v slovenščini za govorce/bralce s posebnimi 
potrebami  
 
Aktivnost  
Razvoj metod in didaktičnih pripomočkov, učbenikov, gradiv za pouk SZJ  
Nosilec  
MK  
Kazalniki  
Število novih didaktičnih gradiv   
SZJ)«  je tudi razvoj metod in didaktičnih pripomo čkov, učbenikov, gradiv za pouk slovenskega 
znakovnega jezika.  
MIZŠ poroča, da je Zavod RS za šolstvo pripravil predlog  Umestitve slovenskega znakovnega jezika v 
slovenski šolski prostor , v katerega so vključena tudi didaktična priporočila.  
Na podlagi udeležbe slovenskih predstavnikov na delavnici Evropskega centra za moderne jezike z 
naslovom Promocija odličnosti pri poučevanju znakovnega jezika PRO -Sign (marca 2017)  so v okviru 
Društva učiteljev gluhih Slovenije decembra 2017 s pomočjo pros tovoljcev prevedli in izdali gradivo  
»Znakovni jeziki in skupni evropski referenčni okvir za jezike. Skupni referenčni opisniki stopenj 
znanja«. Gradivo je odlična podlaga za vse strokovno delo na področju preoblikovanja in izvedbe 
nacionalnih učnih načrt ov za usposabljanje učiteljev za poučevanje ZJ, tolmačev ZJ in učenje ZJ drugih 
skupin ljudi do ravni B1 oziroma B2. Gradivo v slovenskem jeziku je objavljeno na spletni strani ECMJ .  ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
111 
 Na tej delavnici ECMJ so p redstavili še evropsko jezikovno mapo (ELP – Euro European Language 
Portfolio) z namenom, da bi si učitelji ZJ iz različnih evropskih držav v mapo zapisali svoja opažanja pri 
poučeva nju znakovnega jezika predvsem na ravni B2 v okviru CEFR v izobraževalnem sistemu. Na 
podlagi zbranih podatkov v mapi bi oblikovali nova didaktična priporočila, učne programe in učna 
gradiva na ravni B2, namenjenih usposabljanju kadrov in učenju ZJ v izobraževalnem procesu.  
 
MK, MIZŠ: redna dejavnost, finančnih posledic v letu 2017 ni bilo . 
 
Aktivnost  
Razvoj metod in didaktičnih gradiv za slepe in slabovidne  
Nosilc a  
MK, MIZŠ   
Kazalniki  
Število novih didaktičnih gradiv    
MIZŠ poroča, da je v letu 2017 Center IRIS v povečanem tisku, brajici oz. v LaTeXu prilagodil mnogo 
učbenikov, slikanic in leposlovnih del; prim. poročilo nosilca pri aktivnosti Tiskanje besedil v brajici  
(učna gradiva, učbeniki, leposlovje od priprave za tisk do tiskanja gradiva, uradni d okumenti, 
označevanje izdelkov, napisi v javnosti, leposlovje) od priprave za tisk do tiskanja gradiva  (str. 95). 
Porabljena sredstva MIZŠ: 20.000,00 evrov za ZDSSS.  
MIZŠ:  20.000,00 evrov  
 
Aktivnost  
Imenovanje programskega sveta za pripravo vsebin in programov NPK in neformalnega 
izobraževanje oseb z motnjo v duševnem razvoju   ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
112 
 Nosilec  
MDDSZ v sodelovanju z drugimi resorji   
Kazalniki  
Število sprejetih programskih dokumentov    
Boljša jezikovna in tegracija   
MDDSZ poroča, da je Državni zbor Republike Slovenije na 60. izredni seji sprejel Zakon o socialnem 
vključevanju . Zakon  ureja problematiko oseb z motnjami v duševnem razvoju. Nadomestil bo sedanji 
Zakon o družbenem varstvu duševno in telesno prizadetih oseb.  
MDDSZ v sodelovanju z drugimi resorji : redna dejavnost  
 
Aktivnost  
Koncept lahkega branja vključiti v izobraž evalne programe srednjih šol, kjer  se osebe  izobražujejo 
za delo z osebami z motnjami v duševnem razvoju   
Nosilec  
MIZŠ   
Kazalniki  
– Število programov  
– Število dijakov/študentov   
Učinkovitejši izobraževalni sistem  
MIZŠ  poroča, da v srednjih šolah takšnih programov ni, bodoči strokovni delavci se s konceptom 
lahkega branja seznanijo v okviru visokošolskih programov.  
MIZŠ: finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.   ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
113 
 5. cilj: Vključevanje oseb s posebnimi potrebami v družbo  
 
Aktivnost  
Usposabljanje učiteljev/vzgojiteljev za delo z gluhimi in naglušnimi osebami, vključenimi v redne 
oblike izobraževanja   
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki  
Število izobraževalnih oblik    
Učinkovitejši izobraževalni siste m 
MIZŠ  poroča, da je v okviru Kataloga programov nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja 
strokovnih delavcev v vzgoji in izobraževanju leta 2017 Center za sluh in govor Maribor izpeljal 
šestnajsturni program Gluhi in naglušni otroci v p rogramih s prilagojenim izvajanjem in dodatno 
strokovno pomočjo. Izobraževanja se je udeležilo 36 strokovnih delavcev. Porabljena sredstva: 379,52 
evra.   
Zavod za gluhe in naglušne Ljubljana (ZGNL) je izpeljal:  
 šestnajsturni program Metode in oblike dela z gluhim ali naglušnim učencem ; izobraževanja se je 
udeležilo 26 strokovnih delavcev , porabljena sredstva: 1.486,37 evr a; 
 štiriindvajseturni program Slovenski znakovni jezik (na 1,. 2., 3. in 4. stopnji) , izobraževanj se je 
skupaj udeležilo 27 strokovnih delavcev , porabljena sredstva: 8.993,08 evr a;  
 štiriindvajseturni program Konverzacija v slovenskem znakovnem jeziku 1. stopnja , izobraževanja 
se je udeležilo 13 strokovnih delavcev , porabljena sredstva: 1.498,84 evr a. 
Skupaj porabljena sredstva MIZŠ v let u 2017: 12.375,81 evra.  
MIZŠ:   12.375,81  evra  
 
Aktivnost  
Usposabljanje učiteljev/vzgojiteljev za delo s slepimi in slabovidnimi osebami, vključenimi v redne 
Nosilec  
MIZŠ    ANJI, Govorci s posebnimi potrebami   
114 
 Kazalniki  
Število izobraževalnih oblik   
MIZŠ navaja s trokovna usposabl janja in izobraževanja/seminarje , ki jih je izvedel Center IRIS v letu 
2017:  
Vrsta 
izobraževanja  Naslov programa  
seminar  SEMINAR ZA NADZORNE UČITELJE IN POMOČNIKE  
SLEPIH/SLABOVIDNIH UČENCEV IN DIJAKOV PRI  
ZUNANJEM PREVERJANJU ZNANJA  
seminar  ZAČETNI TEČAJ BRAJICE  
timsko 
usposabljanje  SREČANJA SKUPINE STROKOVNIH DELAVCEV  
SLEPIH IN SLABOVIDNIH OTROK V VRTCIH  
timsko 
usposabljanje  SREČANJA UČITELJEV SLEPIH IN SLABOVIDNIH UČENCEV IN DIJAKOV  
strok. 
usposabljanje  PREDSTAVITEV POSEBNIH POTREB SLEPEGA DIJAKA  
strok. 
usposabljanje  ELEKTRONSKA GRADIVA ZA SLEPE  
strok. 
usposabljanje  OTROK Z OKVARO VIDA V SKUPINI  
strok. 
usposabljanje  IZVAJANJE PRILAGODITEV ZAPISANIH V INDIVIDUALIZIRANEM 
PROGRAMU  
seminar  NADALJEVALNI SEMINAR BRAJICE  
seminar  ŠTUDENTI Z OKVARAMI VIDA V ŠTUDIJSKEM PROCESU  
seminar  DELO S SLEPIMI IN SLABOVIDNIMI OTROKI V PREDŠOLSKEM OBDOBJU  
seminar  SEMINAR ZA UČITELJE SLEPIH IN SLABOVIDNIH UČENCEV IN DIJAKOV  
seminar  DELO S SLEPIMI IN SLABOVIDNIMI OTROKI Z VEČ MOTNJAMI V PP VIZ  
seminar  PRAVILA OBLIKOVANJA TIPNE SLIKE  
timsko 
usposabljanje  SKUPINA STROKOVNIH DELAVCEV SLEPIH IN SLABOVIDNIH OTROK V 
VRTCIH  
seminar  SEMINAR ZA RAZREDNE IN PREDMETNE UČITELJE SLEPIH IN 
SLABOVIDNIH UČENCEV IN DIJAKOV  
timsko 
usposabljanje  SKUPINA UČITELJEV SLEPIH IN SLABOVIDNIH UČENCEV IN DIJAKOV  
timsko 
usposabljanje  EFT – TEHNIKA ČUSTVENEGA OSVOBAJANJA  
timsko 
usposabljanje  SKUPINA STROKOVNIH DELAVCEV NA POD ROČJU ZGODNJE 
OBRAVNAVE IN VZGOJITELJEV V RAZVOJNIH ODDELKIH  
strok. 
usposabljanje  PREDSTAVITEV POSEBNIH POTREB SLABOVIDNEGA UČENCA   ANJI, Govorci s posebnimi potrebami , 
Jezikovna ureditev visokega šolstva in znanosti   
115 
 
Aktivnost  
Usposabljanje učiteljev/vzgojitel jev za delo z gluhoslepimi osebami, vključenimi v redne oblike 
izobraževanja   
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki  
Število izobraževalnih oblik  
MIZŠ  poroča, da v  okviru Kataloga programov nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja strokovnih 
delavcev v vzgoji in izobraževanju nima jo podatkov o izvajanju programov za usposabljanje učiteljev 
za delo z gluhoslepimi otroki.  
MIZŠ:   redna dejavnost  
 
1. cilj: Omogočanje prostega pretoka študentov in  profesorjev  
 
– Vzpostavitev in ohranjanje sistema učinkovitega učenja slovenščine:  
– za redne tuje študente,  
– študente iz visokošolskih ustanov v zamejstvu, ki prihajajo v Slovenijo tudi z namenom 
jezikovnega izpopolnjevanja v slovenščini,  
– tuje (redno) zaposlene visokošolske učitelje znotraj posameznih univerz    ANJI, Jezikovna ureditev visokega šolstva in zna nosti   
116 
 – Priprava statutarnih pravil univerz glede zahtev o ustreznem znanju slovenščine za tuje 
redne študente in redno zaposlene tuje visokošolske učitelje   
– Načrt usposabljanja in usposabljanje učiteljev za stro kovno in pedagoško sporazumevanje v 
slovenščini in drugih jezikih ter načrt preverjanja jezikovnega znanja v drugih jezikih za tiste 
učitelje, ki izvajajo izbirne module in programe v drugih jezikih   
  
Nosilc i  
Univerz e  
Kazalniki  
– Sistem učenja slovenščine  za tuje študente in profesorje  
– Število tečajev slovenščine za erazmovce, redne tuje študente ter tuje profesorje  
– Umestitev normativnih podlag v delovnopravno zakonodajo in posledično v statute univerz 
(upoštevanje znanja slovenščine pri postopkih vpisovan ja tujih študentov)  
– Število tečajev tujih jezikov za slovenske visokošolske učitelje in sistem preverjanja znanja za 
tiste, ki predavajo v tujem jeziku   
 
Uspešna jezikovna integracija tujih učiteljev in študentov v slovenski visokošolski prostor, učinkovita 
in recipročna izmenjava znanstvenih idej in dosežkov  
MIZŠ pojasnjuje, da je Vlada Republike Slovenije 28. julija 2016 sprejela Strategijo internacionalizacije 
slovenskega visoke ga šolstva 2016 –2020 . Eno od petih ključnih poglavij je namenjeno » spodbujanju 
razvoja medkulturnih kompetenc«. Tu je poseben poudarek namenjen skrbi za  ohranjanj e slovenščine 
kot jezika stroke, ki je seveda dominantni jezik poučevanja in raziskovanja v S loveniji. Zato je posebna 
skrb namenjena tujim študentom in učiteljem, ki bodo prišli v Slovenijo na izmenjave ali pa za d alj 
časa , z zagotavljanjem dodatnih, predvsem jezikovnih vsebin z različnimi krajšimi in daljšimi 
jezikovnimi tečaji ter izbirnimi pre dmeti slovenskega jezika in kulture. Prav tako bodo zagotovljene 
dodatne aktivnosti že pred prihodom in ob prihodu na visokošolski zavod za lažjo vključitev oz. 
integracijo v novo učno, družbeno in kulturno okolje. Strategija določa kar 5 neposrednih in fi nančno 
podprtih ukrepov v ta namen: ponudba tečajev slovenskega jezika in kulture za tuje študente, 
informiranje o življenju in študiju v Sloveniji, ponudba tečajev slovenskega jezika in kulture za tuje 
visokošolske učitelje, usposabljanje visokošolskih uč iteljev na področju medkulturnih kompetenc in 
umeščanja ter vlog a lektoratov slovenščine na tujih univerzah. Tako je ministrstvo v skladu z Akcijskim 
načrtom 2016 –2020 že v letu 2016 izpeljalo razpis v vrednosti več kot milijon e vrov, s katerim je 
financir alo 15 projektov visokošolskih zavodih. Visokošolski zavodi so na razpisu pridobili sredstva za 
podporne aktivnosti na področju mobilnosti posameznikov (vzpostavitev informacijske točke za tuje 
visokošolske študente in učitelje, orientacijski dnevi za tuje  visokošolske študente, tečaji slovenskega 
jezika in kulture za tuje visokošolske študente in učitelje, priprava in poskusna izvedba pripravljalnega 
modula za tuje visokošolske študente, posebne aktivnosti za vključevanje priseljencev) ter za različne 
vidike procesa internacionalizacije doma (usposabljanje slovenskih visokošolskih učiteljev za razvoj 
medkulturnih in drugih kompetenc slovenskih in tujih visokošolskih študentov, usposabljanje 
slovenskih visokošolskih učiteljev za poučevanje skupin, v katerih so poleg slovenskih tudi tuji  ANJI, Jezikovna ureditev visokega šolstva in zna nosti   
117 
 visokošolski študenti, prilagoditev predmeta/predmetov ali delov predmeta/predmetov visokošolskih 
študijskih programov za vzporedno izvedbo v tujem jeziku) . 
 
Univerza v Ljubljani poroča:  
A) Univerz a v Ljubljani  spodbuja  tuje študente k u čenju slovenščine. V ta namen so oblikovali modul, ki 
so ga poimenovali »Leto plus « in vsebuje naslednje sklope:  
1. predmete in vsebine prvih letnikov študijskih programov za pridobitev izobrazbe,  
2. predmete slovenščine kot tujega jezi ka: Slovenščina kot tuji jezik – lektorati 1, 2 in 3 (akreditirani 
znotraj prvostopenjskega študijskega programa enopredmetna Slovenistika, vsak po 3 KT ECTS),  
3. posebne vsebine:  
a) Slovenija nekoč in danes (se akreditira kot obštudijska dejavnost, 3 KT E CTS),  
b) Slovenska družba (se akreditira kot obštudijska dejavnost, 3 KT ECTS),  
c) Slovenski jezik in slovenska kultura (akreditiran znotraj drugostopenjskega pedagoškega 
študijskega programa enopredmetna Slovenistika, 3 KT ECTS),  
d) IT za študijske namen e (se akreditira kot obštudijska dejavnost, 3 KT ECTS).  
Tujcem v prvem letniku dodiplomskega ali enovitega magistrskega študija , vključenim tudi v 
posamezne predmete in vsebine Leta plus , se udeležba in opravljanje teh obveznosti šteje ta kot 
opravičljiv ra zlog za podaljšanje statusa, če zaradi tega ne izpolnijo vseh s študijskim programom 
predpisanih pogojev za napredovanje v višji letnik. Pogoj za uveljavitev pravice do podaljšanja statusa 
je pridobljenih vsaj 30 KT ECTS, od tega vsaj 6 KT ECTS iz vsebin S lovenščina kot tuj jezik – lektorati. 
Navedeno velja za tujce, vpisane v študijske programe, ki ne predvidevajo znanja slovenščine na 
določeni ravni kot vpisni pogoj.  
V okviru Leta plus so v študijskem letu 2016/2017 poleg tečajev slovenščine izvedli predm et Uporaba 
IT za študijske zadeve (izvedba: UL FRI), katerega se je udeležilo 13 študentov iz 6 fakultet in 9 držav. 
Vsi študenti so uspešno opravili izpit.  
Ob koncu študijskega leta 2016/2017 so stekle intenzivne priprave za drugo izvedbo aktivnosti v 
okviru Leta plus v študijskem letu 2017/2018, in sicer so intenzivneje obveščali članice  UL, pripravili 
poseben informativni dan za zaposlene, ki so v stiku s tujimi študenti (vpisne službe, mednarodne 
pisarne ipd.) ter v okviru sprejema za tuje študente pos ebej vključili predstavitev aktivnosti Leto plus 
in kratek promocijski tečaj slovenščine. Poleg tega so nadgradili informacijski sistem VIS, ki je 
omogočil, da so se ob začetku študijskega leta 2017/2018 v Leto plus lahko vpisali tuji študenti, prvič 
vpisa ni v študij prve ali druge bolonjske stopnje.   Do konca vpisa so prejeli 144 prijav na Leto plus iz 19 
različnih članic Univerze v Ljubljani.  
Načrtovanje dejavnosti v študijskem letu 2017/2018:  
1) Slovenščina kot tuji jezik: v študijskem letu 2017/2018 je načrtovana izvedba 19 skupin predmeta 
Slovenščina kot tuji jezik – lektorat 1 in 2 (7 skupin za predmet Slovenščina kot tuji jezik – lektorat 1 in 
7 skupin za predmet Slovenščina kot tuji jezik – lektorat 2 v okviru Leta plus; preostalih 5 skupin je 
namenj enih izvedbi za tiste študente, ki ne izpolnjujejo pogojev za Leto plus, bi se pa vseeno želeli učiti 
slovenščino kot izbirni predmet v okviru 5 % zunanje izbirnosti znotraj svojih študijskih programov in 
smeri). Ob začetku študijskega leta 2017/2018 je ve č kot 140 študentov izrazil o željo po učenju 
slovenščine, ne izpolnjujejo oz. ne želijo pa vključitve v Leto plus.  
2) Predmeti s področja predstavljanja in informiranja o življenju v Sloveniji, slovenski kulturi, 
zgodovini, ustavni ureditvi ipd.  
2.1 Slovenski jezik in slovenska kultura:  v okviru Leta plus so prejeli 57 prijav na akreditirani predmet 
Slovenski jezik in slovenska kultura, ki se bo na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani izvajal v  ANJI, Jezikovna ureditev visokega šolstva in zna nosti   
118 
 poletnem semestru študijskega leta 2017/2018. Na UL FF so se prav tako odločili, da bodo pripravili 
nov učni načrt za predmet Slovenska družba, ki ga bodo ponudili tako izmenjalnim študentom na 
fakulteti kot tudi zainteresiranim za vpis v Leto plus na celotni Univerzi v Ljubljani; v nadaljnje 
postopke akred itacije pa naj bi šel predmet Slovenija nekoč in danes.  
3) Uporaba IT za študijske zadeve:  predmet se bo na UL FRI izvajal v poletnem semestru študijskega 
leta 2017/2018. Za predmet so prejeli 51 prijav študentov.  
B) Na podlagi prijave na Javni razpis za izboljšanje procesa internacionalizacije slovenskega visokega 
šolstva je predvidena izvedba naslednjih dejavnosti v zvezi s slovenščino:  
1 Tečaji slovenskega jezika in kulture za tuje visokošolske študente in učitelje  
Z namenom jezikovnega vključevanja tuj ih študentov in učiteljev bo do organizirali tečaje slovenščine 
pred začetkom študija in med študijskim letom ter razvili e -tečaj oz. možnost kombiniranega učenja 
slovenščine. Z navedenim želi jo okrepiti jezikovno zmožnost vključenih za izobraževanje in pou čevanje 
v slovenskem jeziku ter zmožnost za učinkovito študijsko delo in vključitev v okolje. V okviru tečajev 
slovenščine, ki so navedeni pod točko 3, bo razpisanih najmanj 5  % mest tudi za tuje visokošolske 
učitelje in študente, ki prihajajo z drugih vis okošolskih zavodov v Republiki Sloveniji, ki izvajajo 
javnoveljavne študijske programe (to je pogoj razpis a). 
1.1 Podporne dejavnosti za učenje slovenskega jezika in kulture za tuje visokošolske študente in 
učitelje  
V okviru projekta je predvidena zaposlitev enega lektorja za slovenski jezik na Filozofski fakulteti 
Univerze v Ljubljani. Ta bo sodeloval pri organizaciji in izvedbi tečajev slovenščine ter pri razvoju e -
tečaja slovenščine.  
1.2 Organizacija in izvedba intenzivnih tečajev slovenščine pre d začetkom študija za tuje visokošolske 
študente in učitelje  
Prijava: Organizirali in izvedli bod o osem intenzivnih tečajev slovenščine pred začetkom študija za že 
vpisane študente in učitelje na Univerzi v Ljubljani (samostojno ali v okviru poletne šole),  ki bodo 
izvedeni v skladu z učnimi načrti za predmet Slovenščina kot tuji jezik, lektorat 1, 2 in 3, ki so 
akreditirani v okviru prvostopenjskega enopredmetnega študijskega programa Slovenistika. 
Posamezni predmet (tečaj) obsega 60 kontaktnih ur in je ovr ednoten s 3 ECTS kreditnimi točkami.  
Realizacija:  Septemb ra 2016 so organizirali in izvedli  dva intenz ivna tečaja slovenščine pred za četkom 
študija za tuje visokošolske študente in učitelje na Univerzi v Ljubljani (60 pedagoških ur /tečaj). Na 
razpisana tečaja s o prejeli 35 prijav, tečaja se je udeležilo 17 študentov , tečaje je izvedla Filozofska 
fakulteta Univerze v Ljubljani. Predvidena je bila tudi izvedba v septembru 2017.  
1.3 Organizacija in izvedba tečajev slovenščine med študijskim letom za tuje vi sokošolske študente in 
učitelje  
V letnem semestru izvaja jo tečaje slovenščine v skladu z učnimi načrti za predmete Slovenščina za 
tujce, lektorat 1, 2 in 3, ki so akreditirani v sklopu prvostopenjskega enopredmetnega študijskega 
programa Slovenistika. Posa mezni predmet (tečaj) obsega 60 kontaktnih ur in je ovrednoten s 3 ECTS 
kreditnimi točkami (ni prispevka s strani udeleženca). Predvidena izvedba: 16 skupin po 20 
udeležencev .  
1.4 Razvoj E -tečaja slovenščine  
Učenje slovenščine bod o nadgradili z razvojem e-tečaja slovenščine, ki bo omogočil možnost 
kombiniranega učenja slovenščine na daljavo (»on -line«). Tovrstni tečaj bi bil namenjen in odprt že 
pred prihodom v Slovenijo za vse kandidate za študij in delo v slovenskem visokošolskem prostoru.  
Študij na Un iverzi v Ljubljan i bod o spodbujali prek orientacijskih dnevov na lektoratih slovenščine v 
tistih državah, ki predstavljajo strateški interes Univerze v Ljubljani za vzpostavitev oz. nadgradnjo  ANJI, Jezikovna ureditev visokega šolstva in zna nosti   
119 
 sodelov anja (do 10 lektoratov). Tam bod o predstavili in promovi rali študij na Univerzi v Ljubljani. Na 
nekaterih lektoratih bodo predvidoma tudi izvedeni (kratki) intenzivni tečaji slovenščine.  
Realizacija: Za potrebe učenje slovenskega jezika so zaposlili lektorja za slovenski jezik na Filozofski 
fakulteti Univerze v  Ljubljani. V študijskem letu 2017 so izvedli 3 intenzivne tečaje slovenščine pred 
začetkom študija, ki se jih je udeležilo 26 udeležencev , ter 18 tečajev slovenščine med študijskem 
letom, ki se jih je udeležilo 298 študentov in 5 visokošolskih učiteljev. Vzpostavljen je bil spletni tečaj 
slovenščine za tujce, ki je dostopen na spletni strani www.slonline.si , ki obsega 11 tem, pri katerih se 
lahko uporabniki z različnimi tipi nalog naučijo 385 besed, 275 fraz in preber ejo, poslušajo ter uredijo 
55 dialogov. Svoje znanje lahko preverijo s testi.  
C) Kot pogoj za zasedbo vseh delovnih mest je Univerza v Ljubljani s Pravilnikom o notranji 
organizaciji in sistemizaciji delovnih mest na UL določila tudi znanje slovenščine na ravni B2 glede na 
evropski referenčni okvir za jezike. Tujci morajo ta pogoj izpolniti naj pozneje v 3 letih od zaposlitve.  
 
Oddelek za slovenistiko Fakultete za humanistične študije Univerze na Primorskem že več let izvaja 
poučevanje slovenskega jezika za tuje študente. Glede na kontinuirana mnenja udeležencev tečajev, 
da je število udeležencev pri predmetu bistveno previsoko in da so precejšnje razlike tako v 
predznanju kot v usvajanju jezika med slovansko in neslovansko govorečimi udeleženci, ki posledičn o 
privede tudi do ne dovolj diferenciranih in premalo udeležencem prilagojenih vsebin tečajev različnih 
stopenj, so tudi ob pomoči projektno pridobljenih sredstev število tečajev povečali. V akademskem 
letu 2016/2017 se je tako izvajalo več tečajev, in sic er v jesenskem semestru A1 za nediferencirano 
skupino (akreditirani predmet s kreditnimi točkami) in A1 za neslovansko govoreče udeležence, v 
spomladanskem semestru pa A2 za nediferencirano skupino (akreditirani predmet s kreditnimi 
točkami), A2 za neslova nsko govoreče udeležence in B1 za slovansko govoreče udeležence. V 
akademskem letu je bilo v prvem semestru k tečajem slovenščine prijavljenih 159 slušateljev, ki so bili 
razdeljeni v 4 skupine. V spomladanskem semestru študijskega leta 2017/2018 so izvaja li še dva 
tečaja, enega na ravni A1 in enega na ravni A2.  
 
Univerza v Mariboru  poroča, da je v okviru sprejete Strategije  internacionalizacije slovenskega 
visokega šolstva 2016 –2020  začela izvajati tečaje slovenščine za erazmovce, redne tuje študente ter 
tuje profesorje . V letu 2017 je v sodelovanju s Filozofsko fakulteto, Oddelkom za slovanske jezike in 
književnosti , organizirala devet  30-urnih začetnih tečajev slovenščine kot tujega jezika, ki jih je 
poslušalo 225 tujih študentov UM  (ERASMUS in CEEPUS) . 
UM je v 2017 v okviru Javnega razpisa za izboljšanje procesa internacionalizacije slovenskega 
visokega šolstva 2016 –2017 ter projektov  Erasmus+ KA103 in Erasmus+ KA107  v sodelovanju s 
Filozofsko fakulteto organizirala 10 tečajev tujih jezikov za študente U M (4 tečaje angleščine, 4 tečaje 
nemščine in 2 tečaja španščine), ki se jih je udeležilo 160 študentov, ter 6 tečajev angleščine za 
zaposlene na UM, ki se jih je udeležilo 85 slušateljev.  
V zimskem semestru 2017/18 sta se na Oddelku za slovanske jezike in književnosti začela izvajati 
akreditirana lektorata slovenščine kot tujega jezika 1 in 2, in sicer kot semestrsk a 45-urna zuna nja 
izbirna predmeta, ovrednotena  s tremi kreditnimi točkami, ki ju lahko izberejo vsi tuji študenti UM. 
Predmeta sta umeščena v t retji letnik študija eno - in dvopredmetnega študijskega programa 1. 
stopnje Slovenski jezik in književnost. Lektorat slovenščina za tujce 1 se je začel izvajati v zimskem 
semestru študijskega leta 2017/18. Lektorat je poslušalo 19 tujih študentov.  
Filozofs ka fakulteta je preoblikovala zahtev e o ustreznem znanju slo venščine za tuje redne študente. 
Vsi kandidati, ki se vpisujejo na univerzitetni enopredmetni in univerzitetni dvopredmetni študijski  ANJI, Jezikovna ureditev visokega šolstva in zna nosti   
120 
 program Slovenski jezik in književnost, morajo izkazati znanje  slovenskega jezika na ravni B2 glede na 
skupni evropski jezikovni okvir za jezike (SEJO/CEFR) z ustreznim dokazilom pred začetkom izbirnega 
postopka.  Znanje stopnje B2 pred vpisom v drugi letnik : Vsi kandidati, ki se vpisujejo na druge 
univerzitetne študi jske programe (enopredmetni: Germanistika, Psihologija, Sociologija in 
interdisciplinarno družboslovje in Zgodovina; dvopredmetni: Angleški jezik in književnost, Filozofija, 
Geografija, Madžarski jezik s književnostjo, Medjezikovne študije – angleščina, Me djezikovne študije – 
nemščina, Nemški jezik in književnost, Pedagogika, Sociologija, Umetnostna zgodovina, Zgodovina) 
bodo morali znanje slovenskega jezika na ravni B2 glede na skupni evropski jezikovni okvir za jezike 
(SEJO/CEFR) z ustreznim dokazilom izk azati pred vpisom v drugi letnik.  
Univerza v Mariboru je v sodelovanju s Filozofsko fakulteto izdelala načrt usposabljanja in 
usposabljanja  učiteljev za strokovno in pedagoško sporazumevanje v drugih jezikih ter načrt 
preverjanja jezikovnega znanja v drugi h jezikih za tiste učitelje, ki izvajajo izbirne module in programe 
v drugih jezikih.  V 2017 je bilo izvedenih 6 tečajev angleščine za zaposlene na UM.  
 
MIZŠ, univerze: redna dejavnost  
 
2. cilj: Ohranitev statusa slovenščine kot uradnega in učnega jezika visokega šolstva   
 
Aktivnost  
Vključitev mehanizmov za ohranjanje in razvoj slovenščine v zakonodajo in izvedbene dokumente  
Nosilec  
MIZŠ   
Kazalniki  
Število vključenih mehanizmov  
Ohranjanje in razvoj jezikovnih s tandardov v visokošolskem prostoru  
MIZŠ poroča, da 8. člen Zakona o visokem šolstvu ( Zakon o visokem šolstvu, Uradni list RS, št . 32/12  – 
uradno prečiščeno besedilo, 40/12  – ZUJF, 57/12  – ZPCP -2D, 109/12 , 85/14  in 75/16 ) ob sprejeti 
noveli decembra 2016 ostaja nespremenjen in določa, da je učni jezik slovenščina.  
MIZŠ : finančnih posledic v letu 201 7 ni bilo.  
  ANJI, Jezikovna ureditev visokega šolstva in zna nosti   
121 
 3. cilj: Razvijati jezikovno zmožnost v strokovnem jeziku   
 
– Izvedba terenske raziskave za ugotovitev zadovoljstva in učinkovitosti že vključenih vsebin in 
kompetenc za učinkovito strokovno in znanstveno sporočanje na visokošolski ravni  
– Izdelava učnega načrta za priporočljivi uvodni predmet prvostopenjskih programo v in uvedba 
predmeta v slovenske visokošolske programe  
– Spodbujanje nastajanja kakovostnih visokošolskih učbenikov v slovenščini in prevodov 
kakovostnih učbenikov iz tujih jezikov  
– Za potrebe dela na ravni EU se oblikujejo posebni izpopolnjevalni programi oz. magistrski 
študijski program za specializacijo na področju medkulturnega komuniciranja  
   
Nosilc i  
Univerz e  
Na Oddelk u za slovenistiko Fakultete za humanisti čne študije Univerze na Primorskem že od prve 
akreditacije izvaja jo predmet za študente, namenjen usposabljanju za znanstveno pisanje, ki so ga ob 
akreditaciji leta 2014 razširili še na pisanje strokovnih besedil. Predmet je odprt za vse študente UP 
FHŠ, k ot zunanjeizbirni predmet pa tudi za druge študente UP. Predmet je sistemsko umeščen v prvi 
letnik študijskega programa Slovenistike, kot izbirni predmet (za druge študente) pa si ga je mogoče 
izbrati tudi v višjih letnikih. V povprečju predmet obiskuje me d 20 in 45 študenti, v akademskem letu 
2017/18 ga obiskuje 27 študentov. Spoznavajo se z načeli in sistemi navajanja ter s stilističnimi ter 
drugimi posebnostmi strokovnega in znanstvenega diskurza. Kot primer posebnega strokovnega 
diskurza (kritištvo) Odd elek za slovenistiko ponuja tudi predmet Literarna kritika in kreativna besedila, 
ki ga je v letu 2017/2018 obiskovalo 12 študentov.  
 
4. cilj: Izboljšati položaj slovenščine kot jezika znanosti   
 
– Univerze prek habilitacijske politike vzpostavijo spodbude za objavljanje znanstvenih in 
strokovnih besedil v slovenščini  
– Poleg objavljanja v tujem jeziku naj NAKVIS, ARRS in univerze med pogoje za izvolitve in 
pogoje za financiranje programskih skupin uvr stijo tudi obvezno objavljanje izvirnih 
znanstvenih člankov, učbenikov, terminoloških gradiv in monografij v slovenščini   ANJI, Jezikovna ureditev visokega šolstva in zna nosti   
122 
 – Sistematično urediti zbiranje terminologije z enotnim sistemom zbiranja virov in njihove 
obdelave  
  
Nosilc i  
Univerz e  
Kazalniki  
– Sprejetje in uvedba sistema habilitacijskih pravil in sistema financiranja programskih skupin s 
posebnim poudarkom na slovenskih strokovnih objavah  
– Ureditev sistema zbiranja strokovno -znanstvenih za nastajanje terminologije (repozitorij)  
 
Povečanje strokovnih objav v slovenskem jeziku, razvoj slovenskega strokovno -znanstvenega jezika in 
terminologije, seznanjanje slovenske javnosti z rezultati raziskav slovenske znanosti  
Univerza na Primorskem sicer v habilitacijskih meri lih ni uvedla obveze objavljanja v slovenščini, 
omogoča pa – in svoji habilitacijski politiki dosledno upošteva – poudarek na v slovenščini objavljenih 
znanstvenih objavah na tistih področjih, na katerih  to še posebej zahteva status stroke (kar velja 
predvsem za humanistiko). Na ravni habilitacijske politike tako enakovredno obravnava objave v tistih 
znanstvenih publikacijah, ki dosegajo ustrezna merila indeksacije, ne glede na jezik objave ali mesto 
izdajatelja. Na ravni posamičnih strok pa omogoča tudi izjeme oziroma odstope glede indeksacije, 
kadar gre za objave v slovenskih revijah, če so ustrezno utemeljene.  
Univerze:  redna dejavnost    ANJO , Cilji po sklopih  
123 
 Akcijski načrt za jezikovno opremljenost (ANJO)5 
 
Cilji po sklopih  
 
Splošno:  1 Infrastrukturni center  
 2 Odprta dostopnost jezikovnih virov  
 3 Spodbujanje razvoja slovenske Wikimedije  
 
Jezikovni opis:   
1 Novi informativno -normativni razlagalni slovar s slovarsko bazo  
 2 Diahroni opis jezika  
 3 Slovnični opis  
 4 Slovar naselbinskih imen  
 5 Slovenski lingvistični atlas  
 6 Terminološki slovarji različnih strok  
 7 Zgodovinski slovar  
 8 Spodbujanje prožnih in inovativnih oblik učenja z razvojem 
jezikovnih virov in tehnologij  
Standardizacija:  1 Pravopisni portal  
 2 Zbirka normativnih zadreg  
 3 Črkovalnik besed  
 4 Korpus za normativna vprašanja  
 5 Jezikovnosvetovalni portal  
 
Terminologija:   
1 Terminološki portal  
 
Večjezičnost:   
1 Večjezični portal  
 2 Strojni prevajalnik  
Jezikovne 
tehnologije:  1 Razpoznavalnik tekočega govora  
 2 Avtomatsko procesiranje besedila v jezikovnih tehnologijah in 
spletnih iskalnih orodjih  
 3 Slovnični pregledovalnik  
 4 Sistemi dialog a 
 
Digitalizacija:   
1 Digitalni čistopisi slovenske pisne kulturne dediščine  
 2 Digitalni jezikovni priročniki za slovenski jezik  
Govorci s 
posebnimi 
potrebami:   
 
1 Bralnik zaslona za slepe in slabovidne  
 2 Branje sporočil gospodinjskih aparatov za slepe in slabovidne  
 3 Razpoznavanje govora v pedagoškem procesu  
 4 Slovar slovenskega znakovnega jezika (SZJ)  
                                                           
5 Poleg k posameznim akcijam navedenih nosilcev (ministrstva in agencija) je sonosilec akcij s področja jeziko vnega opisa, 
standardizacije in terminologije, izhajajoč iz Resolucije o nacionalnem programu za jezikovno politiko 2014 –2018, tudi 
Slovenska akademija znanosti in umetnosti, ki z Znanstvenoraziskovalnim centrom SAZU izvaja dolgoročni program Naravna 
in ku lturna dediščina slovenskega naroda ter v okviru katerih deluje Pravopisna komisija.  
   ANJO , Akcija S-1: Infrastrukturni center , 
 
124 
 Akcija S -1: Infrastrukturni center  
 
Nosil ca  
MK, MIZŠ (ARRS)  
Kazalniki  
Delujoč infrastrukturni center   
– izboljšan dolgoročni izkoristek vloženih sredstev v jezikovne vire in orodja  
– izboljšan dostop do jezikovnih virov in orodij za vse uporabnike  
– zagotovljena trajna uporabnost jezikovnih virov in orodij  
– izboljšano spremljanje usklajenosti razvoja in kakov osti jezikovnih virov in orodij  
 
MIZŠ poroča, da je v okviru »Infrastrukturnega programa I nstituta Jožef Stefan« (I0-0005 , 1. 1. 2015 –
31. 12. 2020 ) na ARRS  v letu 2017 za ESFRI projekt CLARIN raziskovalni organizaciji Institut Jožef 
Stefan izplačal 50.000,00 evrov.  
MIZŠ: 50.000 ,00 evrov  
 
Nosilca   
MK, MIZŠ (ARRS)   
Kazalniki  
– Formulacija člena o odprtem dostopu jezikovnih virov, nastalih z javnim financiranjem   
– Sprejetje zakonodaje v DZ  
– Bistveno povečanje izkoriščenosti digitalnih virov slovenskega jezika, tako neposredno za 
uporabn ike kot za ponovno izkoriščanje  
.  ANJO , Akcija S -2: Zakonodaja za odprti dostop , 
Akcija S -3: Vnašanj e virov v Wikije  
 
125 
MIZŠ poroča, da so leta  2017 potekale priprave novega Zakona o znanstveno -raziskovalni dejavnosti  
(29. 1. 2018 je bil poslan v medresorsko usklajevanje ). V predlogu zakona je poglavje o odprtem 
dostopu (4. Odprta znanost in odprti dostop do znanstvenih objav in raziskovalnih podatkov) , v okviru 
katerega je določeno izvajanje javno financirane raziskovalne dejavnosti po principih odprtega 
dostopa.  
MK se v akci jo Zakonodaja za odprti dostop vključuje v smislu spremljanja  izvajanja dejavnosti . 
MK, MIZŠ  (ARRS) : redna dejavnost  
 
Nosilca   
Kazalniki  
– Odkupljene pravice    
– Vneseni podatki v Wikipedijo in Wikislovar   
 
– Izboljšan dostop do odprto dostopnih virov znanja na spletu  
– Izboljšan možnosti za razvoj jezikovnih tehnologij za slovenščino  
MK je v letih 2014 –2017 (5.000,00 evrov  letno) sofinancira lo projekt Wikivir . Izvaja la ga je  Zveza 
društev Slavistično društvo Slovenije. Cilj projekta je bil uresničevanje ukrepov iz Resolucije o 
nacionalnem programu za jezikovno politiko 2014 –2018, predvsem povečanje števila in večja 
dostopnost digitaliziranih del pisne kulturne dediščine. Wikivir je spletišče, odprto za sodelovanje 
slehernika. Vzdržuje ga nep rofitna organizacija Wikimedia, temelji pa na prostovoljnem delu 
kompetentnih zainteresiranih posameznikov. Večina sodelavcev v omenjenem projektu so bili 
študentje Filozofske fakultete. Loteva li so se  samo besedil v javni lasti, ki  so jih lahko takoj post avili v 
prosti dostop na splet, zato njihov načrt ni vseb oval »popravljenih, vendar še nedostopnih že 
digitaliziranih besedil«, ampak samo »spletno dostopna strojno prebrana leposlovna besedila, ki 
zahtevajo konverzijo v besedilni format, ročno branje in k orekturo«. Besedila so ob koncu leta vpi sali v 
spletno dostopno zbirko Slovensko leposlovje na spletu, ki nudi podatke o vsem slovenskem 
digitaliziranem leposlovju. Glavni vir digitaliziranih besedil je bil dLib, ki  so mu vsako leto predlagali  
digitalizaci jo knjig avtorjev, ki so po preteku 70 let po smrti avtorjev sproščene za javno rabo.    ANJO , Akcija S -3: Vnašanje virov v Wikije , 
126 
 Dolgoročni cilj projekta je bil omogočiti na spletu ogled kompletne slovenske literarne dediščine in jo 
na ta način revitalizirati.  
MK je septembra 2017 objavilo »Javn i razpis za (so)financiranje projektov, namenjenih promociji in 
2019« . V okviru drugega razpisnega predmeta je bil izbran projekt »Wikivir, slovensko leposlovje na 
spletu« Zveze društev Slavistično društvo Slovenije , kar bo zagotovilo sofinanciranje tega projekta še 
za dve leti , s tem pa nadaljnjo digitalizacijo slovenskega leposlovja .  
 
MK: 5.000,00 evrov  
 
Nosilca  
Kazalniki  
– Specifikacije podatkovnih struktur, vhodnih in izhodnih formatov ter oblikovanje priporočil in 
vzorčnih scenarijev  
– Spletišče s strežniško infrastrukturo, iskalnikom in konkordančnikom  
 
– Boljši dos top do terminoloških virov  
– Lažje vključevanje obstoječih terminoloških virov v druga orodja in storitve  
– Vzpostavljena infrastruktura za povezane terminološke ukrepe (spletna aplikacija za izdelavo 
slovarjev, luščenje terminologije, terminološko svetovanje)  
 
Akcija zaradi pomanjkanja finančnih sredstev ni bila izvedena.  
MK, MIZŠ (ARRS) : finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.    ANJO , Akcija P -2: Aplikacija za nove terminološke zbirke , 
127 
 Akcija P -2: Aplikacija za nove terminološke zbirke  
 
Nosilca  
MK, MIZ Š (ARRS)  
Kazalniki  
Razvoj spletne aplikacije za ustvarjanje terminoloških slovarjev  
– Zbiranje terminoloških virov iz različnih strokovnih krogov  
– Boljša terminološka opremljenost za področja, ki doslej še niso bila obdelana  
– Boljša povezljivost terminoloških podatkov iz različnih virov  
MK, MIZŠ (ARRS) : finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.  
 
Nosilca  
Kazalniki  
Svetovalna dejavnost   
Dostopnost storitve terminološkega svetovanja, ki je brezplačna, zanesljiva in ažurna .  
SAZU poroča, da je bilo v  terminološki svetovalnici, ki deluje na spletišču Terminologišče , objavljeno 
66 novih odgovorov na terminološka vprašanja raznih strok. Vprašanja in odgovori so dostopni tudi 
prek slovarskega  portala Fran . 
SAZU: finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.    ANJO , Akcija P -4: Javna dostopnost terminoloških virov , 
 
128 
 Akcija P -4: Javna dostopnost termino loških virov  
 
Nosilca  
Kazalniki  
– Pridobivanje avtorskih pravic za obstoječe slovarje  
– Pretvorba v standardizirani format in integracija v terminološki portal  
 
– Brezplačni javni dostop do terminoloških virov za številna strokovna področja  
– Možnost vključevanja terminoloških virov v druge jezikovne aplikacije (strojni prevajalnik, 
razpoznavalnik govora itd.)  
 
Nosilca  
Kazalniki  
Razvoj orodja za samodejno luščenje terminologije   
– Hitrejša izdelava terminoloških virov za nova in interdisciplinarna področja  
– Možnost vključevanja luščilnika terminologije v druge napredne jezikovne aplikacije  
– Izvirne znanstvene objave  
 
MK, MIZŠ (ARRS) : finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.    ANJO , Akcija P -6: Večjezični portal , 
Akcija P -7: Slovnični portal za šolarje  
129 
  
Akcija P -6: Večjezični portal  
 
Nosilec  
MK 
Kazalniki  
– Specifikacije portala, vhodnih in izhodnih formatov  
– Vzpostavitev spletišča, zagotovitev strežniških kapacitet, zagotovitev iskalnika in konkordančnika  
– Integracija obstoječih večjezičnih virov v portal   
 
– Enotna vstopna točka za večjezične vire in tehnologije  
– Boljši dostop do virov in tehnologij za prevajanje  
– Možnost uporabe večjezičnih virov v naprednih večjezičnih aplikacijah  
 
Poročilo nosilc a 
 
Nosilca  
MK, MIZŠ  
Kazalniki  
Nadgrajeni slovnični portal  
– Izboljšanje pismenosti slovenske šolske populacije  
– Izboljšan slovnični opis sodobnega slovenskega jezika    ANJO , Akcija P -7: Slovnični portal za šolarje , 
Akcija P -8: Spletna predstavitev normativnih podatkov  
130 
MK, MIZŠ: finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.  
 
Nosilca  
Kazalniki  
– Sistem za pregledovanje pravil  
– Sistem za pregledovanje slovarja  
– Modul za dodajanje problemskih sklopov  
 
– Enotna vstopna točka za pravopisna pravila in slovar  
– Pregleden prikaz pravopisnih pravil in pripadajočih slovarskih sestavkov  
– Povezave med pravili in slovarjem v okviru enega problemskega sklopa  
MK, MIZŠ (ARRS): finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.    ANJO , Akcija P -9: Spodbujanje prožnih in inova tivnih oblik učenja z razvojem jezikovnih virov in tehnologij  
131 
 Akcija P -9: Spodbujanje prožnih in inovativnih oblik učenja z razvojem jezikovnih virov in 
tehnologij  
 
Nosilec   
MK 
Kazalniki  
– Izbrani vidiki jezikovnega opisa  
– Izbrani vidiki prenovljene jezikovne kodifikacije  
– Izdelana e -orodja (s področja slovnice, slovarja, pravopisa, drugo)  
– Izdelava smernic za nove učne pristope in metode  
– Delavnice usposabljanj za učitelje  
 
– Posodobitev relevantnih vidik ov jezikovnega opisa in kodifikacije  
– Izdelava učnih jezikovnih e -orodij  
– Razvoj novih učnih pristopov in metod  
– Izboljšanje jezikovne zmožnosti  
– Izboljšanje učiteljskih kompetenc v smislu prilagojenosti potrebam učencev v digitalni dobi  
 
MK je v letu 2016 v okviru Operativnega programa za izvajanje Evropske kohezijske politike v obdobju 
2014 –2020 pripravilo javni razpis »Spodbujanje prožnih in inovativnih oblik učenja z razvojem 
jezikovnih virov in tehnologij« (JR -ESS-PROŽNE OBLIKE UČENJA)  z začetkom črpanja sredstev v letu 
2017 in koncem leta 2021. Skupna vrednost razpoložljivih sredstev za javni razpis je bila največ do 
2.000.000,00 evrov. Javni razpis vključuje tudi v ANJO zapisane ukrepe (predstavitev izbranih vidikov 
slovarsko -slovničn ega opisa in/ali jezikovnonormativnih informacij, oblikovanje učnih e -orodij, 
temelječih na predstavljenem jezikovnem opisu in jezikovnonormativnih informacijah, razvoj 
inovativnih učnih pristopov in metod, izobraževanje učiteljev). Izvedeni ukrepi bodo pr ispevali k 
razvoju inovativnih metod poučevanja z uporabo učnih jezikovnih e -orodij ter zvišanju jezikovne 
zmožnosti učencev in dijakov.  Projekti, izbrani na javnem razpisu, so se začeli izvajati v letu 2017.  
– Projekt » Slovenščina na dlani «: Univerza v Mariboru bo v letih izvajanja projekta (2017 –2021) 
izdelala inovativno interaktivno učno e -okolje, namenjeno bogatitvi pouka slovenščine, povečanju 
motivacije za učenje, pridobivanju dodatnih jezikovno -digitalnih kompetenc ter izboljšanju zmožnosti 
tvorjenja in razumevanja besedil.  Cilji projekta so: pripraviti korpus aktualnih obsegovno in vseb insko 
raznovrstnih besedil, povezanih z interesi ciljne skupine, na osnovi korpusnega gradiva izdelati 
trajnostna samostojno delujoča e -orodja za avtomatsko tvorjenje in pregledovanje vaj ter orodja 
smiselno podpreti s celovitimi slovarsko -slovničnimi in j ezikovnonormativnimi opisi. Ciljna skupina so 
učitelji slovenščine ter osnovnošolci od šestega razreda in srednješolci uporabniki, sposobni tvorjenja 
daljših besedil, a s primanjkljaji v jezikovnem izražanju in razumevanju besedil, ki pa se lahko 
odpravijo  s predvidenim trajnostno naravnanim učnim e -okoljem. Kratkoročni učinek projekta bo raba   ANJO , Akcija P -9: Spodbujanje prožn ih in inovativnih oblik učenja z razvojem jezikovnih virov in tehnologij , 
Akcija K -1: Pisni korpusi   
132 
 novoizdelanega e -okolja in z njim povezanih didaktičnih smernic neposredno vključenih vzgojno -
izobraževalnih zavodov v projekt, dolgoročni rezultat pa s pomočjo pro sto dostopnega e -okolja 
okrepljena zmožnost jezikovnega izražanja in razumevanja vseh uporabnikov.  Naložbo sofinancirata 
Evropska unija iz Evropskega socialnega sklada in Republika Slovenija.  Porabljena sredstva v letu 
2017: 100.000,00 evrov.  
– Projekt » Spletni portal Franček, Jezikovna svetovalnica za učitelje slovenščine in Šolski slovar 
slovenskega jezik a«: Rezultat projekta Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU (v 
obdobju 2017 –2021) bo sodobno in inovativno učno e -orodje, ki bo kot organsko povezana 
kombinacija več e -orodij neposredno uporabno pri izpolnjevanju osnovnih ciljev učnega načrta  za 
slovenščino v osnovni in srednji šoli. Orodje bo uvajalo učence in dijake v delo s spletnimi slovarji in 
spletnimi slovničnimi priročniki.  Cilji so:  pripraviti portal Franček, ki bo obsegal odgovore na vprašanja 
o pomenu, rabi, pomenski povezanosti (si nonimi, nadpomenke), (ne)zaznamovanosti, zvrstnosti, 
stilnih značilnostih, izgovoru, pregibanju, izvoru, narečni rabi in zgodovinski umeščenosti besedja 
slovenskega jezika;  nov Šolski slovar slovenskega jezika;  orodje, ki bo povezovalo slovarske vsebine s 
slovničnimi;  Jezikovna svetovalnica za učitelje slovenščine in  nabor gradiv z opisom učnih metod, ki 
bodo pripomogle k obsežnejši uporabi predstavljenega e -orodja pri pripravi in izvajanju pedagoških 
procesov in k boljši usposobljenosti učiteljev za delo n a področju prožnih oblik učenja. Naložbo 
sofinancirata Evropska unija iz Evropskega socialnega sklada in Republika Slovenija.  Porabljena 
sredstva v letu 2017: 100.000,00 evrov.  
Skupaj porabljena sredstva MK v letu 2017: 200.000,00 evrov.  
 
MK: 200.000,00 evrov  
 
Nosil ca 
Kazalniki  
– Nadgrajeni in vzdrževani referenčni korpus sodobnega jezika   
– Nadgrajeni in vzdrževani korpus besedil s spleta   
– Nadgrajeni in vzdrževani spletni konkordančnik  za pisne korpuse  
  
– Izboljšan dostop do osnovnih virov za analizo sodobnega slovenskega jezika  
– Izboljšan slovarski opis sodobnega slovenskega jezika  
– Izboljšan slovnični opis sodobnega slovenskega jezika  
– Izboljšane možnosti za razvoj jezikovnotehnoloških aplikacij za slovenščino     ANJO , Akcija K -1: Pisni korpusi   
133 
MK z 8.500,00 evri letno  (2015 –2018) sofinancira projekt Nadgradnja korpusov Gigafida, Kres, 
CcGigafida in Cckres, ki ga izvaja Univerza v Ljubljani, Center za jezikovne vire in tehnologije. Korpus 
Gigafida je referenčni korpus slovenščine, tj. zbirka slovenskih besedil najrazličnejših zvrsti , od dnevnih 
časopisov, revij do knjižnih publikacij vseh vrst (leposlovje, učbeniki, stvarna literatura), spletnih 
besedil, prepisov parlamentarnih govorov in podobno, vsebuje 1.187.002.502 besedi v 39.427 
dokumentih, ki vsebujejo metapodatke o viru (npr.  Mladina, Delo, Dnevnik), letu nastanka, vrsti 
besedila (npr. leposlovje, revija), naslovu in avtorju, če je ta znan. Več podatkov je na spletnih straneh 
http://www.gigafida.net/ (zavihek »O korpusu«) in http://www.slovenscina.eu/korpusi/gigafida . 
Korpus Kres je iz Gigafide vzorčeni uravnoteženi podkorpus. Enota vzorčenja besedil iz Gigafide za 
KRES je bil naključni odstavek, s čimer je bila omogočena boljša zastopanost posameznih del. Osnova 
vzorče nja je bila vzorčna tabela z bibliografskimi podatki o besedilih in ciljnim številom besed, kolikor 
naj bi jih bilo iz posameznega besedila v Gigafidi vključenih v KRES. Vsebuje 99.831.145 besed v 
21.456 dokumentih. Več podatkov je na voljo na spletnih str aneh  http://www.korpus -kres.net/  
(zavihek »O korpusu«) in http://www.slovenscina.eu/korpusi/kres . ccGigafida in ccKres sta iz 
korpusov Gigafida in Kres vzorč ena prosto dostopna podkorpusa. ccGigafida vsebuje približno 9 % 
korpusa Gigafida oz. 100 milijonov besed, ccKres vsebuje približno 9 % korpusa Kres oz. 10 milijonov 
besed. Njuna struktura je enaka strukturi korpusov, iz katerih sta nastala. Namenjena sta razvoju 
jezikovnih tehnologij za slovenski jezik, ker je za ta namen potreben dostop do celotnega korpusa kot 
podatkovne baze. Šele taka dostopnost omogoča uporabo za učenje oz. testiranje različnih 
programov za obdelavo jezika, med njimi npr. modelov obli koskladenjskega označevanja in 
lematizacije, strojnega prevajanja itd. Korpusa sta dostopna pod licenco Creative Commons BY -NC-SA 
v repozitoriju CLARIN.SI  – http://hdl.handle.net/11356/1035 , http://hdl.handle.net/11356/1034 , 
podrobnejši opis je na spletni strani http://www.slovenscina.eu/korpusi/proste -zbirke . Projekt vsebuje 
naslednje naloge: izde lava specifikacije za zbiranje novih gradiv, tehnična priprava na zbiranje novih 
gradiv, pravni vidiki zbiranja  novih gradiv, zbiranje novih gradiv – učbeniki in literatura, zbiranje novih 
gradiv – podkorpus GF -novice 2010, pretvorba novih gradiv v končni format in označevanje, 
dodajanje/menjava korpusov v spletnih konkor dančnikih, pretvorba novih gradiv v končni format in 
označevanje in dodajanje/menjava korpusov v spletnih konkor dančnikih.  
MK: 8.500,00 evrov  
   ANJO , Akcija K -2: Specializirani korpusi in konkordančniki  
134 
 Akcija K-2: Specializirani korpusi in konkordančniki  
 
Nosil ca 
Kazalniki  
– Nadgrajeni in vzdrževani spletni konkordančnik za specializirane korpuse  
– Nadgrajeni in vzdrževani oblikoskladenjsko in skladenjsko označeni korpusi  
– Izdelani in vzdrževani semantično in diskurzno označeni korpusi  
– Izdelani in vzdrževani dialoški korpusi  
– Izdelani in vzdrževani multimodalni korpusi  
– Dostopen korpus znanstvenih del  
– Avtomatsko izdelan nabor terminoloških kandidatov  
– Vključitev terminoloških kandidatov v terminološki portal  
– Izdelani in vzdrževani ostali korpusi   
 
– Izboljšan slovnični opis sodobnega s lovenskega jezika  
– Izboljšane možnosti za razvoj jezikovnotehnoloških aplikacij za slovenščino  
– Zagotovljena korpusna infrastruktura za preučevanje slovenskega znanstvenega izrazja  
– Možnost izdelave avtomatsko izluščene terminološke baze slovenskega znanstven ega izrazja kot 
neposredno uporabni priročnik za doslej pomanjkljivo pokrita področja in kot osnova za izdelavo 
slovenske terminologije posameznih znanstvenih področij  
 
MK v letih 2015 –2018 sofinanc ira projekt Nadgradnja korpusa Š olar, in sicer s 6.500,00 evr i letno . 
Projekt izvaja Trojina, zavod za uporabno slovenistiko. Korpus šolskih pisnih izdelkov Šolar je korpus 
besedil, ki so jih učenci slovenskih osnovnih in srednjih šol samostojno tvorili pri pouku. Korpus je 
nastal v okviru pro jekta Sporazumevanje v slovenskem jeziku v letih 2009 –2010, vsebuje pa skoraj 
milijon besed oz.  natančno 967.477 besed. Predlagani projekt ima tri glavn e cilje: z  načrtnim 
dodajanjem novo zbranih (in deloma že zbranih besedil) izboljšati regijsko uravnotež enost korpusa 
Šolar in ur avnoteženost po stopnji šolanja, i zdelati podkorpus besedil šolarjev dislektikov kot primer 
korpusa besedil učencev s posebnimi  potrebami  (podkorpus naj bi kasneje služil kot model za izdelavo 
vseh  nadaljnjih podobnih podkorpusov) , vnesti informacijo o podkategoriji napake učenca v 
obstoječih besedilih in na podlagi teh informacij izdelati učni korpus za jezikovnotehnološke namene.  
Več na http://www.trojina.si/p/korpus -solar/  
 
MK: 6.500,00 evrov    ANJO , Akcija K -3: Govorni korpus in baza  
135 
 Akcija K-3: Govorni korpus in baza  
 
Nosilec  
Kazalniki  
– Govorna baza za aku stične modele za splošno domeno  
– Govorna baza za akustične modele za šolsko domeno  
– Govorni korpus za jezikovne modele  
– Razširjen referenčni govorni korpus slovenščine  
– Multimodalna baza (označene geste)  
– Dialoški korpus  
– Nadgrajen konkordančnik za govorni korpus  
– Orodje za avtomatsko pretvorbo pogovornega v standardizi rani zapis (referenca: korpus GOS) kot 
odprtokodna aplikacija  
– Orodje za segmentacijo govora na izjave (na akustični ravni)   
 
– Izboljšana kvaliteta razpoznavalnika govora za tekoči govor  
– Spodbujanje gospodarskega razvoja na področju IT -prod uktov z vključenim razpoznavanjem 
tekočega govora (npr. avtomatsko podnaslavljanje, narekovalniki ipd.)  
– Spodbujanje razvoja virtualnih multimodalnih agentov  
– Spodbujanje razvoja sistemov dialoga  
– Spodbujanje jezikoslovnih in diskurznih raziskav govorjenega j ezika  
– Podpora opisu govorjenega jezika v jezikovnih priročnikih  
 
MK v letih 2015 –2018 financira projekt Projekt Gos Videolectures  – 3.000,00 evrov letno,  ki ga izvaja 
Univerza v Mariboru, Fakulteta za elektrotehniko, računalništvo in informatiko. Za izvedbo projekta je  
sklenjen dogovor o sodelovanju pri projektu z Institutom »Jožef Stefan «, nosilcem projekta 
Videolectures. Razlog za širitev korpusa Gos na področje javnih predavanj je aktualnost tega področja 
tako za jezikoslovne raziskave kot avtomatsko razpoznavanje govora. Z jezikoslovnega vidika imamo 
pri tem opraviti z akademskim jezikom. Gre za jezik javnega diskurza, ki ima po eni strani velik vpliv 
na oblikovanje slovenskega govorjenega standardnega (zbornega) jezika, po drugi strani pa skozi 
procese šolanja vpliva tudi na vsakdanji govorjeni jezik v visoko šolstvo vključene populacije, ki je vse 
večja. Ob tem ta jezik pomembno vpliva na razvoj stroko vne terminologije in (bolj ali manj) uspešno 
širjenje slovenščine na eno najbolj zahtevnih in terminološko najbolj hitro razvijajočih se področij – 
znanost. Z jezikoslovnega vidika je jezik predavanj zato izredno aktualno področje. Tudi za razvoj 
razpoznav anja govora so javna predavanja eno najbolj aktualnih področij za aplikacijo tehnologije: 
avtomatsko razpoznavanje govora v javnih predavanjih je prvi korak k avtomatskemu strojnemu 
prevajanju javnih predavanj, kar bi omogočilo boljšo dostopnost vsebin nes lovensko govorečim    ANJO , Akcija K -3: Govorni korpus in baza , 
136 
 (referenčni projekt s tega področja je bil Translectures – http://www.translectures.eu/ ). Za domače 
uporabnike bi z avtomatskim razpoznavanjem govora v javnih predavanjih omogočili naprednej še 
metode avtomatskega indeksiranja ter boljše avtomatsko iskanje in premikanje po vsebinah 
predavanj v bazah, kot je Videolectures. Izreden pomen bi imela integracija tehnologije avtomatskega 
razpoznavanja govora na področje javnih predavanj za gluhe in n aglušne. Izdelani dodatek h 
govornemu korpusu Gos, Gos Videolectures, bo obsegal najmanj 250.000 besed transkribiranega 
govora za izbrane posnetke s portala Videolectures oz. približno 28 ur govora. Transkripcijam bodo 
dodane avtomatsko pripisane leme in o blikoskladenjske oznake. Predstavljal bo podkorpus korpusa 
Gos, po katerem bo lahko uporabnik iskal ali ločeno ali pa ga bo vključil v iskanje po celotnem korpusu 
Gos. Dodan bo tako v obstoječi konkordančnik korpusa Gos na www.korpus -gos.net kot v 
konkorda nčnik noSketchEngine ( http://nl.ijs.si/noske ). Skupaj z zvočnimi posnetki bodo transkripcije 
urejene v govorno bazo za razpoznavanje tekočega govora, ki se bo hranila v repozitoriju konzorcija 
CLARIN.SI. Najmanj 9 % t e govorne baze ali več bo na voljo pod pogoji, kot jih določa licenca CC BY 
4.0.  
MK: 3.000,00  evrov  
 
Akcija K-4: Dvojezični korpusi  
 
Nosil ca 
Kazalniki  
– Veliki vzporedni, stavčno poravnani, oblikoskladenjsko  označen in skladenjsko razčlenje n korpus 
za jezikovni par AN -SL 
– Vzporednemu korpusu pripadajoči enojezični korpus vseh besedil, zbranih v angleškem jeziku, 
oblikoskladenjsko označen in skladenjsko razčlenjen   
– Vzporednemu korpusu pripadajoči enojezični ko rpus vseh besedil, zbranih v slovenskem jeziku, 
oblikoskladenjsko označen in skladenjsko razčlenjen  
– Vzporedni, stavčno poravnani, oblikoskladenjsko označen in skladenjsko razčlenjen korpus za 
jezikovni par NE -SL 
– Vzporednemu korpusu pripadajoči enojezični k orpus vseh besedil, zbranih v nemškem jeziku, 
– Vzporednemu korpusu pripadajoči enojezični korpus vseh besedil, zbranih v slovenskem jeziku, 
– Vzporedni, stavčno poravnani korpusi za druge prioritetne jezikovne pare ter pripadajoči 
enojezični korpusi (IT -SL, ŠP -SL, HR -SL, HU -SL, FR -SL), oblikoskladenjsko označeni in skladenjsko 
razčlenjeni  
– Vzporedni, stavčno poravnani korpus tolmačenj za jezikovn i par AN -SL 
– Vzporedni, stavčno poravnani korpus tolmačenj za jezikovni par NE -SL   ANJO , Akcija K -4: Dvojezični korpusi , 
Akcija K -5: Diahroni korpus  
137 
  
– Zagotovitev dragocenih jezikovnih virov za prevajalce, strokovnjake, jezik oslovce in 
prevodoslovce  
– Zagotovitev temeljnih jezikovnih virov za strojni prevajalnik in druge večjezične aplikacije  
– Zagotovitev temeljnih jezikovnih virov za gradnjo novih dvojezičnih baz in slovarjev  
 
MK, MIZŠ (ARRS): finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.  
 
Nosil ca 
Kazalniki  
– Nadgrajeni in vzdrževani diahroni korpusi  
– Nadgrajeni in vzdrževani spletni konkordančnik za diahrone korpuse   
 
– Izboljšan dostop do osnovnih virov za analizo starejšega slovenskega jezika  
– Izboljšane možnosti za slovarski opis starejšega slovenskega jezika   
– Izboljšane možnosti za slovnični opis starejšega slovenskega jezika  
– Izboljšane možnosti za razvoj jezikovnotehnoloških aplikacij za obdelavo starejše slovenščine  
 
MK v letih 2015 –2018 z 2.000,00 evri letno  sofinan cira projekt, ki ga izvaja Znanstvenoraziskovalni 
center SAZU, Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša, z naslovom »Dopolnitev, pregled in objava 
Korpusa besedil slovenskih protestantskih piscev 16. stoletja «. Korpus besedil slovenskih 
protestantskih pis cev 16. stoletja bo najpopolnejši zgodovinski korpus slovenščine pred 19. stoletjem. 
Vseboval bo ustrezno strukturirane prepise vseh del slovenskih protestantskih piscev. V okviru 
projekta bo do korpus dopolnili z manjkajočimi prepisi, pregledali še nepregl edana dela in poskrbeli za 
objavo korpusa na spletni strani v obliki, ki bo primerna za jezikoslovne in literarnovedne raziskave. 
Preostale dejavnosti za objavo korpusa so že izvedene ali pa so financirane z drugimi viri, kar je v   ANJO , Akcija K -5: Diahroni korpus , 
138 
 besedilu projekta tudi j asno opredeljeno. Namen projekta je pregled prepisov 11 del slovenskih 
protestantskih piscev 16. stoletja, priprav a prepis a še neprepisanih delov Dalmatinove Biblije (1584), 
priprava spletne strani, ki bo omogočala iskanje po korpusu, prenos korpusa v drug e iskalnike in 
druge korpuse ter postavitev posameznih del v obliki elektronskih knjig, primernih za literarnovedne 
raziskave.  
MK: 2.000 ,00 evrov  
 
Akcija L-1: Splošni slovar in slovarska baza  
 
Nosil ca 
MK, MIZŠ ( ARRS v okviru raziskovalnega programa Slovenski jezik v sinhronem in diahronem razvoju 
do leta 2020)  
Kazalniki  
Splošni slovar in slovarska baza  
  
– Sodoben slovarski opis slovenskega knjižnega/standardnega jezika in drugih zvrsti oz. pojavnih 
oblik sodob ne slovenščine  
– Izhodišče za sodoben slovnični opis slovenskega knjižnega/standardnega in drugih zvrsti oz. 
pojavnih oblik jezika  
– Jezikovni podatki o sodobni slovenščini, zbrani na enem mestu  
– Izboljšana bralna pismenost  
– Izboljšane možnosti za razvoj jezikov notehnoloških aplikacij za sodobno slovenščino  
 
V okviru raziskovalnega programa P6 -0038, financiranega prek ARRS, na Inštitutu za slovenski jezik 
Frana Ramovša ZRC SAZU poteka raziskovalno delo pod krovnim naslovom »Slovenski jezik v 
sinhronem in  diahronem razvoju «, katerega cilj na področju leksikologije in normativistike sodobnega 
knjižnega jezika, terminologije, dialektologije, etimologije in onomastike ter zgodovine slovenskega 
jezika je priprava temeljnih slovarskih oziroma normativnih del: tretja izdaja Slovarja slovenskega 
knjižnega jezika (eSSKJ), ki kot rastoči slovar izhaja na slovarskem portalu Fran , Pravopisni priročnik in 
pripadajoči slovar, Slovar sinonimov slovenskega jezika  (v knjižni obliki je izšel leta 2016) , Pravni 
terminološki slovar, Terminološki slovar agronomije, Terminološki slovar živinoreje, Terminološki 
slovar armiranobetonskih konstrukcij, Terminološki slovar tiflopedagogike, Splošni tehniški slovar, 
drugi in tretji zvezek Slovenskega lingvističnega atlasa, osmi zvezek f onetično -gramatične serije 
Slovanskega lingvističnega atlasa, Novi etimološki slovar slovenskega jezika 1: živali, Toponimija   ANJO , Akcija L -1: Splošni slovar in slovarska baza , 
139 
 vzhodne Tolminske ter prvi in priprava na drugi zvezek Slovarja slovenskega knjižnega jezika 16. 
stoletja. Raziskovalni program s e je začel 1. januarja 2015 in bo trajal do 31. decembra 2020. Za 
program  je ARRS leta 2017 izplačal 612.158,04  evra.  
 
Znanstvenoraziskovalni cent er SAZU izvaja dolgoročni program »Naravna in kulturna dediščina 
slovenskega naroda «, v katerem  se kontinuirano in sistematično zbirajo gradiva, ki predstavljajo 
podporno delo teme ljnim in aplikativnim raziskavam.  V letu 2017 so v povezavi s tem programom  
raziskovalne skupine ZRC SAZU pripravljale temeljne slovarje slovenskega jezika in pravopis in Novi 
slovenski biografski leksikon ter urejale zbirko Slovenska ljudska pesemska dedi ščina.  ZRC SAZU je za 
delovanje Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša, Glasbenonarodopisnega inštituta in Inštituta za 
kulturno zgodovino oziroma  izvajanje omenjenih temeljnih nalog na teh inštitutih prejel 500.000,00 
evrov  (Vlada RS, maj 2017) . SAZU poroča, da so se leta 2017 v okviru tega programa  na podlagi 
slovarskega koncepta, sprejetega jeseni 2015, izdelovali slovarski sestavki izbranih besednih družin, ki 
prinašajo celostni pomenski opis eno - in večbesednih leksikalnih enot. Izdelane so bile vzorčne 
redakcije vseh besednih vrst in večine proble mskih sklopov. Dodeloval se je redakcijski priročnik, 
izboljšana so bila tehnološka orodja za izdelavo slovarja. Za potrebe izdelave slovarja se je 
nadaljevalo polnjenje lematske baze, ki prinaša podatke o izrazni podobi iztočnic in vključuje 1276 
pregibno stno -naglasnih vzorcev. Decembra 2017 je bilo na slovarskem portalu Fran objavljenih 521 
po teh načelih izdelanih novih slovarskih sestavkov, ki so bili dodani objavljenim leto poprej.  
Porabljena sredstva SAZU  v letu 2017: 218.151,00  evrov.  
 
Porabljena sre dstva  
MIZŠ (ARRS ) in SAZU : 830.309,04 evra  
 
Akcija L-2: Slovenski lingvistični atlas  
 
Nosilec  
MK 
Kazalniki  
– Izboljšanje atlasa z uvedbo poligonov, določenih z inovativnimi spremenljivkami  
– Večpredstavnostna spletna objava SLA 1 in 2  
– Razvijanje vnašalnega sistema za dialektološke zapise in njegovo prilagajanje novim programskim 
okoljem  
  
– Ponatančenje dialektološkega opisa celotnega narodnega prostora  
– Razvoj sodobnega dialektološkega vnašalnega sistema  
– Dostopnost atlasa v interaktivni spletni obliki    ANJO , Akcija L -2: Slovenski lingvistični atlas , 
140 
 – Uzaveščanje javnosti o bogastvu slovenskih narečij  
– Izboljšane možnosti za nadaljnje, i nterpretativno jezikoslovno del  
 
Prim. raziskovalno delo na temo »Slovenski jezik v sinhronem in diahronem razvoju « (str.  138), 
katerega cilj na področju leksikologije in normativistike sodobnega knjižnega jezika, terminologije, 
dialektologije, etimo logije in onomastike ter zgodovine slovenskega jezika je priprava temeljnih 
slovarskih oziroma normativnih del , med njimi sta tudi drugi in tretji zvezek Slovenskega 
lingvističnega atlasa . 
MIZŠ: prim. sredstva pri raziskavi » Slovenski jezik v sinhronem in diahronem razvoju « (str. 138). 
 
Akcija L-3: Slovar naselbinskih imen  
 
Nosilec  
MK 
Kazalniki  
– Digitalizacija in integracija podatkov iz obstoječih virov  
– Dopolnitev, aktualizacija in preverba podatkov  
– Normativno vrednotenje podatkov  
– Oprema baze z geokoordinatami  
– Spletna in knjižna objava slovarja  
  
– Vzpostavljena normativno -informativna baza slovenskih naselbinskih imen z zanesljivimi 
jezikovnimi in jezikoslovnimi podatki  
– Izid slovarja v spletni in knjižni obliki  
– Povezljivost baze z drugimi jezikovnimi viri in priročniki  
 
MK: finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.    ANJO , Akcija L -4: Terminološki slovarji različnih strok  
141 
 Akcija L-4: Terminološki slovarji različnih strok  
 
Nosilca 
 
Kazalniki  
– Zasnova slovarjev  
– Izdelava specializiranih k orpusov  
– Izdelava geslovnikov na podlagi korpusa  
– Pisanje in urejanje slovarskih sestavkov  
– Izdaja slovarjev v tiskani in elektronski obliki  
 
– Opis terminologije na posameznih strokovnih področjih  
– Poenotenje terminologije na posameznih strokovnih področjih  
– Večja dostopnost do strokovno relevantnih informacij o terminologiji  
 
V okviru raziskovalnega projekta L6 -6844, ki ga financirata ARRS  in ZRC SAZU , je poteka lo 
raziskovalno delo na temo »Pravni terminološki slovar (dokončanje) «, kontinuirano nadaljevanje 
terminografske dejavnosti na področju pravne terminologije na Sekciji za termin ološke slovarje 
Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU. Slovar je rezultat interdisciplinarnega 
sodelovanja pravnikov in terminografov (jezikoslovcev). V njem je popisana pravna terminologija, ki 
poimenuje slovenski pravni red. Njegov središčn i del je sodobna slovenska pravna terminologija, 
vključeni pa sta tudi relevantna pravna terminologija iz obdobja pred osamosvojitvijo Slovenije in 
pravna terminologija, ki je postala aktualna po pristopu Slovenije k EU. Zaradi tradicije pravne stroke 
vključuje tudi najpomembnejše latinske termine, ki so del slovenske pravne terminologije. Pravni 
terminološki slovar je enojezični razlagalni slovar, zaradi interdisciplinarnega sodelovanja, pri 
katerem so pravniki prepoznavali in v terminoloških definicijah u besedili pojmovni svet slovenskega 
prava, terminografi pa skrbeli za ustreznost in usklajenost definicij z načeli terminografske stroke, je 
verodostojen terminološki pripomoček za pravnike pa tudi za zainteresirane posameznike. Gre za 
slovar velikega obsega, z okoli 14.000 termin i z ustreznimi definicijami z vseh pravnih področij , v 
knjižni obliki in prosto dostopen v obliki iskalnika na splet nem mestu Sekcije za terminološke slovarje 
Terminologišču ( http://isjfr.zrc -sazu.si/terminologisce ). Raziskovalni pro jekt se je začel 1. oktobra 
2014 in je trajal do 30. septembra 2017.  ARRS je leta 2 017 za ta projekt izplačal 77.466,87 evra.  
 
SAZU poroča, da so se nadaljevala dela pri terminoloških slovarjih živinoreje, agronomije, pravne 
zgodovine, tiflopedagogike, tehnike in armiranobetonskih konstrukcij. Začela so se dela za 
terminološka slovarja k amnarstva in kriminalistike. Delo pri Pravnem terminološkem slovarju se je 
zaključilo. Slovar je v tiskani obliki izšel marca 2018.  
Porabljena sredstva SAZU v letu 2017: 124.484,00 evrov.    ANJO , Akcija L -4: Terminološki slovarji različnih strok , 
142 
  
MK se v akcijo Terminološki slovarji različnih strok vključuje v smislu spremljanja izvajanja dejavnosti.  
 
MIZŠ (ARRS) , SAZU, MK: 201.950 ,87 evra  
 
Akcija L-5: Zgodovinski slovar  
 
Nosil ca 
Kazalniki  
– Izboljšava slovarskega koncepta na osnovi dodatnih raziskav   
– Izdelava priročnika za bodoče leksikografe   
– Spletna progresivna objava slovarja   
– Vsebinska in jezikovnotehnološka zasnova korpusa slovenskega knjižnega jezika 16. stoletja
  
– Izdelane raziskave za razrešitev problematike, ki jo odpira začetek izhajanja slovarja  
– Dodatna vzorčna gesla  
– Priročnik za bodoče leksikografe  
– Spletna verzija slovarja  
– Korpus besedil slovenskega knjižnega jezika 16. stoletja z ustreznimi iskalniki ter z obliko, 
primerno za vgrad njo v druge korpuse  
 
katerega cilj na področju leksikologije in normativistike  sodobnega knjižnega jezika, terminologije, 
dialektologije, etimologije in onomastike ter zgodovine slovenskega jezika je priprava temeljnih 
slovarskih oziroma normativnih del , med njimi sta tudi prvi in drugi zvezek Slovarja jezika slovenskih 
protestantsk ih piscev 16. stoletja . 
MIZŠ:  prim. sredstva pri raziskavi » Slovenski jezik v sinhronem in diahronem razvoju « (str. 138).   ANJO , Akcija L -6: Imenske entitete v slovenščini , 
143 
 Akcija L-6: Imenske entitete v slovenščini  
 
Nosil ca 
Kazalniki  
– Učni korpus z označenimi imenskimi entitetami  
– Leksikon imenskih entitet  
– Orodje za označevanje imenskih entitet   
 
– Izboljšana možnost  luščenja informacij iz besedila  
– Izboljšano avtomatsko označevanje  
– Izboljšano procesiranje besedila v JT -aplikacijah, kot so sintetizator govora, razpoznavalnik 
tekočega govora, strojni prevajalnik, sistem dialoga itd.  
– Spodbujanje jezikoslovnih raziskav lastnih poimenovanj v slovenščini  
– Podpora standardizaciji jezika  
 
Akcija L-7: Večjezične baze in  slovarji  
 
Nosilec  
MK 
Kazalniki  
– Gradnja slovensko -angleškega dvojezičnega slovarja  
– Zagotavljanje avtorskih pravic za obstoječe dvo - in večjezične slovarje  
– Nadgradnja ali gradnja dvo - ali večjezičnega slovarja za enega od prioritetnih jezikovnih parov 
(AN-SL, NE -SL, FR -SL, IT -SL, ŠP -SL, HR -SL, HU -SL)  
 
– Zagotovitev sodobnega slovensko -angleškega slovarja    ANJO , Akcija L -7: Večjezične baze in slovarji , 
144 
 – Zagotovitev dvo - in večjezičnih slovarjev za prevajalce, strokovnjake, jezikoslovce in druge 
uporabnike  
 
MIZŠ (ARRS) sicer ni nosilec akcije, jo pa izvaja. Poroča, da je bila v okviru ciljnega raziskovalnega 
programa »CRP 2015« pri projektu V6-1509, ki sta ga financirala ARRS in MIZŠ, z naslovom  »Koncept 
madžarsko -slovenskega slovarja: od jezikovnega vira do uporabnika « v ospredju izdelava koncepta 
za madžarsko -slovenski in slovensko -madžarski slovar, ki bo namenjen učiteljem pa tudi učencem v 
dvojezičnih šolah na območju madžarske manjšine. Opremljenost z ustreznimi jezikovnimi viri je 
namreč eden pomembnih elementov za  izboljšanje učinkovitosti dvojezičnega izobraževanja, v 
katerem morajo imeti strokovni delavci ustrezno razvito sporazumevalno zmožnost v slovenskem in 
madžarskem jeziku na taki ravni, da ju lahko uporabljajo kot učna jezika. Zasnova dvojezičnega 
slovarja  tako pomeni prvi korak k razvoju in izboljšanju kompetenc učiteljev, posledično pa tudi 
boljšega znanja učencev in s tem tudi njihovo konkurenčno prednost na trgu dela ter pri delu boljšo 
delovno uspešnost. Projekt se je začel 1. oktobra 2015 in je trajal  do 28. februarja 2018. Nosilec 
raziskave je bila Univerza v Ljubljani, Filozofska fakulteta v sodelovanju z Univerzo v Mariboru, 
Filozofsk o fakultet o in Inštitutom za narodnostna vprašanja. Znesek izplačila ARRS v letu 2017: 
5.714,00 evrov.  
ARRS : 5.714 ,00 evrov  
 
Akcija L-8: Strojna slovnična analiza  
 
Nosil ca 
Kazalniki  
– Tokenizator in označevalnik mej med povedmi v pisnem besedilu  
– Razširitev korpusa z ročno označenimi oblikoslovnimi oznakami  
– Prenovljena in izboljšana verzija oblikoslovnega označevalnika  
– Prilagojena/e verzija/e oblikoslovnega označevalnika za posebne registre  
– Oblikoslovni sintetizator  
– Razširitev korpusa z ročno označenimi skladenjskimi povezavami  
– Prenovljena in izboljšana verzija skladenjskega razčlenj evalnika  
– Prilagojena/e verzija/e skladenjskega razčlenjevalnika za posebne registre   
 
– Izboljšana možnost luščenja informacij iz besedila    ANJO , Akcija L -8: Strojna slovnična analiza , 
145 
 – Izboljšano avtomatsko označevanje  
– Izboljšano procesiranje besedila v vseh naprednejših JT aplikacijah  
– Podpora zahtevnejšim korpusnojezikoslovnim analizam za potrebe slovarja in slovnice  
– Spodbujanje jezikoslovnih raziskav  
 
Akcija L-9: FrameNet za slovenščino  
 
Nosil ca 
Kazalniki  
– Korpus z oznakami po principu FrameNet  
– Leksikon vezljivostnih vzorcev po sistemu FrameNet  
– Orodje za semantično analizo na podlagi FrameNeta   
 
– Spodbujen razvoj naprednejših JT -aplikacij za slovenščino  
– Izboljšano procesiranje besedil  
– Spodbu jene jezikoslovne raziskave pomenske vloge besed in njihovih vezljivostnih vzorcev  
– Sestavni del slovnične podatkovne baze  
– Omogočitev izdelave jezikovnih priročnikov s podatki o besedah in njihovih vezljivostnih vzorcih  
 
Akcija zaradi poma njkanja finančnih sredstev ni bila izvedena.  
MK, MIZŠ (ARRS): finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.    ANJO , Akcija L -10: sloWNet , 
Akcija L -11: Anafora in koreference  
146 
 Akcija L-10: sloWNet  
 
Nosilc a 
Kazalniki  
– Popravljen in razširjen sloWNet  
– Orodje za ročno pregledovanje korpusa s semantičnimi oznakami  
– Ročno pregledan učni korpus s semantičnimi oznakami  
– Orodje za razdvoumljanje besednih pomenov   
 
– Spodbujen razvoj naprednejših J T-aplikacij za slovenščino  
– Spodbujene jezikoslovne raziskave pomenskih razmerij med besedami  
– Sestavni del slovarske baze  
– Omogočitev izdelave jezikovnih priročnikov s podatki o pomenskimi razmerji med besedami  
 
Akcija L-11: Anafora in koreference  
 
Nosilca  
Kazalniki  
– Specifikacije za označevanje anafore in koreferenc  
– Učni korpus z označenimi anaforičnimi povezavami in koreferencami  
– Orodje za označevanje anafore in koreferenc   
 
– Izboljšano procesiranje besedil    ANJO , Akcija L -11: Anafora in koreference , 
Akcija L -12: Zbirka normativnih zadreg  
147 
 – Spodbujene jezikoslovne in diskurzne raziskave znotrajbesedilnega navezovanja  
 
Akcija L-12: Zbirka normativnih zadreg  
 
Nosil ca 
Kazalniki  
– Konceptualna zasnova zbirke  
– Zbirka normativnih zadreg  
– Povezava zbirke z referenčnim korpusom   
 
– Vzpostavitev pogojev za prenovo pravopisnih pravil s pomočjo induktivnih in empiričnih metod  
– Pridobitev osrednje zbirke normativnih zadreg jezikovnih uporabnikov, iz katere izhajajo 
teoretična dela in aplikacije  
– Standardizacija zbirke normativnih zadreg z vidika pravopisa, pravorečja, oblikoslovja  
 
slovarskih oziroma normativnih del , med njimi sta tudi Pravopisni priročnik in pripadajoči slovar 1 . 
MIZŠ:  prim. sredstva pri raziskavi » Slovenski jezik v sinhronem in diahronem razvoju « (str. 138).   ANJO , Akcija G -1: Zasnova slovnice  
148 
 Akcija G-1: Zasnova slovnice  
 
Nosilca  
Kazalniki  
– Koncept novega slovničnega opisa sodobne slovenščine  
– Zbirka podatkov o rabi sodobne slovenščine za novi slovnični opis  
  
– Izboljšane možnosti za razvoj jezikovn otehnoloških aplikacij sodobno slovenščino   
 
V okviru raziskovalnega projekta J6 -8256, financiranega prek ARRS, poteka raziskava »Nova slovnica 
sodobne standardne slovenščine: viri in metode «. V projektu želijo raziskati jezikoslovne 
metodološke temelje celostne računalniške analize sodobne pisne in govorjene slovenščine, kakršna je 
zajeta v novih korpusih slovenskega jezika, ki bo zagotovila empirično os novo za izdelavo novih 
empirično zasnovanih slovničnih opisov slovenskega jezika. Na podlagi te metodologije nameravajo 
izdelati obsežne prosto dostopne korpusne baze podatkov, ki bodo neposredno uporabne pri izdelavi 
bodočih jezikovnotehnoloških orodij in  aplikacij za slovenski jezik. Pridobljene korpusne podatke bodo 
uporabili za jezikoslovno analizo realnega jezika, kar je prvi korak na poti do nove empirično 
zasnovane korpusne slovnice slovenskega jezika. Predlog projekta temelji na dejstvu, da je v zad njih 
treh desetletjih pri opisu jezika opazen premik znanstvene paradigme iz izoliranega raziskovanja 
jezikovnega sistema, predvsem na ravni fonetike in (morfo)sintakse, v empirično obravnavo, ki ponuja 
celosten pogled na delovanje jezika v realnih okolišč inah, v povezavi s področji, kot so psihologija, 
nevrobiologija, umetna inteligenca itd. Za uspešno raziskovanje znotraj novejših jezikoslovnih 
pristopov so potrebni zanesljivi empirični podatki o različnih jezikovnih pojavih, ki jih lahko zagotovi 
sodobno  računalniško oz. korpusno jezikoslovje s strojno analizo obsežnih zbirk tako pisnega kot 
govorjenega jezika, ki so za slovenski jezik postale dostopne v zadnjem času. Delo je razdeljeno v več 
vsebinskih delovnih sklopov, katerih naslovi nakazujejo tipe pr edlaganih korpusnih analiz: Oblikoslovje 
in besedotvorje, Kolokacije, Stalne besedne zveze, Vezljivost in Besedni nizi. Izhodišče analize pisnega 
jezika bo uravnoteženi referenčni korpus Kres, skupaj s potrebnimi primerjalnimi podatki iz korpusa 
Gigafida i n ročno preverjenega učnega korpusa ssj500k. Izhodišče analize govorjenega jezika bosta 
korpus GOS ter učni korpus govorjenega jezika SST. Vse izluščene zbirke, programska oprema in drugi 
projektni rezultati bodo prosto dostopni pod odprtimi ali prostokodn imi licencami in organizirani tako , 
da bodo neposredno uporabni za izdelav o jezikovnotehnoloških aplikacij. Izvajalci so  Institut »Jožef 
Stefan« , Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani ter Fakulteta računalništvo in informatiko  Univerze v 
Ljubljani.  Raziskovalni projekt se je začel 1. maja 2017 in se bo končal 30. aprila 2020. V letu 2017 je 
ARRS izplačal 66.648,27 evra .                                                            .   ANJO , Akcija G -1: Zasnova slovnice , 
Akcija G -2: Šolska slovnica  
149 
  
MIZŠ (ARRS): 66.648,27 evra  
 
Akcija G-2: Šolska  slovnica  
 
Nosilec  
MK 
Kazalniki  
– Izdelan koncept šolske slovnice  
– Izdelana šolska slovnica   
 
– Izboljšan šolski slovnični opis sodobnega slovenskega jezika  
– Izboljšana pismenost šolske populacije  
 
Marca 2017 sta pri Založbi Rokus Klett  izšli sodobni šolski slovnici avtorja dr. Kozme Ahačiča, ki 
opisujeta slovenski knjižni jezik z vidika mladih in neprofesionalnih uporabnikov, omogočata pa tudi 
vpogled v znanje na višji ravni. Gre za povsem novi avtorski deli, nare jeni na sodobnem jezikovnem 
gradivu.  
– »Kratkoslovnica: slovenska slovnica za osnovno šolo « je namenjena za  kratek vpogled v slovnični 
opis slovenskega jezika. Zasnovana je po zgledu sodobnih evropskih kratkih slovničnih pregledov, 
njeno osnovno načelo pa je čim bolj poenostaviti in čim krajše prikazati osnove zgradbe sodobnega 
slovenskega jezika. Del vsebine j e podan tudi z ilustracij ami. 
– »Slovnica na kvadrat: slovenska slovnica za srednjo šolo « je namenjena vsem, ki jih zanima 
kompleksnejši vpogled v slovenski jezik na ravni neprofesionalnega uporabnika. Osnovni opis je 
razširjen z jezikovnimi in jezikoslovn imi zanimivostmi ter analizo najpogostejših napak v rabi 
slovenskega knjižnega jezika. Delo je primerno za rabo v srednji šoli, v kateri  bo vsak učitelj glede na 
sposobnosti svojih dijakov sam presodil, katere zanimivosti spadajo med osnovno znanje. Lahko bo 
služilo tudi osnovnošolskim učiteljem slovenščine in tujih jezikov kot priročnik za boljši pouk  ter 
odrasl im, ki se s posameznimi slovničnimi pojmi srečujejo pri učenju tujih jezikov ali v vsakdanjem 
življenju ter želijo obnoviti svoje poznavanje strukt ure slovenskega jezika in jezikoslovne terminologije.  
 
Porabljena sredstva : nejavna    ANJO , Akcija N -1: Pravopisna pravila in slovar  
150 
 Akcija N -1: Pravopisna pravila in slovar  
 
Nosilca  
MK, MIZŠ (ARRS ) 
Kazalniki  
– Koncept spletne predstavitve pravopisnih pravil po problemskih sklopih   
– Koncept spletne predstavitve slovarja po problemskih sklopih  
– Pravopisni slovar po problemskih sklopih  
– Povezave pravil in slovarja   
 
– Do u porabnik a prijazen portal kot enotna vstopna t očka ter izhodišče za povezave pravopisnih 
pravil in pripadajoče slovarske zbirke  
– Omogočen vpogled v aplikativno -utemeljevalno zasnovo pravopisa: pravila – slovar  
– Omogočena usmerjena problemska razprava in takojšnja povratna informacija  
– Boljši dostop do normativnih informacij  
 
SAZU  poroča, d a je Pravopisna komisija pri SAZU in ZRC SAZU  posodobila poglavje o krajšavah in o 
prevzetih besedah in besednih zvezah. Decembra 2017 je bilo na slovarskem portalu Fran  objavljeno 
850 novih  slovarskih sestavkov, največ lastnoimenskih in z lastnimi imeni povezanega občnega 
besedja. Delovati je začel pravopisni protokol, ki usklajuje normativne usmeritve med slovaropisnimi 
skupinami.  
Porabljena sredstva SAZU v letu 201 7:  134.075,00 evrov.  
 
MIZŠ:  prim. sredstva pri raziskavi » Slovenski jezik v sinhronem in diahronem razvoju « (str. 138). 
SAZU: 134.075,00 evrov    ANJO , Akcija D -1: Digitalizacija čistopisov pisne kulturne dediščine , 
Akcija D -2: Digitalizacija jezikovnih priročnikov  
151 
 Akcija D-1: Digitalizacija čistopisov pisne kulturne dediščine  
 
Nosilec  
MK 
Kazalniki  
Izdelava čistopisov z uporabo množičenja   
Boljša dostopnost del slo venske pisne kulturne dediščine  
MK v letih 2014 –2017 financira projekt Wikivir, ki ga izvaja Zveza društev Slavistično društvo 
Slovenije. Prim. poročilo nosilca pri akciji S -3: Vnašanje virov v Wikije  (str. 125). 
MK: prim. sredstva pri akciji S -3: Vnašanje virov v Wikije  (str. 125). 
 
Akcija D-2: Digitalizacija jezikovnih priročnikov  
 
Nosilca  
MK, MIZŠ  
Kazalniki  
– Število novih prosto dostopnih jezikovnih priročnikov za slovenščino  
– Število novih odprto dostopnih in standardno označenih jezikovnih priročnikov za slovenščino
  
– Povečanje števila odprto dostopnih digitalnih priročnikov za slovenščino  
– Olajšana zmožnost pisne komunikacije v slovenščini celotni populaciji  
– Zagotovitev odprtih leksikalnih jezikovnih virov za uporabo v jezikovnotehnoloških raziskavah in 
aplikacijah  
 
MK je v letih 2014 –2017 financiralo projekt »Vzpostavitev in vzdrževanje spletnega portala Jezikovna 
politika Republike Slovenije« oziroma spletni portal » Jezikovna Slovenija «, ki ga izva ja Filozofska    ANJO , Akcija D -2: Digitalizacija jezikovnih priročnikov , 
Akcija A -1: Razpoznavalnik tekočega govora  
152 
 fakulteta Univerze v Ljubljani (24.500,00 evrov letno). Portal deluje tudi kot agregat obstoječih 
digitalnih jezikovnih priročnikov.   
MK: (24.500,00 evrov ; prim.  na str. 18–19) 
 
Akcija A-1: Razpoznavalnik tekočega govora  
 
Nosilca  
Kazalniki  
– Jezikovni model za slovenski jezik  
– Razpoznavalnik tekočega govora z velikim slovarjem besed, dostopen kot internetna storitev in 
preko domače strani, povprečen pričakovani  delež napak manjši od 30 % na medijskem govoru  
– Razpoznavalnik tekočega govora, prilagojen za potrebe gluhih in naglušnih pri šolanju, dostopen 
kot internetna storitev in preko domače strani  
– Pravilnik o snemanju govora v izobraževalnem procesu   
– Analiza problema in dolgoročni načrt izdelave razpoznavalnika govora z velikim slovarjem besed v 
realnem času za domeno izobraževanja   
– Spodbujanje gospodarskega razvoja na področju IT -produktov z vključenim razpoznavanjem 
tekočega slovens kega govora (npr. avtomatsko podnaslavljanje, narekovalniki ipd.)  
– Olajšano sledenje učnemu procesu v šolah in na fakultetah za gluhe in naglušne osebe  
MK, MIZŠ (ARRS): finančnih posledic v letu 201 7 ni bilo.  
   ANJO , Akcija A -2: Strojni prevajalnik , 
Akcija A -3: Sistem dialoga  
153 
 Akcija A-2: Strojni prevajalnik  
 
Nosilc a 
Kazalniki  
– Razvoj AN -SL in SL -AN strojnega prevajalnika in evalvacija  
– Razvoj strojnih prevajalnikov za druge jezikovne pare s slovenščino   
– Hitrejši in cenejši dostop do tujejezičnih vsebin  
– Učinkovitejša medkulturna komunikacija  
– Neodvisnost tehnološkega razvoja, povezanega s strojnim prevajanjem, od zasebnih 
mednarodnih korporacij  
– Spodbujanje gospodarskega razvoja na področju IT -produktov s strojnim prevajanjem  
 
Akcija A-3: Sistem dialoga  
 
Nosil ci 
MK, MIZŠ (ARRS), MDDSZ  
Kazalniki  
– Javno projektno poročilo s pregledom področja  
– Pregledne in izvirne znanstvene objave  
– Izdelan prototip sistema dialoga   
– Spodbujen razvoj tehnologije sistema dialoga za slovenski jezik  
– Spodbujanje nadgradnje tehnologij z aplikacijami, ki temeljijo na sistemu dialoga    ANJO , Akcija A -3: Sistem dialoga , 
Akcija A -4: Bralnik sporočil gospodinjskih aparatov , 
Akcija A -5: Referenčni črkovalnik in slovnični pregledovalnik  
154 
Akcija zar adi pomanjkanja finančnih sredstev ni bila izvedena.  
MK, MIZŠ (ARRS)  in MDDSZ : finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.  
 
Akcija A-4: Bralnik sporočil gospodinjskih aparatov  
 
Nosil ci 
Kazalniki  
Aplikacija za mobilni  telefon za branje informacij z gospodinjskih aparatov   
Olajšano upravljanje sodobnih gospodinjskih aparatov za slepe in slabovidne  
MK, MIZŠ (ARRS)  in MDDSZ: finančnih posledic v letu 2017 ni bilo.  
 
Akcija A-5: Referenčni črkovalnik in slovnični pregledovalnik  
 
Nosilca  
Kazalniki  
– Nabor relevantnega besedja in pripadajočih oblik  
– Potrditev normativne ustreznosti orodja  
– Tehnična priprava za nameščanje orodja  
– Slovnični pregledovalnik za slovenščino     ANJO , Akcija A -5: Referenčni črkovalnik in slovnični pregledovalnik , 
Akcija Z -1: Korpus in slovar znakovnega jezika  
155 
  
– Usklajenost normativnih podatkov  
– Spodbujen razvoj naprednejših JT aplikacij za slovenščino  
 
Akcija Z-1: Korpus in slovar znakovnega jezika  
 
Nosil ca 
Kazalniki  
– Označevanje celotne baze posnetkov korpusa SZJ  
– Označevanje skla denjske strukture v korpusu SZJ  
– Izdelava leksikalne baze SZJ  
– Pregled in integracija baze obstoječega slovarja ZDGNS z leksikalno bazo SZJ  
– Izdelava multimedijske spletne slovarske aplikacije z iskalnikom  
  
– Omogočitev temeljnih raziskav fonoloških, oblikoslovnih in skladenjskih vidikov SZJ  
– Možnost izdelave bol jših izobraževalnih gradiv  
– Sodoben in poenoten slovar SZJ  
 
  Priporočila Vladi Republike Slovenije  
156 
 Priporočila Vladi R epublike Slovenije  
 
Vlada  Republike Slovenije  je zavezana k i zvajanj u sprejetih strateških dokumentov na področju 
jezikovne politike . Medresorska delovna skupina za spremljanje izvajanja jezikovne politike Republike 
Slovenije  v zvezi s tem na podlagi zadevnega poročila ugotavlja, da se d ejavnosti v okviru jezikovnega 
izobra ževanja  (Akcijsk i načrt za jezikovno izobraževanje ) večinoma  izvajajo ali so v načrtu, dejavnosti 
na področju jezikovne opremljenosti (Akcijsk i načrt za jezikovno izobraževanje ) pa precej  manj.  
Ker smo p riča pospešeni digitalizaciji vseh vidikov sodobnega  življenja  in je enakopravna prisotnost 
slovenščine v digitalnem okolju nujna za obstanek jezika, jezik pa je po definiciji vezni člen vseh naših 
potreb , si je treba skupaj prizadevati za razvoj jezikovnih virov in tehnologij ter za odprti dostop do 
inform acij in podatkov, ki so nastali z javnimi sredstvi (kar je Republika Slovenija opredelila tudi v 
nacionalni strategiji odprtega dostopa do znanstvenih objav in raziskovalnih podatkov ), ker je to 
nujno za opolnomočenje slovenskih govorcev v digitalnem okolj u. Vladi Republike Slovenije zato 
predlagamo, naj poveča finančna sredstva predvsem za razvoj slovenščine v digitalnem okolju , pri 
čemer  je ključn a tudi uskladitev delovanja ministrstev in vladnih služb. Menimo, da bi  nov model 
financiranja in spreml janja jezikovnih virov in tehnologij ob intenzivne m dialog u z različnimi deležniki 
vodil k večje mu metodološke mu in tehnične mu poenotenj u in povezljivosti ter večj i preglednosti in 
usklajenosti financiranja in spremljanja.   
Vladi priporočamo , naj  še naprej  skrb i za ohranjanje in razvoj slovenščine na vseh področjih javne 
rabe, zlasti znotraj  državne uprave, ki naj bo zgled učinkovitega sporazumevanja in visoke jezikovne 
kulture. Da bi to dosegali, j e treba skrbeti za kontinuirano  jezikovno izobraževanje  uslužbencev, novih 
in že zaposlenih , s poudarkom na  rabi uradovalnega slovenskega jezika , ter za odlično  kakovo st vseh 
vrst besedil  na delovnem področju javne uprave .  Slovenija bo v drugi polovici leta 2021 prevzel a 
predsedovanje Svetu E vropske unije . V pripravah na to  priporočamo intenzivnejše aktivnosti pri 
izobraževanju tujih jezikov, obenem pa je nujen razvoj prosto dostopnega sodobnega strojnega 
prevajalnika  kot neizogiben del današnje in prihodnje digitalne družbe . 
Državnim organom še naprej priporo čamo, naj javn im uslužbence m omogočijo seznanjanje z 
večkulturnimi vidiki jezikovne politike , tj. delo z jezikovnimi manjšinami, priseljenci in ranljivimi 
skupinami govorcev ter tečaj e tujih jezikov.   
Da bi bili ključni dejavnik i v državni upravi bolje ozavešč eni o pomembnosti uresničevanja sprejete 
jezikovne politike , priporočamo organizacijo občasnih evalvacijskih delovnih srečanj na ravni državnih 
sekretarjev in direktorjev vladnih služb o posebej pomembnih problemskih sklopih uresničevanja 
ciljev in ukrepov jezikovne politike, ki jih kot takšne ob rednem spremljanju stanja na tem področju 
prepozna M inistrstvo za kulturo .   Seznam uporabljenih kratic  
157 
 Seznam uporabljenih  kratic  
 
ARRS – Javna agencija za raziskovalno dejavnost Republike  Slovenije  
JAK – Javna agencija za knjigo  Republike Slovenije  
MDDSZ – Ministrstvo za delo, družino , socialne zadeve  in enake možnosti  
MGRT – Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo  
MIZŠ – Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport  
MJU – Minist rstvo za javno upravo   
MK – Ministrstvo za kulturo  
MNZ – Ministrstvo za notranje zadeve  
MZ – Ministrstvo za zdravje  
MZI – Ministrstvo za infrastrukturo  
NAKVIS – Nacionalna agencija Republike Slovenije za kakovost v visokem šolstvu  
NUK – Narodna in univerz itetna knjižnica  
OECD – Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj  (Organisation for Economic Co -operation   
              and Development)  
RIC – Državni izpitni center  
RTV SLO – Radiotelevizija Slovenija  
SAZU –  Slovenska akademija znanosti in umetnosti  
SZJ – slovenski znakovni jezik  
UN –  Urad Vlade R epublike Slovenije  za narodnosti  
USZS – Urad Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu  
ZRSŠ – Zavod Republike Slovenije za šolstvo  

1 
  
Gregorčičeva 20–25, Sl-1001 Ljubljana T: +386 1 478  1000 
 F: +386 1 478 1607 
 E: gp.gs@gov.si 
 http://www.vlada.si/ 
 
Številka:  61400-2/2019/4 
Datum: 27. 6. 2019  
 
Poročilo  
o izvajanju akcijskih načrtov za jezikovno izobraže vanje in za 
jezikovno opremljenost, 
sprejetih na podlagi Resolucije o nacionalnem progr amu za 
jezikovno politiko 2014–2018, 
za leto 2018  
 
Republike Slovenije                                                                                                       
  
 2 
 Kazalo  
UVOD .............................................. ................................................... ................................................... ........... 4  
AKCIJSKI NAČRT ZA JEZIKOVNO IZOBRAŽEVANJE (ANJI) .. ................................................... .............................. 7  
SPLOŠNI CILJI IN UKREPI  .................................................. ................................................... ........................................ 7  
1. cilj: Uskladitev dejavnosti jezikovnega izobraže vanja na vseh ravneh .............................. ......................... 7  
2. cilj: Zmožnost govorcev slovenščine za uporabo j ezikovnih priročnikov in jezikovnih tehnologij .... ........... 7  
3. cilj: Ozaveščenost o različnosti sporazumevalnih  potreb in načinov sporazumevanja ................. ............ 11  
4. cilj: Večjezična in medkulturna ozaveščenost ... ................................................... ..................................... 12  
5. cilj: Spremljanje jezikovnega stanja ........... ................................................... ............................................ 13  
1 SLOVENŠČINA KOT PRVI JEZIK V REPUBLIKI SLOVENIJI  .................................................. ................................................ 18  
1. cilj: Razvijanje in izpopolnjevanje jezikovne zm ožnosti govorcev slovenščine kot prvega jezika in n jihovo 
usposabljanje za učinkovito sporazumevanje ........ ................................................... ................................... 18  
2. cilj: Razumljiv uradovalni jezik in nadgrajevanj e jezikovne zmožnosti javnih uslužbencev .......... ............ 24  
2  SLOVENŠČINA KOT DRUGI IN TUJI JEZIK  .................................................. ................................................... ............... 25  
1. cilj: Razvijanje jezikovne zmožnosti v slovenšči ni ................................................ ..................................... 25  
2. cilj: Sistemska umestitev poučevanja/učenja slov enščine kot drugega jezika oz. jezika okolja v vrtc u, 
osnovni in srednji šoli ........................... ................................................... ................................................... ... 27  
3. cilj: Jezikovno vključevanje odraslih priseljenc ev ................................................ ...................................... 38  
4. cilj: Slovenščina na tujih univerzah ........... ................................................... ............................................. 39  
3 SLOVENŠČINA V ZAMEJSTVU , ZDOMSTVU IN IZSELJENSTVU  .................................................. ......................................... 41  
1. cilj: Spodbujanje optimizacije učenja slovenščin e za zamejske, zdomske in izseljenske otroke: ohran janje 
in nadgrajevanje sistematičnega izobraževanja v slo venskem jeziku v okviru obstoječih šolskih sistemov  . 41  
2. cilj: Spodbujanje optimizacije poučevanja sloven ščine: usposabljanje in izobraževanje učiteljev in 
pedagoških delavcev (rednih in obšolskih dejavnosti ) v dvo- in večjezičnih okoljih.................... .................. 48  
3. cilj: Ohranjanje in širjenje področij in priložn osti za rabo slovenščine: dejavnosti za promocijo S lovenije in 
slovenščine ....................................... ................................................... ................................................... ...... 51  
4. cilj: Sprotno spremljanje jezikovnopolitičnih si tuacij v zamejstvu, izseljenstvu in zdomstvu ...... .............. 60  
4 JEZIKI MANJŠIN IN PRISELJENCEV V REPUBLIKI SLOVENIJI  .................................................. ............................................ 62  
1. cilj: Krepitev jezikovne zmožnosti govorcev .... ................................................... ....................................... 62  
2. cilj: Promocija večjezičnosti .................. ................................................... ................................................. 6 8  
5 TUJI JEZIKI ................................................... ................................................... ................................................... . 76  
1. cilj: Zagotavljanje kakovosti in optimizacija po učevanja ter učenja tujih jezikov: Sistemski ukrepi  ......... 76  
2. cilj: Informiranje in usposabljanje izvajalcev i n udeležencev tujejezikovnega izobraževanja ....... ............ 85  
6 GOVORCI S POSEBNIMI POTREBAMI  .................................................. ................................................... ................... 89  
1. cilj: Razvijanje jezikovne zmožnosti v slovenske m znakovnem jeziku ................................ ....................... 89  
2. cilj: Omogočanje alternativnih poti sporazumevan ja in pridobivanja informacij v javnem življenju za  
slepe in slabovidne, gluhoslepe, osebe s specifični mi motnjami (na primer disleksija, slabše bralne in  učne 
sposobnosti, govorno-jezikovne motnje ipd.) ter ose be z motnjami v duševnem razvoju .................. .......... 92  
3. cilj: Popularizacija pridobivanja zmožnosti za a lternativne poti sporazumevanja pri drugih govorcih  .. 108  
4. cilj: Izpopolnjevanje jezikovne zmožnosti v slov enščini za govorce/bralce s posebnimi potrebami ... .... 112  
5. cilj: Vključevanje oseb s posebnimi potrebami v družbo ............................................ ............................. 115  
7 JEZIKOVNA UREDITEV VISOKEGA ŠOLSTVA IN ZNANOSTI  .................................................. ........................................... 118  
1. cilj: Omogočanje prostega pretoka študentov in p rofesorjev ........................................ ......................... 118  
2. cilj: Ohranitev statusa slovenščine kot uradnega  in učnega jezika visokega šolstva ................ .............. 120  
3. cilj: Razvijati jezikovno zmožnost v strokovnem jeziku ............................................ ............................... 121  
4. cilj: Izboljšati položaj slovenščine kot jezika znanosti .......................................... ................................... 121  
AKCIJSKI NAČRT ZA JEZIKOVNO OPREMLJENOST (ANJO) ... ................................................... ........................ 123   3 
 Cilji po sklopih .................................. ................................................... ................................................... ..... 123  
Akcija S-1: Infrastrukturni center ................ ................................................... ............................................. 124  
Akcija S-2: Zakonodaja za odprti dostop ........... ................................................... ...................................... 125  
Akcija S-3: Vnašanje virov v Wikije ............... ................................................... ........................................... 125  
Akcija P-1: Terminološki portal ................... ................................................... ............................................. 126  
Akcija P-2: Aplikacija za nove terminološke zbirke ................................................... .................................. 127  
Akcija P-3: Terminološko svetovanje ............... ................................................... ........................................ 127  
Akcija P-4: Javna dostopnost terminoloških virov .. ................................................... ................................. 128  
Akcija P-5: Samodejno luščenje terminologije ...... ................................................... ................................... 128  
Akcija P-6: Večjezični portal ..................... ................................................... ................................................ 12 9  
Akcija P-7: Slovnični portal za šolarje ........... ................................................... ........................................... 129  
Akcija P-8: Spletna predstavitev normativnih podatk ov................................................. ............................ 130  
Akcija P-9: Spodbujanje prožnih in inovativnih obli k učenja z razvojem jezikovnih virov in tehnologij ...... 130  
Akcija K-1: Pisni korpusi ......................... ................................................... .................................................. 132  
Akcija K-2: Specializirani korpusi in konkordančnik i ................................................. .................................. 133  
Akcija K-3: Govorni korpus in baza ................ ................................................... .......................................... 134  
Akcija K-4: Dvojezični korpusi .................... ................................................... .............................................. 136  
Akcija K-5: Diahroni korpus ....................... ................................................... .............................................. 137  
Akcija L-1: Splošni slovar in slovarska baza ...... ................................................... ....................................... 138  
Akcija L-2: Slovenski lingvistični atlas .......... ................................................... ............................................ 140  
Akcija L-3: Slovar naselbinskih imen .............. ................................................... .......................................... 141  
Akcija L-4: Terminološki slovarji različnih strok . ................................................... ...................................... 141  
Akcija L-5: Zgodovinski slovar .................... ................................................... .............................................. 143  
Akcija L-6: Imenske entitete v slovenščini ........ ................................................... ........................................ 143  
Akcija L-7: Večjezične baze in slovarji ........... ................................................... ........................................... 144  
Akcija L-8: Strojna slovnična analiza ............. ................................................... .......................................... 145  
Akcija L-9: FrameNet za slovenščino ............... ................................................... ........................................ 146  
Akcija L-10: sloWNet .............................. ................................................... ................................................. 1 47  
Akcija L-11: Anafora in koreference ............... ................................................... ......................................... 147  
Akcija L-12: Zbirka normativnih zadreg ............ ................................................... ....................................... 148  
Akcija G-1: Zasnova slovnice ...................... ................................................... ............................................. 149  
Akcija G-2: Šolska slovnica........................ ................................................... ............................................... 150  
Akcija N-1: Pravopisna pravila in slovar .......... ................................................... ........................................ 150  
Akcija D-1: Digitalizacija čistopisov pisne kulturn e dediščine ....................................... .............................. 151  
Akcija D-2: Digitalizacija jezikovnih priročnikov . ................................................... ..................................... 152  
Akcija A-1: Razpoznavalnik tekočega govora ........ ................................................... .................................. 153  
Akcija A-2: Strojni prevajalnik ................... ................................................... ............................................... 153  
Akcija A-3: Sistem dialoga ........................ ................................................... ............................................... 154  
Akcija A-4: Bralnik sporočil gospodinjskih aparatov  .................................................. ................................. 155  
Akcija A-5: Referenčni črkovalnik in slovnični preg ledovalnik ........................................ ............................ 155  
Akcija Z-1: Korpus in slovar znakovnega jezika .... ................................................... ................................... 156  
PRIPOROČILA VLADI REPUBLIKE SLOVENIJE ............. ................................................... ................................. 157  
SEZNAM UPORABLJENIH KRATIC ........................ ................................................... ....................................... 158   Uvod 
4 
 Uvod  
 
Osrednji cilj slovenske jezikovne politike je oblik ovanje skupnosti samostojnih govork in govorcev z 
razvito jezikovno zmožnostjo v slovenščini, zadostn im znanjem drugih jezikov, z visoko stopnjo 
jezikovne samozavesti in ustrezno stopnjo pripravlj enosti za sprejemanje jezikovne in kulturne 
različnosti. Za ta namen država zagotavlja zbiranje , obdelovanje in trajno dostopnost zanesljivih 
slovničnih, slovarskih in stilskih informacij o vse h pojavnih oblikah slovenščine, še posebej o knjižn em 
jeziku kot njeni eksplicitno standardizirani in pov ezovalni različici.  Skrbi tudi za podatkovne jezik ovne 
vire, ki jih potrebujejo govorke in govorci drugih jezikov pri učenju in rabi knjižne slovenščine, ter  za 
tiste vire, ki jih govorke in govorci slovenščine p otrebujejo pri učenju in rabi drugih jezikov. Ob te m 
pa skrbi tudi za podatke in vire, potrebne za upora bo slovenskega znakovnega jezika, slovenske 
brajice in prilagojene načine sporazumevanja gluhos lepih.  
Republika Slovenija slovenščini zagotavlja prevladu jočo vlogo v uradnem in javnem življenju znotraj 
države, hkrati pa svojim državljankam in državljano m, drugim prebivalcem ter obiskovalcem v skladu 
z njihovimi pravno in demokratično legitimnimi spor azumevalnimi potrebami omogoča 
sporazumevanje in obveščanje v tujih jezikih. Zavze ma se za krepitev in dosledno uresničevanje 
jezikovnih pravic slovenske jezikovne skupnosti v s osednjih državah ter pravic govork in govorcev 
slovenščine kot enega izmed uradnih jezikov Evropsk e unije.  Slovenščina za svoje govorke in govorce 
že doslej na marsikaterem področju rabe ni bila edi na možnost; s povečanim svetovnim pretokom 
znanja, blaga, storitev in oseb ter še učinkovitejš im učenjem drugih jezikov pa se bodo možnosti 
izbire raznih jezikov za izpolnjevanje različnih sp orazumevalnih potreb še širile. Zato mora slovenska  
jezikovna politika z ustreznimi ukrepi poskrbeti, d a bo slovenščina pri domačih govorkah in govorcih 
ostajala prevladujoča prostovoljna (samoumevna) izb ira v čim večjem obsegu zasebne in javne rabe, 
z ustrezno motivacijo in dobrimi možnostmi učenja p a naj bo slovenščina privlačna in dostopna za 
učenje in rabo tudi pri čim več govorkah in govorci h drugih jezikov, obvezna pa za vse tiste, ki se 
hočejo poklicno uveljavljati v javnem sporazumevanj u ali sploh na jezikovno občutljivih delovnih 
mestih. Ob zagotavljanju prevladujoče vloge slovenš čine v uradnem in javnem življenju znotraj države 
Republika Slovenija hkrati skrbi za krepitev in dos ledno uresničevanje jezikovnih pravic ustavno 
določenih manjšin ter omogoča ohranjanje in obnavlj anje rabe jezikov drugih jezikovnih skupnosti in 
priseljencev. Vse te in tudi druge vidike bo pokriv ala nova resolucija o jezikovni politiki 2019–2023.  
Obravnavati jih bo morala celostno, vključevalno, u poštevajoč preteklost in s pogledom v prihodnost.  
Vlada Republike Slovenije je 19. 3. 2014 za spremlj anje uresničevanja resolucijskih zavez, njeno 
koordiniranje na ravni državni organov in drugih pr istojnih organizacij, ki so nosilci ukrepov na 
posameznih področjih, za pripravo pobud za izboljša nje stanja ter za pripravo vsakoletnega poročila o 
uspešnosti izvajanja nacionalnega programa za jezik ovno politiko ustanovila Medresorsko delovno 
skupino za spremljanje izvajanja jezikovne politike  Republike Slovenije (MDS). Ta je kot prejšnja leta 
tudi letos pripravila poročilo za preteklo leto, to krat ob izteku veljavnosti strateških 
jezikovnopolitičnih dokumentov – Resolucije o Nacio nalnem programu za jezikovno politiko 2014–
2018 ter Akcijskega načrta za jezikovno izobraževan je in Akcijskega načrta za jezikovno opremljenost. 
Ugotavlja, da so se zapisani ukrepi večinoma uspešn o in redno izvajali tako v okviru redne dejavnosti 
kot s (so)financiranjem iz različnih virov. Zaznane  pomanjkljivosti in aktualne potrebe na različnih 
področjih glede na širše družbene razmere pa bodo p o možnostih upoštevane in uvrščene v nov  Uvod 
5 
 jezikovnopolitični program za naslednje petletno ob dobje, ki je v pripravi. Nova resolucija bo 
posebno pozornost namenila jezikovni zmožnosti vseh  skupin govorcev, sporazumevalnim potrebam 
ljudi z invalidnostmi, raziskovanju jezikovne situa cije, jezikovni opremljenosti slovenščine, različni m 
vidikom slovenščine v javni rabi in drugim perečim temam, ki jih vključuje jezikovna politika in ki so  
jih novembra in decembra 2018 v javni razpravi ob o snutku novega strateškega dokumenta 
izpostavili strokovnjaki z vseh področij.  
Medresorsko delovno skupino za spremljanje izvajanj a jezikovne politike Republike Slovenije 
sestavljajo javni uslužbenci iz tistih organov izvr šilne oblasti in nosilcev javnih pooblastil, kateri h 
dejavnost je najbolj neposredno povezana z jezikovn opolitičnimi vprašanji, pri delovanju pa je 
zavezana tako načelu odgovornosti kot operativnosti  (načelna odgovornost najvišjih predstavnikov 
ministrstev ter drugih vladnih služb za ustanovitev  in delovanje skupine ter hkrati konkretna in 
operativna odgovornost javnih uslužbencev kot staln ih sodelavcev skupine). 
Člani MDS ob pregledu obdobja zadnje jezikovnopolit ične resolucije in akcijskih načrtov za 
izobraževanje in za opremljenost ugotavljajo, da so  številni ukrepi s področja jezikovnega 
izobraževanja že sistemsko umeščeni in se izvajajo kot redna dejavnost ministrstva in javnih zavodov 
(npr. slovenščina v zamejstvu, zdomstvu in izseljen stvu), zato se kontinuirano dobro uresničujejo. 
Eden od pozitivnih premikov pri uresničevanju Resol ucije je prav gotovo razvoj slovenščine kot 
drugega jezika, povezanega z uspešno integracijo pr iseljencev v vzgojno-izobraževalni proces, z 
zavedanjem pomena negovanja raznojezičnosti ter s s poštovanjem drugih in drugačnih. Skozi 
aktivnosti je razviden tudi pozitiven vpliv sodelov anja slovenskih strokovnjakov v mednarodnem 
prostoru (npr. na delavnicah in usposabljanjih Evro pskega centra za moderne jezike, ki deluje pri 
Svetu Evrope).  
Nekateri ukrepi pa so ostali neuresničeni ali manj uresničeni. Nacionalni program v fazi načrtovanja n i 
bil dovolj usklajen s posameznimi nosilci ukrepov, zaradi česar so bili nekateri projekti že v izhodiš ču 
zastavljeni nerealno, zlasti s finančnega vidika. D rugi razlogi so avtonomija univerze, pomanjkanje 
sredstev in ustreznih kadrov za izvedbo, pomanjkanj e politične volje, pa tudi nefleksibilni finančni i n 
tudi siceršnji mehanizmi upravljanja, denimo za ukr epe spodbujanja slovenščine v visokem šolstvu in 
znanosti, predvsem pa pri uresničevanju ukrepov s p odročja jezikovne opremljenosti. Smiselno bi bilo 
zagotoviti tudi tečaje slovenskega jezika za odrasl e (ne študente, dijake, otroke) državljane EU, pri 
čemer še vedno ni sistemske ureditve. Zavzemati se bo treba zlasti za krepitev razvoja jezikovne 
zmožnosti v strokovnem jeziku in izboljšanje položa ja slovenščine kot jezika znanosti. S 
sofinanciranjem zahtevnejših prevodov monografskih publikacij s področja humanističnih ved v 
slovenski jezik pa se med drugim pomembno prispeva k razvoju strokovne terminologije. 
V obdobju 2014–2018 so se uspešno izvajala usposabl janja za izboljšanje besedil v uradovalni rabi. 
Vsebine usposabljanj so obsegale ustrezen jezik in slog ter obliko besedil, ki jih pišejo javni 
uslužbenci, pa tudi pripravo besedil za splet in ja vno nastopanje. Usposabljali so se tudi izvajalci 
usposabljanj na Upravni akademiji, in sicer na dela vnicah za boljši jezik v gradivih in predstavitveni h 
prosojnicah. Državni portal eUprava že od svojega z ačetka skuša v največji možni meri slediti ciljem i n 
ukrepom iz Resolucije, še posebej pa od novembra 20 15, ko je na voljo prenovljena eUprava za 
elektronsko poslovanje državljanov z državno in jav no upravo. Na portalu so obema narodnostnima 
skupnostma v njunem maternem jeziku na voljo inform acije o upravnih postopkih, obrazci so ažurni 
in se dodajajo novi. Informiranost pripadnikov obeh  narodnostnih manjšin se nenehno povečuje in 
izboljšuje ( https://e-uprava.gov.si/it in  https://e-uprava.gov.si/hu ). Glede siceršnjih dejavnosti obeh 
narodnih skupnosti – italijanske in madžarske – kak or tudi romske skupnosti pristojni organi  Uvod 
6 
 ugotavljajo, da bo treba v naslednjih letih namenit i pozornost še dodatnemu sofinanciranju njihovih 
projektov. Nadaljevali se bodo tudi aktivnosti in p rizadevanja za ohranjanje ter razvoj slovenskega 
jezika med Slovenci v zamejstvu in po svetu. Na osnovi povratnih informacij zamejskih profesorje v je 
opazno, da kljub udejanjanju nacionalnega programa upada motivacija mlajše populacije v zamejstvu 
(dijaki) za študij v Sloveniji, in sicer za študij nekaterih nacionalno pomembnih predmetnih področij 
(zgodovina, slovenistika), medtem ko izrazito naraš ča interes za študij na pedagoških študijskih 
programih (Univerza na Primorskem). Poznavalci zame jskega območja s svojim strokovnim in 
znanstvenoraziskovalnim delovanjem zagotavljajo kon tinuirano povezovanje in prepoznavanje 
potreb zamejskega okolja in razvoj politik na podro čju izobraževanja. Potrebna pa bi bila razvojna 
sredstva, ki bi bila eksplicitno namenjena temu pov ezovanju in razvoju politik povezovanja. Izziv za 
nadaljnji jezikovnopolitični program je ustrezno fi nanciranje jezikovne ureditve visokega šolstva in 
znanosti. Predvideni ukrep naj bi zagotavljal vzpos tavitev/ohranjanje sistema učinkovitega učenja 
slovenščine za tuje študente in visokošolske učitel je znotraj posameznih univerz. 
Resolucija za obdobje 2014 do 2018 je bila dobro za stavljena na področju govorcev s posebnimi 
potrebami. Kar zadeva njeno realizacijo, so aktivno sti v akcijskem načrtu morda preveč razdrobljene 
in preveč natančno določene, pri nekaterih aktivnos tih nosilci niso bili pravilno izbrani, tudi ni dov olj 
strokovnjakov, ki bi lahko realizirali določene zas tavljene cilje na področju jezikovne politike, po d rugi 
strani pa so tudi finančna sredstva omejena in žal ne omogočajo uresničitve vseh konkretnih, dobrih 
idej. Na področju znakovnega jezika so bili zelo po membni posveti oz. strokovna usposabljanja 
tolmačev (delo z osebami z gluhoslepoto in učenje k omunikacijskih podpornih metod),  umeščanje SZJ 
kot izbirnega predmeta v šolski prostor in izvajanj e študijskega programa za izpopolnjevanje 
izobrazbe učiteljev/vzgojiteljev. Prav tako je reso lucija prispevala k večji prepoznavnosti potreb 
govorcev s posebnimi potrebami, predvsem na področj u branja v lahko berljivih  tehnikah ter 
obveščanja (tudi s strani državnih organov in drugi h javnih služb) v njim razumljivi obliki.  
V celotnem obdobju so bili v ospredju skrb za izbol jšanje bralne pismenosti vseh generacij in vse 
populacije, vključno z ranljivimi skupinami, tj. ra zvijanje zgodnje pismenosti do odraslega obdobja 
(tako v predšolskem, zgodnješolskem in srednješolsk em obdobju kot pozneje), razvoj nacionalne 
politike pismenosti in temeljnih zmožnosti, strateg ija bralne pismenosti, razvoj temeljnih kompetenc 
odraslih, celostno vključevanje otrok iz drugih jez ikovnih okolij, razvoj bralne kulture in povečanje 
stopnje bralne pismenosti v maternem jeziku med Slo venci v zamejstvu ter spodbuda uporabe 
knjižnic na obmejnem območju in prizadevanja za izb oljšanje bralne pismenosti v digitalnem okolju.  
 
  ANJI 
7 
 Akcijski načrt za jezikovno izobraževanje (ANJI) 1 
 
Splošni cilji in ukrepi 
 
1. cilj: Uskladitev dejavnosti jezikovnega izobraže vanja na vseh ravneh  
 
Aktivnost 
Priprava akcijskega načrta v imenovani skupini stro kovnjakov in strokovnjakinj, javna debata o 
osnutku načrta, medresorska uskladitev dokumenta in  sprejem na vladi 
Nosilec  
MK  
Kazalniki 
Akcijski načrt za jezikovno izobraževanje 
Predvideni učinki 
Strokovno ter družbeno usklajeno učinkovito načrtov anje in izvajanje jezikovne politike na področju 
jezikovnega izobraževanja 
Poročilo nosilca 
Ukrep je bil izveden v letu 2015. 
Porabljena sredstva 
MK: finančnih posledic v letu 2018 ni bilo. 
 
2. cilj: Zmožnost govorcev slovenščine za uporabo j ezikovnih priročnikov in jezikovnih 
 
Aktivnost  
za učitelje in učiteljice na različnih stopnjah šol anja, izvedba izobraževanj za splošno in poklicno 
javnost  
                                                           
1 Posamezne aktivnosti so v poročilu omenjene tudi ve čkrat, saj se z njimi dosegajo raznovrstni cilji.   ANJI 
8 
 Nosilca  
MK, MIZŠ  
Kazalniki 
Število izvedenih izobraževalnih oblik, ki zasleduj ejo navedeni cilj  
Usposobljeni učitelji in učeči se za kompetentno up orabo priročnikov in drugih jezikovnih virov  
Poročilo nosilcev 
MK je septembra 2017 objavilo »Javni razpis za (so) financiranje projektov, namenjenih promociji in 
uveljavljanju slovenskega jezika na področju jeziko vnih virov, tehnologij in digitalizacije v letih 20 18 in 
2019«. V okviru prvega predmeta razpisa, tj. promoc ije jezikovnih virov in tehnologij, so bili izbrani  
štirje projekti, ki so se začeli izvajati v začetku  leta 2018: 
– »Slovar sopomenk sodobne slovenščine: Od skupnosti z a skupnost « (izvajalec: Fakulteta za 
računalništvo in informatiko Univerze v Ljubljani).  Splošni cilj projekta je predstaviti in promovirat i po 
oceni avtorjev najobsežnejšo prosto dostopno avtoma tsko generirano spletno zbirko sopomenk za 
slovenščino, ki uvaja nov tip jezikovnega vira, ki ga avtorji opredeljujejo z izrazom odzivni slovar. 
Porabljena sredstva: 19.921,52 evra. (Gl. še podrob nejše poročilo UL na str. 10.) 
– »Moj jezik v digitalnem svetu « (izvajalec: Univerza v Mariboru). Namen projekta je razširiti vedenje 
o obstoječih digitalnih jezikovnih priročnikih za s lovenščino in možnostih njihove uporabe pri vsakdan ji 
komunikaciji. V letu 2018 je izvajalec raziskal pot rebe in značilnosti posameznih ciljnih skupin ter 
seznanjenost javnosti z obstoječimi jezikovnimi pri ročniki, drugimi jezikovnimi viri in tehnologijami.  
Izvedel je vrsto delavnic, na katerih so se udeleže nci seznanili s spletnimi jezikovnimi viri in njiho vo 
uporabnostjo. Ciljne javnosti aktivno vključuje v s oustvarjanje vsebin na družbenih omrežjih in 
povečuje prepoznavnost projekta, njegovih rezultato v in Ministrstva za kulturo kot aktivnega 
podpornika promocije slovenskega jezika. V okviru p rojekta bo poskrbljeno tudi za širjenje vedenja o 
novih jezikovnih priročnikih, ki se razvijajo v dig italnem okolju, ter možnostih njihove uporabe med 
populacijo, ki z vsebinami iz jezika nima več stika  skozi šolanje. Aktivnosti zaokrožuje portal DITKO,  
dostopen na https://medijske.um.si/ditko/ . Projekt se v letu 2019 nadaljuje. Porabljena sred stva: 
17.438,58 evra. 
– »Digitalizacija in dostopnost slovarskih virov « (izvajalec: Fakulteta za matematiko, naravoslovje  in 
informacijske tehnologije Univerze na Primorskem te r podjetje Amebis kot konzorcijska partnerja). 
Namen projekta je tako avtorjem kot uporabnikom pro movirati slovarske vire, spodbujati njihovo 
uporabo in ustvarjanje novih slovarjev. Med cilje p rojekta za avtorje sodijo brezplačna spletna 
dostopnost orodja za sestavo slovarjev ter tehnična , leksikografska in uredniška pomoč. Cilji projekta  
za uporabnike so umerjeni v zagotavljanje obsežnega  nabora brezplačnih informacij in slovarskih 
podatkov na enem mestu, in sicer na pregleden, enos taven in dostopen način. Med cilje sodijo tudi 
povečanje števila dostopnih digitaliziranih slovars kih zbirk v obliki, prijazni do uporabnikov, ter 
razvijanje in izpopolnjevanje zmožnosti uporabnikov  za uporabo slovarskih tehnologij. Ključne 
dejavnosti projekta so usmerjene k promociji in uve ljavljanju slovarjev v digitalni obliki. Za avtorje  so  
realizirani v sklopu informacijskih sestankov na sl ovenskih univerzah, v društvih, organizacijah ipd.,  saj 
v njihovem krogu nastaja večina slovarjev. Za potre be uporabnikov pa bo izdelan nov slovarski portal  ANJI 
9 
 Slovarji.si s potrebnimi informacijami in dostopom do številnih slovarjev. Portal bo izboljšal 
uporabniško izkušnjo enega najbolj uporabljanih slo varskih portalov pri nas 
(http://www.evroterm.gov.si/slovar/ ), ki je z leti postal zastarel, nepregleden in nep rivlačen. 
Pričakovani rezultati projekta so nadgradnja in pov ečanje števila slovarskih zbirk ter večja seznanite v 
uporabnikov s slovarskimi viri in tehnologijami. Pr ojekt se nadaljuje tudi v letu 2019. Porabljena 
sredstva: 19.999,99 evra. 
– »Promocija jezikovne igralne aplikacije za mobiln e naprave« (izvajalec: Fakulteta za družbene vede 
Univerze v Ljubljani). Projektna skupina se posveča  promociji jezikovnih aplikacij, in sicer na vzorčn em 
primeru » Igre besed «. Med izvajanjem projekta nastajata podatkovna baz a za aplikacijo in 
podatkovna baza odgovorov uporabnikov. Porabljena s redstva: 1.488,00 evrov. (Gl. še podrobnejše 
poročilo UL spodaj.) 
Porabljena sredstva MK skupaj:  58.848,09 evra.  
MIZŠ poroča, da je bil v Katalogu programov nadaljn jega izobraževanja in usposabljanja strokovnih 
delavcev v vzgoji in izobraževanju za leto 2018 obj avljen 1 program usposabljanja 
učiteljev/vzgojiteljev za samostojno uporabo sodobn ih virov z naslovom »Uporaba jezikovnih 
priročnikov na spletu«, vendar usposabljanje ni bil o realizirano. 
Univerza v Ljubljani poroča o naslednjih izvedenih aktivnostih v letu 2018. 
– »Promocija jezikovne igralne aplikacije za mobilne n aprave«  (izvajalec: Fakulteta za družbene vede 
Univerze v Ljubljani): Rezultati projekta, ki se bo  zaključil v letu 2019, bodo presegli primanjkljaj na 
področju jezikovnih virov in orodij za slovenski je zik, namenjenih zabavi in rabi v prostem času (več o 
izhodiščih in ciljih projekta gl. v Poročilu MDS 20 17). V letu 2018 sta bili v projektu izdelani aplik aciji 
za Android in IoS. Pri razvoju so izhajali iz prist opa, uporabljenega pri Igri besed , vendar pa so koncept 
aplikacije temeljito ter v več fazah in s celotno m ultidisciplinarno sestavljeno ekipo projektnih 
sodelavcev/sodelavk večkrat premislili. Izhodišča, ki so jih skušali uresničiti v aplikaciji (dalje ig ri), so 
bila naslednja: igro je treba zasnovati modularno: okostje igre naj bo široko in čim bolj prilagodljiv o za 
kasnejše različne nadgradnje in podatkovne "zapolni tve". To pomeni, da igra vključuje možnosti 
igranja enega igralca in dvoboja (med več kot dvema  igralcema), različnega točkovanja in 
nagrajevanj druge vrste, je pestra v nalogah in omo goča vnose različnih podatkov, narašča po 
zahtevnosti (čas, vrsta podatkov – npr. dolžina bes ed, besede na določeno črko ipd., vrsta nalog) ter 
daje vpoglede v lestvice. Odločili so se, da bo reš evanje nalog potekalo tako s tipkanjem kot z izbiro  
vnaprejšnjih rešitev; s kombinacijo obojega namreč pridobimo – vsaj taka je ocena – pri pestrosti igre . 
Zelo pomembno vodilo pa je bilo tudi naslednje: igr a mora biti kratkočasna, izzivalna, zanimiva in 
nevsiljivo poučna ter primerna za različne starostn e skupine in hkrati za igralce z različnim jezikovn im 
znanjem. Aplikacija, ki so jo izdelali, ima posledi čno dva nivoja: 1. netekmovalni nivo in 2. tekmoval ni 
nivo. Oblikovali so že tudi testno skupino uporabni kov, ki bo igro preizkusila v prvih mesecih leta 20 19. 
Ob tem kaže poudariti, da bodo testirali tudi zahte vnost beleženja tako vhodnih podatkov (katere 
iztočnice in kateri kolokatorji v katerem tipu igre ) kot tudi izhodnih podatkov (npr. število igranj, 
časovno zadržanje v igri, ustreznost točkovanja gle de na zahtevnost nalog) – to se namreč že kaže kot 
zelo kompleksna naloga. Prav tako so pripravili pod atkovno bazo za aplikaciji in jo naložili v repozit orij 
Clarin.si. Priprava baze je vključevala izbor sklad enjskih struktur, določitev parametrov za izvoz, iz voz 
iz korpusa Gigafida (v takrat dosegljivi različici,  tj. različici iz leta 2012) ter obdelavo podatkov (npr. 
zapis samostalnika v ustreznem sklonu, zapis pridev nika v ustreznem spolu). Skupaj je šlo za izvoz 9 
struktur (pridevnik + samostalnik; samostalnik + sa mostalnik v rodilniku itd.). Izmed parametrov za 
izvoz sta bila pri lemah ključna dva: upoštevali so  kombinacijo pogostosti pojavitev in števila  ANJI 
10 
 kolokatorjev, medtem ko so m inimalno frekvenco v Gigafidi določili na 5000, mak simalno pa na 
100.000, kar je prineslo izvoz 10.000 iztočnic in n jihovih kolokacij. 
Finančna sredstva MK: 1.488,00 evrov. (Gl. tudi poročilo MK na str. 9.) 
– Bilateralni projekt Slovenija – ZDA » Raba slovarjev in korpusov v sodni praksi: stanje, potrebe, 
smernice«  (izvajalec: Fakulteta za družbene vede Univerze v Ljubljani, 1. 10. 2018–30. 9. 2020). Cilji 
projekta so trije: 1. priprava pregleda uporabe slo varjev v slovenski sodni praksi (obseg sklicev, vrs ta 
slovarjev, način in razlog za sklic) ter primerjava  z rabo slovarjev v ameriškem sodnem sistemu; 2. 
ugotovitev stanja uporabe korpusov v ameriški sodni  praksi (obseg sklicev, vrste korpusov, način in 
razlog za sklic) in analiza možnosti potencialne ra be korpusov v slovenskem sodnem sistemu; 3. 
osveščanje slovenskih sodnikov in pravnikov o ustre zni uporabi slovarjev in korpusov ter o pasteh 
interpretacije tamkajšnjih podatkov. V projektu sod elujejo pet slovenskih raziskovalcev/raziskovalk s 
treh ustanov (FDV, FF, Mirovni inštitut) in en razi skovalec iz ZDA (Department of Linguistics, Univers ity 
of Southern California). Cilje bodo dosegli z anali zo gradiva, posvetovanji, predavanji in objavami, t udi 
takimi, ki bodo dosegli širši krog sodnikov, pravni kov, tožilcev ter strokovnjakov sorodnih področij. 
Finančna sredstva ARRS: v letu 2018 ni bilo finančn e porabe. 
računalništvo in informatiko Univerze v Ljubljani).  Slovar sopomenk sodobne slovenščine  je nastal na 
Centru za jezikovne vire in tehnologije Univerze v Ljubljani v sodelovanju s Fakulteto za računalništv o 
in informatiko UL. Gre za najobsežnejšo odprto dost opno zbirko sopomenk za slovenščino, ki uvaja 
nov tip jezikovnega vira – odzivni slovar. Za odziv ni slovar je značilno, da se redno spreminja skladn o z 
jezikovnim razvojem in v sodelovanju z jezikovno sk upnostjo. Splošni cilj projekta je predstaviti novi  
slovar širši javnosti in zainteresirane uporabnike spodbuditi k sodelovanju pri nadaljnjem razvoju 
slovarja. Promocijske dejavnosti se izvajajo s pose bno mislijo na uporabniške skupine, v katerih je 
potreba po sopomenskih podatkih najbolj akutna (uči telji, prevajalci, pisci različnih avtorskih besedi l). 
Projekt predstavlja vrednost sopomenskih informacij  za reševanje jezikovnih vprašanj, obenem pa 
umešča pripravo in rabo slovarjev v sodoben, demokr atičen in uporabn(išk)o naravnan kontekst. 
Projekt osvešča javnost, da so odprto dostopni jezi kovni podatki nujen pogoj za obstoj slovenščine v 
digitalnem svetu, in ponuja skupnosti možnost za so delovanje, pri čemer je v ospredju tudi osveščanje 
uporabnikov, da je njihova povratna informacija gle de razpoložljivih slovarskih virov izredno 
dragocena in nujna za njihov razvoj. Velik del proj ekta je zato usmerjen v zbiranje uporabniških 
mnenj, izkušenj in predlogov za izboljšave. V letu 2018 so bili tako v projektu izvedeni izobraževalni  
dogodki za različne uporabniške skupine, pripravlje no je bilo tiskano in multimedijsko izobraževalno-
promocijsko gradivo in izvedena je bila anketa med uporabniki Slovarja sopomenk (N = 673). Projekt 
se nadaljuje tudi v letu 2019. Porabljena sredstva MK: 19.921,52 evra. (Gl. še poročilo MK na str. 8.)  
 
MK: 58.848,09 evra.  
 
  ANJI 
11 
 3. cilj: Ozaveščenost o različnosti sporazumevalnih  potreb in načinov sporazumevanja 
 
Aktivnosti 
Priprava večpredstavnostnega gradiva z informacijam i o perečih vidikih sporazumevalnih potreb 
ozaveščevalne akcije 
Nosilec  
MK 
Kazalniki 
Večpredstavnostno ozaveščevalno gradivo, izvedena o zaveščevalna akcija 
Učinkovitejše in strpnejše sporazumevanje med razli čnimi skupinami govorcev 
MK je junija 2017 objavilo javni razpis Jezikovna i ntegracija ranljivih skupin govorcev v Republiki 
Sloveniji. Za ta projekt je MK v okviru Operativneg a programa za izvajanje Evropske kohezijske 
politike v obdobju 2014–2020 za cilj naložbe za ras t in delovna mesta pridobilo 500.000,00 evrov za 
obdobje 2017–2019. Projekt celostno vključuje vse s kupine govorcev in sledi vsem ciljem iz poglavja 
Govorci s posebnimi potrebami (glede izdelave orodi j za učinkovitejše sporazumevanje pa tudi ciljem 
iz Akcijskega načrta za jezikovno opremljenost). Me d obveznimi razpisanimi vsebinami so tudi 
vsebine, namenjene popularizaciji in senzibilizacij i o potrebah in načinih sporazumevanja govorcev s 
posebnimi potrebami pri večinskogovorečem prebivals tvu. Izbrana sofinancirana projekta sta:  
– »Pri-ročna video slovnica slovenskega znakovnega jezika (PRVI-SZJ)« Zveze društev gluhih in 
naglušnih Slovenije : Rezultati projekta bodo inovativna didaktična gra diva za učenje oziroma 
hkrati govorci slovenščine s posebnimi potrebami (i n jezikovni skupnosti SZJ v splošnem), dostopna z 
naslednjih vidikov: glede na metajezik gradiv (SZJ) , glede vsebine (slovnica, primerna za nejezikoslov ce 
oziroma za splošno javnost vseh starostnih skupin, od učencev v šoli do odraslih in starejših članov 
društev gluhih in naglušnih po vsej Sloveniji), gle de načina poučevanja – SZJ kot prvi/materni oziroma  
drugi/tuji jezik v šolskem sistemu, glede sporazume valnega kanala (video) ter glede zgledov in vaj iz 
vsakdanje rabe. Osnove slovnice SZJ bodo torej pred stavljene v SZJ, in sicer v obliki 40 pet- do 
desetminutnih videoposnetkov, ki bodo prosto dosegl jivi na spletu, objavljeni pa bodo tudi v knjižni 
obliki s spremljevalnim DVD-jem. V okviru diseminac ije rezultatov projekta je predvideno tudi 
intenzivno ozaveščanje večinskega prebivalstva. Cil j obveščanja je predvsem ovreči predsodke do SZJ 
pri večinskem prebivalstvu in ljudem predstaviti mo žnost učenja slovnice tega jezika, starše gluhih in  
naglušnih otrok pa navdušiti nad učenjem tega jezik a. Izvajalci bodo med drugim organizirali 40-urni 
tečaj slovnice SZJ za slišeče (torej večinsko prebi valstvo s poudarkom na svojcih, študentih in 
prostovoljcih, pedagoških in strokovnih delavcih, k i se poklicno ukvarjajo z gluhimi). Porabljena 
sredstva:  82.056,49 evra.  ANJI 
12 
 – »Lahko je brati: Razvoj temeljnih usmeritev, meto d, didaktičnih gradiv in spremljajočih orodij za 
lahko branje v Sloveniji« Zavoda Risa, Centra za splošno, funkcionalno in kul turno opismenjevanje : V 
letih izvajanja projekta (2018–2019) bodo obstoječe  smernice lahkega branja popravljene in 
nadgrajene – postavljeni bodo standardi in kazalnik i za lahko branje v Sloveniji. Ključna ciljna skupi na 
projekta so osebe z motnjami v duševnem razvoju, pa  tudi druge osebe, ki so iz različnih razlogov 
slabše bralno pismene in potrebujejo lahko branje z a lažje funkcioniranje v družbi (gluhi ali naglušni , 
slepi ali slabovidni, gluhoslepi, osebe z afazijo, osebe z demenco, priseljenci takoj ob priselitvi, s kupina 
slabših bralcev). V projektu bodo med drugim nastal i program in kurikul temeljnega usposabljanja 
ciljnih govorcev ter priročnik z orodji za pripravo  lahkega branja v slovenskem jeziku. Izvajalci bodo  
poskrbeli tudi za dobro seznanjenost temeljne ciljn e skupine, strokovne in širše javnosti prek različn ih 
slovenski obrazi. Lahko branje bodo promovirali in podprli t. i.  ambasadorji lahkega branja, med njim i 
dr. Manca Košir, bralka, novinarka, sociologinja, i gralka in filantropinja, in igralec Gojmir Lešnjak - 
Gojc. Ambasadorji bodo prisotni na izobraževanjih, medijskih konferencah in diseminacijskih dogodkih 
ter spletnih omrežjih. Porabljena sredstva: 130.842 ,00 evrov. 
 
MK: 212.898,49 evra.  
 
Aktivnost 
Priprava tistih učnih vsebin in gradiv s področja v ečjezičnosti in medkulturne komunikacije, ki po 
presoji nosilcev ukrepa v slovenskem šolskem sistem u in javnosti še niso dovolj znani in 
Nosilec  
MK 
Kazalniki 
Število novih gradiv in pripravljenih učnih vsebin s tega področja 
Olajšano sporazumevanje med različnimi skupinami, z viševanje praga tolerance v večjezičnih in 
procesov   ANJI 
13 
 Poročilo nosilca 
Zavod RS za šolstvo poroča: 
– da je bila opravljena predstavitev slovenskega pr evoda Referenčnega okvira za pluralistične 
pristope k jezikom in kulturam na 3. nacionalni kon ferenci o jezikih v izobraževanju 16. 4. 2018 
(program konference, poročilo o konferenci na porta lu novice.sio.si , gradivo ROPP za učitelje na 
portalu Jeziki v izobraževanju, primer šole s preds tavitvijo večjezikovnih dejavnosti); 
– da je bila v okviru praznovanja evropskega dneva jezikov (EDJ) v sodelovanju z MIZŠ in 
Predstavništvom Evropske komisije v Sloveniji organ izirana osrednja slovenska prireditev ob EDJ 2018 
s podelitvijo priznanj ZRSŠ. Obvestilo o EDJ in pri reditvi je na zavodovi spletni strani  in na spletni strani 
PEK  v Sloveniji. Prireditev je bila 25. 9. 2018, podel jenih je bilo 10 priznanj šolam za njihove odlične 
prispevke v forumu 2017, dve šoli pa sta pripravili  tudi predstavitvi njihovih raznojezičnih dejavnost i; 
– da je ob evropskem dnevu jezikov od 12. 9. do 18.  11. 2018 potekal Pedagoški forum Zavoda RS za 
šolstvo na temo inovativni pristopi pri poučevanju tujih jezikov. Izmed 25 prispevkov je bilo izbranih  
deset najboljših, ki bodo povabljeni na podelitev v  naslednjem letu (objava nagrajencev). Urejeni 
prispevki s pedagoškega foruma za vsako leto so pos ebej v posebni zbirki prispevkov; 
– da je bilo v okviru koordiniranja EDJ v Sloveniji  z Evropskega centra za moderne jezike (ECMJ) 
naročeno promocijsko gradivo (zapestnice, svinčniki , plakati, plakati – nalepke), ki je bilo razdeljen o 
učiteljem in vzgojiteljem na izobraževalnih dogodki h ZRSŠ v avgustu in septembru. Na spletni strani 
ZRSŠ in na portalu Jeziki v izobraževanju je bilo o bjavljeno obvestilo šolam o dogodkih, dejavnostih i n 
gradivih ob EDJ, med drugim natečaj ECMJ Kako večje zičen je vaš razred, natečaj za najlepše 
oblikovanje majice ter možnost vpisa dogodkov v kol edar ECMJ. V slovenščino je bilo prevedeno 
besedilo natečaja ECMJ ( Kako večjezičen je vaš razred ). 
 
Univerza v Novi Gorici poroča, da je s promocijskim i dejavnostmi centra Večjezičnost velja  seznanjala 
učitelje, pripadnike dvojezičnih skupnosti in sploš no javnost o znanstvenih dognanjih glede kognitivni h 
vidikov dvojezičnosti ter si s tem prizadevala za o dpravljanje predsodkov do dvojezičnosti in 
dvojezičnih oziroma za zviševanje praga tolerance v  večjezičnem in večkulturnem okolju stika 
Slovenije in Italije. 
Porabljena sredstva UNG: pribl. 5.000,00 evrov. 
MIZŠ: redna dejavnost, finančnih posledic v letu 20 18 ni bilo; UNG: pribl. 5.000,00 evrov. 
 
Aktivnost 
tistih podatkov, ki so nujni za učinkovito jezikovn onačrtovalno dejavnost)   ANJI 
14 
 Nosilci 
MK, MIZŠ, Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu   
Kazalniki 
Število aplikativnih raziskav o slovenskem jeziku i n govorcih slovenščine, število aplikativnih razisk av s 
področja jezikov manjšin ter tujih jezikov  
MIZŠ poroča, da v letu 2018 ni bilo razpisa za cilj no-raziskovalne projekte, se je pa v letu 2018 zače lo 
izvajanje v letu 2017 potrjenega projekta V5-1702 »Slovenska in evropska kulturna literarna dediščina 
– pravljice v slovenskem vzgojno-izobraževalnem sis temu od vrtca do srednje šole «, katerega nosilec 
je Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani. Namen  CRP je analiza stanja za ohranjanje nacionalne 
identitete in slovenskega slovstvenega izročila ter  umestitev slovenske slovstvene kulture v 
izobraževalne programe od vrtca do srednje šole. Gr e za razširitev literarne infrastrukture: slovensko  
slovstveno izročilo v interaktivni mapi in teoretsk a refleksija: pomen slovenskega slovstvenega izroči la 
v mednarodnem kontekstu. Projekt se je začel 1. apr ila 2018 in bo trajal 24 mesecev, vrednost je 
20.000,00 evrov. Porabljena sredstva ARRS za leto 2 018 so 4.166,67 evra, MIZŠ pa bo svoj del 
financiralo v letu 2019. 
MIZŠ poroča, da je bila narejena analiza poučevanja  slovenskega jezika na Hrvaškem ter opravljeno 
iskanje sinergij že obstoječih modelov, saj dopolni lno učenje maternega jezika brez dvoma predstavlja 
izzive tako za učiteljice kot tudi za učence in nji hove starše. Koordinacijo in evalvacija učenja 
slovenskega jezika na Hrvaškem je prevzel Inštitut za narodnostna vprašanja (INV). Vključenih je 
približno 120 učencev in 8 učiteljic. Delo poteka v  sodelovanju s kulturnimi društvi Slovencev na 
Hrvaškem in tudi z lokalno skupnostjo/oblastmi vara ždinske županije, s katerimi se v prihodnosti 
načrtuje tudi organizacija tabora (vikend) s ciljem  ohranjanja jezikovne raznolikosti. Novembra 2018 
je INV izvedel strokovni posvet Sinergija modelov in izzivi poučevanja slovenskega jetika na Hrvaškem  
(zbornik povzetkov posveta). 
− Narodnostna vprašanja – koordinacija in evalvacija projektnih aktivnosti (pouk slovenskega jezika 
na Hrvaškem) – 15.000,00 evrov, 
− podpora in razvoj pouka slovenskega jezika na Hrvaš kem (dejavnosti učiteljev) – 30.000,00 evrov, 
− podpora in razvoj pouka slovenskega jezika na Hrvaš kem (posvet) – 5.000,00 evrov. 
Porabljena sredstva: 50.000,00 evrov. 
 
Nadaljevalo se je izvajanje projekta N6-0036 »Tromeja skozi čas: jezikovna prepletanja na sloven sko-
avstrijsko-italijanskem stičnem območju« . Projekt se uokvirja v kontekst avdiovizualnih raz iskav 
slovenskih narečij in govorov na jezikovno raznolik em območju Tromeje, stičišča slovanskega, 
romanskega in germanskega sveta. Ta enkratni primer  sobivanja različnih jezikov in narečij ter bogate 
kulturne dediščine je bil do nedavnega nekoliko pre zrt z lingvističnega, zlasti leksikalnega vidika. C ilj 
pred izginotjem. Projektna raziskava obsega: a) ter ensko dialektološko raziskavo na podlagi  ANJI 
15 
 vprašalnice furlanskega lingvističnega atlasa ASLEF  v 5 raziskovalnih točkah na območju Tromeje (Log 
pod Mangartom v Posočju, Ukve/Ugovizza v Kanalski d olini, Rateče v Zgornjesavski dolini, 
Zahomec/Achomitz in Bistrica/Feistritz v Ziljski do lini); b) izdelavo vizualne filmske dokumentacije z  
etnološko vsebino in prikazom govorov Tromeje, ki s o v večjezičnem okolju vsakodnevno podvrženi 
interferenčnim vplivom; c) besedilno prilogo, ki bo  zajemala fonološko transkripcijo filmskih 
posnetkov s prevodom v standardne deželne jezike; č ) pripravo knjižne izdaje poskusnega zvezka 
Slovenskega dialektološkega leksikalnega atlasa SDL A-TRIP I na osnovi zbranega terenskega gradiva. 
Raziskovalni program se je začel 1. septembra 2015 in se končal 31. avgusta 2018. ARRS je v letu 2018 
izvajalcu Inštitutu za jezikoslovne študije  Znanstveno-raziskovalnega središča Koper izplačal 4 9.032,00 
evrov.  
V okviru podoktorskega projekta Z6-8257, financiran ega prek ARRS, Inštitut za jezikoslovne študije  
Znanstveno-raziskovalnega središča Koper izvaja raz iskavo »Učenja in poučevanja (sosedskih) jezikov 
v neposrednem stiku« . Sodi v kontekst avdiovizualnih raziskav slovenski h narečij in govorov na 
jezikovno raznolikem območju Tromeje, stičišča slov anskega, romanskega in germanskega sveta. 
Raziskovalni projekt se je začel 1. julija 2017 in se bo končal 30. junija 2019. V letu 2018 je ARRS 
izplačal 57.885,00 evrov.  
V okviru raziskovalnega programa P6-0156, financira nega prek ARRS, poteka raziskovalno delo na 
temo »Slovensko jezikoslovje, književnost in poučevanje slovenščine« . Izvajalec je Univerza v Mariboru 
– Filozofska fakulteta in Pedagoška fakulteta. Razi skujejo vlogo in pomen slovenskega jezika in 
literature v regiji, ki jo določa strategija EU za Podonavje, tj. v medkulturnem prostoru. Le-tega 
oblikuje regijska stičnost slovenskega jezika z dru gimi slovanskimi pa tudi z neslovanskimi jeziki. 
Pokazali bodo položaj slovenskega jezika v tej regi ji (diahrone in sinhrone raziskave) in tako določil i 
pomen nacionalnih jezikov, literatur in kultur v EU . Slovenski jezik bo raziskan v različnih 
komunikacijskih položajih, ukvarjali se bodo z leks ikologijo, dialektologijo, besedotvorjem in 
frazeologijo. V središču zanimanja bodo 1) zgodovin a jezika, 2) jezik v stiku in konfliktu, 3) jezik 
različnih interesnih skupin, 4) enojezičnost, dvoje zičnost, večjezičnost, 5) razmerje med knjižnim 
jezikom in živo rabo, 6) jezikovno načrtovanje, 7) medjezikovni, večkulturni in medkulturni stiki na 
področju književnosti ter 8) pomen nacionalnega jez ika in literature v globalnem svetu. Raziskovalni 
program se je začel 1. januarja 2016 in se bo konča l 31. decembra 2019. V letu 2018 je ARRS izplačal 
73.627,84 evra.   
V okviru raziskovalnega programa P6-0215, financira nega prek ARRS, je potekalo raziskovalno delo 
na temo »Slovenski jezik – bazične, kontrastivne in aplikat ivne raziskave« ; program dela je obsegal 
štiri vsebinske sklope: (1) Jezikovni viri in jezik ovnotehnološka orodja, (2) Jezikovna analiza in jez ikovni 
opisi, (3) Sociolingvistične študije ter (4) Sloven ščina v procesu prevajanja in tolmačenja. Raziskova lni 
program se je začel 1. januarja 2015 in končal 31. decembra 2018. Izvajala ga je Filozofska fakulteta 
Univerze v Ljubljani v sodelovanju s Fakulteto za d ružbene vede Univerze v Ljubljani. V letu 2018 je 
ARRS izplačal 211.583,50 evra. 
V okviru raziskovalnega programa P6-0382, financira nega prek ARRS, je na Univerzi v Novi Gorici 
potekalo raziskovalno delo z naslovom »Teoretično in eksperimentalno jezikoslovje« , katerega 
osrednja tema je bila teoretično in eksperimentalno  formalno jezikoslovje. Člani programske skupine 
so se ukvarjali z različnimi podtemami teoretičnega  jezikoslovja s področja skladnje, morfologije in 
semantike, jih preverjali z eksperimentalnimi metod ami, ter tudi s povsem eksperimentalnimi  ANJI 
16 
 raziskovanji usvajanja jezika in vpliva jezika okol ja na druge kognitivne sposobnosti otrok in 
mladostnikov. Raziskovalni program, ki se je začel 1. januarja 2013 in končal 31. decembra 2018, je bi l 
za drugo obdobje odobren s trajanjem od 1. januarja  2019 do 31. decembra 2024. V letu 2018 je ARRS 
izplačal 102.943,82 evra.  
V okviru raziskovalnega projekta J6-7094, financira nega prek ARRS, je potekalo raziskovalno delo na 
temo »Slovenska znanstvena besedila: viri in opis« , v katerem je nastal obsežen korpus slovenske 
znanstvene slovenščine, ki vsebuje besedila, prevze ta s portala odprte znanosti. Besedila so zajeta iz  
izvornega formata (večinoma PDF), korpus je jezikos lovno označen z novo razvitimi orodji, ki bodo še 
izboljšala kakovost označevanja jezikovnih virov sl ovenščine. V okviru projekta so bile razvite metode  
za klasifikacijo besedil in luščenje ključnih besed nih zvez, ki so izboljšale uporabnost portala odprt e 
znanosti, saj omogočajo bolj kompleksno iskanje po vsebinah, s priporočili ključnih besednih zvez pa j e 
nadgrajen tudi vmesnik za knjižničarje, ki v univer zitetne repozitorije vnašajo nova besedila. Korpus 
rabi kot osnova za nove metode avtomatiziranega luš čenja slovenske terminologije. Izluščeni 
terminološki kandidati so objavljeni prek prosto do stopnega spletnega slovarskega vmesnika, ki 
omogoča tako pregledovanje kot urejanje zbirk, kar slovenskim znanstvenim skupnostim z 
najrazličnejših področij omogoča vključitev v uprav ljanje terminologije svojega področja. Pomemben 
segment projekta je tudi prva empirično zasnovana r aziskava slovenskega znanstvenega jezika, ki 
temelji na reprezentativnem korpusu. Nastal je tudi  priročnik za dobro znanstveno pisanje v 
slovenščini. Rezultati projekta so dostopni v najve čji možni meri: izdelani viri in orodja so prosto i n 
javno dostopni širši raziskovalni skupnosti, s čime r bodo pripomogli k napredku korpusnega 
jezikoslovja, digitalne humanistike in jezikovnih t ehnologij za slovenščino. Viri so arhivirani v 
repozitoriju raziskovalne infrastrukture CLARIN.SI,  ki je prevzela tudi vzdrževanje korpusa po zaključ ku 
projekta. Projekt so izvajali Institut »Jožef Stefa n«, Filozofska fakulteta in Fakulteta za družbene v ede 
Univerze v Ljubljani ter Fakulteta za elektrotehnik o, računalništvo in informatiko Univerze v Mariboru . 
Raziskovalni projekt se je začel 1. januarja 2016 i n končal 31. decembra 2018. V letu 2018 je ARRS 
izplačal 54.480,00 evrov.  
V okviru raziskovalnega projekta J6-7282, financira nega prek ARRS, je potekalo raziskovalno delo na 
temo »Študija kognitivnih temeljev hierarhije funkcional nih projekcij v samostalniški zvezi« . V središču 
proučevanja je bila morebitna širša kognitivna pods tat kartografskega modela skladnje naravnega 
človeškega jezika. V okviru projekta so bili zbrani  empirični psiholingvistični podatki, s katerimi se  
lahko vključujemo v jezikoslovno razpravo o izbiri med dvema (oziroma več) modeloma naravnega 
človeškega jezika in o smiselnosti kartografskega p reučevanja skladnje naravnega človeškega jezika. 
Projekt sta izvajala Univerza v Novi Gorici in Filo zofska fakulteta Univerze v Ljubljani. Raziskovalni  
projekt se je začel 1. januarja 2016 in končal 31. decembra 2018. Za izvajanje projekta je Univerzi v 
Novi Gorici v letu 2018 ARRS izplačal 108.925,95 ev ra.   
V okviru raziskovalnega programa P6-0218, financira nega prek ARRS, poteka raziskava »Teoretične in 
aplikativne raziskave jezikov: kontrastivni, sinhro ni in diahroni vidiki« , ki jo izvaja Filozofska fakulteta 
Univerze v Ljubljani. Izhajajoč iz raziskovalnih in teresov kot tudi iz potreb slovenskega in 
mednarodnega jezikoslovja in humanistike, so se v o kviru raziskovalnega programa osredotočali na 
odkrivanje zakonitosti in tendenc jezikovne oblikov anosti in jezikovnega funkcioniranja s stališča 
Izsledke so v kar največji meri aplicirali na podro čje prevajanja (večine proučevanih jezikov in 
slovenščine), slovaropisja (predvsem dvojezičnega s lovenskega in angleškega, francoskega,  ANJI 
17 
 španskega, latinskega, grškega) in poučevanja jezik ov (vseh proučevanih jezikov in slovenščine). V 
program so vključene raziskave, ki zajemajo področja  specifičnih in splošnih značilnosti angleščine, 
nemščine, francoščine, italijanščine, španščine, la tinščine, grščine in hetitščine. Vse omenjene jezik e 
razen slednjega proučujejo tudi s kontrastivnega vi dika, v primerjavi s slovenščino kot materinščino. 
Izbrana raziskovalna vprašanja sistematično proučuj ejo nasploh in še posebej s stališča slovenščine. 
Poglavitna podpodročja raziskovanja so: besediloslo vje z analizo diskurza in funkcijsko jezikoslovje, 
stilistika in retorika, pragmatika, sociolingvistik a, kontrastivna analiza, uporabno jezikoslovje, 
diahrono in primerjalno jezikoslovje izbranih jezik ov (vključno z njihovimi povezavami s slovenščino),  
besedotvorje, leksikologija in leksikografija, pome noslovje, morfosintaksa, fonetika, fonologija in 
prozodija, didaktika in metodika poučevanja nemater nih jezikov, prevodoslovje in raziskovanje 
tolmačenja, korpusno jezikoslovje in jezikovne tehn ologije, generativna slovnica in teorija naravnosti . 
Z raziskavo vseh obravnavanih modernih jezikov ter latinščine in grščine prispevajo k utrjevanju 
zavesti o tradicionalni pripadnosti Slovenije evrop skemu kulturnemu območju ter o neprekinjeni 
vključenosti v njegove kulturne in znanstvene tokov e. Glede na to, da raziskave večinoma potekajo na 
področjih, na katerih so se člani programske skupin e v mednarodnem prostoru že uveljavili kot 
priznani strokovnjaki, so rezultati raziskav za med narodno strokovno javnost – glede na njene 
doslejšnje odzive – še naprej koristni in zanimivi ter se tvorno vpenjajo v vrhunsko sodobno 
jezikoslovno znanost v Evropi in svetu. Raziskovaln i program se je začel 1. januarja 2017 in se bo 
končal 31. decembra 2020. V letu 2018 je ARRS izpla čal 105.711,30 evra.   
 
V okviru raziskovalnega projekta J7-8280, financira nega prek ARRS, poteka raziskava »Viri, metode in 
orodja za razumevanje, prepoznavanje in razvrščanje  različnih oblik družbeno nesprejemljivega 
diskurza v informacijski družbi« . Čeprav pojav različnih oblik družbeno nesprejemlj ivega diskurza 
(DND), kot so sovražno, diskriminatorno in žaljivo izražanje, še zdaleč ni nov, se z njimi v zadnjem č asu 
zaradi številnih družbenih, kulturnih in ekonomskih  sprememb izrazito intenzivno soočamo. Gre za 
izjemno širok in globalen družbeni problem, na kate rega opozarjajo vse ključne mednarodne 
organizacije, kot so Svet Evrope, Evropska unija, O rganizacija za varnost in sodelovanje v Evropi ter 
Združeni narodi. Kot dokazujejo redke doslej opravl jene jezikoslovne raziskave sovražnega govora v 
Sloveniji (Červ in Kalin Golob 2012, Campos Fereira  idr. 2012), problematika tovrstnih nesprejemljivih  
diskurzivnih praks močno presega okvire jezikoslovj a, zato se lahko z njimi uspešno spopadamo le v 
sodelovanju s sociologi in pravniki. Ker pa je žalj ivi in sovražni govor z razmahom informacijsko-
komunikacijskih tehnologij in računalniško posredov ane komunikacije (RPK) ter s hitrostjo širjenja 
informacij po internetu dobil povsem novo razsežnos t, za učinkovito soočanje z njim v informacijski 
družbi hkrati nujno potrebujemo tudi avtomatiziran pristop. Projekt je izrazito interdisciplinaren in 
povezuje strokovnjake s področja korpusnega jezikos lovja in sociolingvistike s strokovnjaki s področja  
kritične analize diskurza in družboslovnega anketir anja in pravne analize s strokovnjaki s področja 
jezikovnih tehnologij in strojnega učenja za sloven ščino. Raziskava ponuja kombinacijo najsodobnejših 
kvantitativnih in kvalitativnih multidisciplinarnih  pristopov, kot so metode korpusnega jezikoslovja i n 
kritične analize diskurza, pravne analize in sociol oške metode anketiranja, ki proučujejo rabo in 
dojemanje družbeno nesprejemljivega komuniciranja v  družbeno-kulturnem kontekstu. Obenem 
načrtovani pristopi z metodami analize vsebine, opi sne in inferenčne statistike ter strojnega učenja z a 
prepoznavanje in preprečevanje tovrstnih spornih di skurzivnih praks obetajo dragoceno digitalno 
nadgraditev tradicionalne humanistike in družboslov ja s pristopi, ki temeljijo na velikih količinah 
nestrukturiranih in delno strukturiranih podatkov. Projekt ima močno empirično podlago, saj bo 
večina raziskav izvedenih na velikih, bogato označe nih slovenskih korpusih DND in RKP. Za razvoj  ANJI 
18 
 avtomatskih metod označevanja bodo izdelali ročno o značene podatkovne zbirke in z metodami 
strojnega učenja (SU) zgradili modele za prepoznava nje pojavov, ki so predmet raziskave. Izvajalci so 
Institut »Jožef Stefan«, Filozofska fakulteta in Fa kulteta za družbene vede Univerze v Ljubljani ter 
Mirovni inštitut. Raziskovalni projekt se je začel 1. maja 2017 in se bo končal 30. aprila 2020. V let u 
2018 je ARRS izplačal 52.777,50 evra.   
V okviru raziskovalnega projekta J6-9373, financira nega prek ARRS, poteka raziskovalno delo na temo 
»Institucionalna dvojezičnost na narodnostno mešani h območjih v Sloveniji: evalvacija dodatka za 
dvojezičnost« . Jezikovna politika v Sloveniji temelji na načelu zagotavljanja enakovrednega položaja 
narodnih manjšin na narodnostno mešanih območjih, t j. na obali slovenske Istre (italijansko govoreča 
manjšina) in v Prekmurju na severovzhodu Slovenije (madžarsko govoreča manjšina). Pogoj za 
zaposlitev v javnem sektorju je znanje tako večinsk ega kot tudi manjšinskega jezika. Če je znanje 
jezika narodne skupnosti pogoj za opravljanje dela,  so javni uslužbenci in sodniki upravičeni do 
dodatka k plači, znanega kot dodatek za dvojezičnos t. Program dodatka za dvojezičnost pa ni tako 
učinkovit, kot je bilo pričakovano, zato se večinsk i jezik (slovenščina) ter manjšinska jezika 
(italijanščina in madžarščina) ne uporabljajo enako vredno. V tem projektu bo z uporabo 
interdisciplinarnega pristopa, ki združuje etnograf ske raziskave, ekonomijo in analizo politike, 
raziskano, kako se program dodatka za dvojezičnost odziva na kulturne, družbene, politične in 
gospodarske dejavnike v slovenski Istri ter kako ti  dejavniki prispevajo k njegovi uspešnosti oziroma 
neuspešnosti. Postavljena je hipoteza, da je neučin kovitost programa dodatka za dvojezičnost 
mogoče pripisati neustreznemu oblikovanju politike in nezadostnemu izvajanju, in ne  pomanjkanju 
podpore prebivalstva. Raziskovalni projekt se je za čel 1. julija 2018 in se bo končal 30. junija 2021.  
Izvajalci so Inštitut za narodnostna vprašanja, Uni verza na Primorskem – Fakulteta za humanistične 
študije Koper in Univerza v Ljubljani – Filozofska fakulteta. V letu 2018 je ARRS izplačal 50.003,20 
evra. 
MIZŠ (ARRS) : 921.136,78 evra.  
 
1 Slovenščina kot prvi jezik v Republiki Sloveniji 
 
1. cilj: Razvijanje in izpopolnjevanje jezikovne zm ožnosti govorcev slovenščine kot prvega 
jezika in njihovo usposabljanje za učinkovito spora zumevanje 
 
1.1.1 Osnovne aktivnosti 
Evalvacija primernosti in usklajenosti učnih načrto v, učnih gradiv, pouka in zunanjih preverjanj 
slovenščine ter mednarodna primerjava učnih načrtov  in učnih gradiv s slovenskimi   ANJI 
19 
 Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
Evalvacijsko poročilo, primerjalna študija, analiza  posameznih problematik ter iz tega izhajajoči 
predlogi, ki upoštevajo vsa izhodišča, zajeta v kom entarju aktivnosti 
– Obstoj gradiv, ki bodo osnova za nadaljnje ukrepe n a področju izboljševanja pouka slovenščine, 
– številčno in primerjalno podprti podatki kot osnova  za spremembe in dopolnitve pouka 
slovenščine na vseh ravneh, 
– obstoj vsebinskih temeljev za prenovo jezikovnega p ouka slovenščine na vseh ravneh, 
– učinkovitejše medpredmetno povezovanje tujih jeziko v s slovenščino in slovenščine kot prvega 
jezika z drugimi jeziki (prim. 7. aktivnost pri pog lavju Tuji jeziki), 
– učinkovitejše znotrajpredmetno povezovanje med jezi kovnim in književnim delom pouka 
slovenščine,  
– poenotenje jezikoslovnih izrazov pri slovenščini in  drugih jezikih na pojmovni in izrazni ravni, 
– metodološka in časovna uskladitev obravnave izbrani h jezikovnih vsebin pri pouku slovenščine in 
tujih jezikov (s spremembo učnih načrtov in učnih g radiv), 
– izboljšanje učnih gradiv in prilagoditev vsebine iz obraževanj učiteljev, 
– izboljšava zunanjega preverjanja znanja slovenskega  jezika. 
 
MIZŠ poroča, da je na področju izobraževanja odrasl ih Andragoški center Slovenije (ACS), ki sicer ni 
nosilec navedene aktivnosti in v letu 2018 ni izvaj al ukrepov neposredno s področja navedene 
aktivnosti, kljub vsemu deloval v smeri doseganja c ilja »Razvijanje in izpolnjevanje jezikovne 
zmožnosti govorcev slovenščine kot prvega jezika in  njihovo usposabljanje za učinkovito 
sporazumevanje«. Dejavnosti, ki so jih v podporo te mu cilju izvajali na ACS, so: OŠ za odrasle (npr. 
usposabljanje za učitelje), svetovanje in strokovna  podpora pri razvoju nacionalne politike pismenosti  
in temeljnih zmožnosti, sodelovanje pri pripravi ak cijskega načrta za Strategijo spretnosti odraslih, 
nadaljevanje aktivnosti pri projektu e-testiranje s pretnosti odraslih, sodelovanje pri implementaciji 
strategije bralne pismenosti, strokovna podpora pod ročju razvoja temeljnih kompetenc odraslih (npr. 
priprava strokovnih in učnih gradiv ter izobraževal nih filmov, namenjenih razvoju temeljnih zmožnosti 
odraslih, izvedba usposabljanja za strokovne delavc e za uporabo inštrumenta SVOS, knjižna izdaja 
monografske publikacije Spretnosti odraslih s poglo bljenimi premisleki o stanju na področju zmožnosti 
branja in obdelave informacij pri odraslih na podla gi izsledkov raziskave PIAAC, posodobitev 
javnoveljavnih (JV) programov za dvig temeljnih zmo žnosti in programov usposabljanja za življenjsko 
uspešnost (UŽU), priprava opisnikov temeljnih zmožn osti), gradnja in promocija portala za družinsko 
pismenost (ki je namenjen različnim institucijam, o rganizacijam, strokovni in širši javnosti ter njiho vim 
ciljnim skupinam po  Sloveniji), strokovna in razvo jna podpora študijskim krožkom (ŠK) (npr. ŠK 
Beremo s Pristanom, ŠK Večerno branje 19, ŠK Knjižn a srečanja ob kavi, ŠK Prisedi, ti zgodbo povem, 
ŠK ustvarjalno pisanje).  ANJI 
20 
  
Univerza v Ljubljani poroča o naslednjih izvedenih dejavnostih v letu 2018. 
– Projekt »Za kakovost slovenskih učbenikov, KAUČ« : razpis Ministrstva za izobraževanje, znanost in 
šport (»Razvoj in udejanjanje inovativnih učnih oko lij in prožnih oblik učenja za dvig splošnih 
kompetenc), trajanje: 2017–2022, izvajalec Univerza  v Ljubljani, Fakulteta za računalništvo in 
informatiko. Vrednost za celoten sklop, ki obsega š e razvoj odločitvenega sistema: 75.600,00 evrov. V 
okviru projekta bo razvit prototip spletnega orodja  za ocenjevanje berljivosti, ki se bo lahko uporabl jal 
tudi za evalvacijo učnih gradiv. Razvitih, implemen tiranih in za slovenščino prilagojenih bo več mer z a 
oceno berljivosti. Za oceno berljivosti in koherenc e besedil bodo uporabljeni tehnike obdelave 
naravnega jezika in strojno učenje. Orodje bo odprt okodno in javno dostopno na spletu. 
– V letu 2018 sta bili izvedeni dve izobraževanji z a učitelje osnovnih in srednjih šoli s področja 
slovenščine: Novejši tokovi v slovenistiki – jezik v teoriji in šolski praksi (izvajalci: Erika Kržišn ik, Vera 
Smole, Andreja Žele, Simona Kranjc, Hotimir Tivadar , Saška Štumberger) in Novejši tokovi v 
slovenistiki – književnost v teoriji in šolski prak si (Irena Novak Popov, Alojzija Zupan Sosič, Alenka  
Žbogar, Mateja Pezdirc Bartol). Skupaj se je obeh i zobraževanj udeležilo 74 učiteljev.  
Porabljena sredstva: 1.875,00 evrov. Sredstva so bi la pridobljena v okviru razpisa MIZŠ in s 
kotizacijami.  
UL: 1.875,00 evrov;  MIZŠ: redna dejavnost. 
 
1.1.2 Osnovne aktivnosti 
Sprememba učnih načrtov na podlagi raziskav, evalva cij in drugih analiz  
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
Prenovljeni učni načrti za vse stopnje douniverzite tnega izobraževanja  
– Uvajanje prenovljenih učnih načrtov v učno prakso 
MIZŠ poroča, da je bil na 191. seji Strokovnega sve ta RS za splošno izobraževanje 26. 4. 2018 na 
predlog Zavoda RS za šolstvo in pozitivnega strokov nega mnenja MIZŠ potrjen Učni načrt za 
Slovenščino v programu osnovne šole. Sprejet je bil  naslednji sklep: »Strokovni svet RS za splošno 
izobraževanje v skladu z 12., 15. in 25. členom Zak ona o organizaciji in financiranju vzgoje in  ANJI 
21 
 izobraževanja (Ur. l. RS, št. 16/07-UPB5, 36/08, 58 /09, 64/09-popr., 65/09-popr.,  20/11, 40/12-ZUJF, 
57/12-ZPCP-2D, 2/15 – Odl. US: U-I-269/12-24, 47/15 , 46/16, 49/16-popr. in 25/17-ZVaj) določi Učni 
načrt Slovenščina v programu osnovne šole.« 
MIZŠ – Eurydice Slovenija  poroča tudi o uradni objavi mednarodnega zbornika kazalnikov 
Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OE CD) v izobraževanju » EDUCATION AT A GLANCE « 
(EAG) – »Pogled na izobraževanje 2018« (EAG). »Educ ation’s promise to all« je naslov izdaje v letu 
2018. EAG je najobširnejši zbornik mednarodno prime rljivih podatkov o stanju in učinkih 
izobraževanja v 36 državah članicah in partnerskih državah OECD z vsega sveta. Tema jezikov ni 
posebej obdelana, je pa jezikom namenjeno nekaj pou darkov: 
• Zaradi slabšega znanja jezika in slabšega poznavanj a izobraževalnega sistema države 
sprejemnice se priseljenci prve in druge generacije  slabše vključujejo tako v izobraževalne 
programe kot tudi na trg delovne sile (str. 23). Št udija sporoča, da v mnogih državah priseljeni 
delavci kljub primerljivi izobrazbi zaslužijo manj kot domači delavci. So pa države, med njimi tudi 
Slovenija, v katerih visoko izobraženi priseljeni d elavci zaslužijo več kot domači delavci z enako 
stopnjo izobrazbe (str. 94). 
• Znanje jezikov je lahko eden izmed pomembnih faktor jev neenakosti v izobraževanju (str. 29), 
zgodnja integracija priseljenih otrok, po možnosti že v predšolsko izobraževanje, je izrednega 
pomena (str. 167). 
 
MIZŠ: redna dejavnost. 
 
1.1.3  Osnovne aktivnosti  
Preizkušanje in evalviranje uporabe jezikovnih tehn ologij pri pouku slovenščine  
Nosilec  
MK 
Kazalniki 
Evalvacijsko poročilo  
Vpeljava predlaganih rešitev v pedagoško prakso  
MK se kot nosilec aktivnosti vključuje glede na svo je pristojnosti v smislu spremljanja. 
MIZŠ: finančnih posledic v letu 2018 ni bilo.   ANJI 
22 
 1.2 Zagotavljanje kakovosti poučevanja slovenščine s sistemskimi ukrepi  
Motiviranje in usposabljanje ravnateljev za sprejem anje strokovno ustreznih odločitev v zvezi z 
načrtovanjem in izvajanjem jezikovnega izobraževanj a ter v zvezi z zagotavljanjem čim višje ravni 
strokovnega jezika pri vseh predmetih na šoli ter p riprava usmeritev za takšno usposabljanje    
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
Kontinuirana skrb za slovenščino kot učni jezik in dvig ravni strokovnega jezika pri vseh predmetih na  
šoli  
MIZŠ poroča, da so številne dejavnosti na temo bral ne pismenosti in razvoja slovenščine potekale v 
okviru ESS-projekta OBJEM  (Ozaveščanje, Branje, Jezik, Evalvacija, Modeli ), ki ga koordinira ZRSŠ. 
Vključenih je 59 vzgojno-izobraževalnih zavodov (VI Z), na vsakem VIZ deluje projektni tim, v katerega 
je vključen tudi ravnatelj ali ravnateljica. Na ta način so ravnatelji in ravnateljice neposredno vklj učeni 
v razvojno delo na tem področju. 
MIZŠ: poraba ESS-projekta OBJEM  je zabeležena na strani 32. 
 
Načrtovanje, organizacija in izpeljava posvetov, de lovnih srečanj in seminarjev za seznanjanje z 
novostmi na področju prenove učnih načrtov, učnih g radiv, didaktike predmeta, strokovnih 
novosti, novosti na področju jezikovnih tehnologij in jezikovne politike (večjezičnost, 
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
Število, vsebina in oblike izobraževanja učiteljev   ANJI 
23 
 Predvideni učinki 
Boljša usposobljenost učiteljev za uvajanje novosti , uveljavljanje sodobnih didaktičnih pristopov, 
medpredmetno povezovanje, uvajanje večjezičnosti in  medkulturnosti v učno prakso, učinkovita raba 
jezikovnih tehnologij 
MIZŠ poroča, da je bilo v letu 2018 načrtovanih 7 p rogramov usposabljanja učiteljev: Kar zares 
počnemo z jezikom: integrirano merjenje jezikovnih zmožnosti, Novejši tokovi v slovenistiki – jezik v 
teoriji in šolski praksi, Novejši tokovi v slovenis tiki – sodobna slovenska literatura, Poučevanje 
slovenščine in preverjanje znanja pri učencih OŠ in  SŠ, ki so govorci slovenščine kot drugega jezika, S 
prevajanjem do temeljnih razlik med nemščino in slo venščino, Novosti na področju strategij 
poučevanja slovenščine in naravoslovja v prvem in d rugem triletju osnovne šole, Uporaba jezikovnih 
priročnikov na spletu, razvijanje učinkovitih komun ikacijskih veščin – mednarodni seminar; od teh so 
bili realizirani 4 programi, za katere je ministrst vo namenilo 4.022,62 evra. 
Novembra 2018 sta se strokovni delavki Zavoda RS za  šolstvo udeležili mednarodnega seminarja 
Evropskega centra za moderne jezike Sveta Evrope v Gradcu o učnem jeziku in podpori šolam pri 
vzpostavljanju podpornega okolja. Osrednja tema je bila pomen učnega jezika pri nejezikovnih 
predmetih in skozi kurikul, predstavljeni so bili p rimeri dobre prakse, razprava je tekla o pripravi 
priporočil. Predvsem pa je delavnica ponudila velik o gradiv in idej za načrtovanje razvojnega dela.  
Delovna skupina svetovalk za predšolsko vzgojo Zavo da RS za šolstvo je v okviru ESS-projekta Krepitev 
kompetenc strokovnih delavcev na področju vodenja i novativnega vzgojno-izobraževalnega zavoda v 
letih 2016–2018 izpeljala 9 seminarjev na temo Razv ijanje zgodnje pismenosti in formativno 
spremljanje v vrtcu. Seminarjev se je udeležilo 195  strokovnih delavcev. Prav tako je ZRSŠ  v okviru 
naloge Večjezičnost in medkulturnost v vrtcu načrto val pripravo osnutka posodobitve področja 
dejavnosti JEZIK v Kurikulumu za vrtce oziroma t. i . smernice, ki naj bi jih pripravili do konca junij a 
2019. Ker pa so v tem času dobili novo nalogo, tj. Posodobitev kurikuluma za vrtce, so se odločili, da  
zaradi smiselnosti umestitve in tesne povezave z no vo nalogo posodobitev področja jezika pripravijo v 
okviru posodobitve celotnega Kurikuluma za vrtce. 
ZRSŠ je v letu 2018 izvedel dvodnevno konferenco Jeziki v izobraževanju , katere se je udeležilo 186 
strokovnih delavcev. Teme sekcij in primerov dobre prakse:  
• Raznojezičnost kot sodoben način komunikacije. 
• Moč jezika kot sporazumevalne zmožnosti. Jezik kot identiteta in vrednota. 
• Jeziki od vrtca do mature. 
• Vloga in pomen učnega jezika – od pripovedi v vrtcu  do eseja na maturi. 
• Moč besede – književnost po vertikali. 
• Razvijanje jezika v digitalnih učnih okoljih. 
Delavnice: 
• Raba odlomka umetnostnega in neumetnostnega besedil a pri pouku slovenščine, angleščine in 
francoščine. 
• Govorna vzgoja pedagoga in komunikacija. 
• Veččutna celovita spodbuda za učenje in poučevanje jezika. 
• Potenciali za boljše zgodnje učenje in poučevanje t ujega jezika na osnovi ugotovitev spremljav 
pouka. 
• Razvijanje posameznikove raznojezične zmožnosti: de javnosti in gradiva.  ANJI 
24 
 • Pregled posodobitev učnega načrta za angleščino (20 16) – kako zagotoviti vertikalo in ustrezne 
prehode. 
• Večjezičnost kot priložnost in/ali izziv pri pisnem  izražanju v tujem jeziku. 
• Vidimo, razumemo, ubesedimo – povezanost bralne in naravoslovne pismenosti. 
• S slikanico v svet branja in vseživljenjskega učenj a. 
• Spodbujamo večjezičnost otrok. Dejavnosti in prilož nosti za ohranjanje maternih jezikov otrok. 
• Slovenščina in angleščina z roko v roki? Nekaj prim erov povezovanja obeh jezikov v osnovni šoli. 
Porabljena sredstva: pribl. 15.000,00 evrov. 
 
MIZŠ: pribl. 15.000,00 evrov. 
 
2. cilj: Razumljiv uradovalni jezik in nadgrajevanj e jezikovne zmožnosti javnih 
uslužbencev 
 
Aktivnost 
Izdelava kazalnikov za razumljivo in sprejemljivo j avno in uradno sporazumevanje za potrebe 
Nosilec  
MK 
Kazalniki 
Lažje načrtovanje ukrepov za izboljšanje razumljivo sti uradovalnega jezika 
MJU, Upravna akademija, ki sicer ni nosilec te akti vnosti, poroča, da so v letu 2018 potekale nekatere  
dejavnosti za nadgrajevanje jezikovne zmožnosti jav nih uslužbencev. Izvedeni so bili trije seminarji 
Jezik in oblika besedil v javni upravi, delavnica J ezik v stalnih oblikah upravnih besedil ter štiri 
delavnice Digitalni pravopis – pravilna raba jezika  pri spletnem komuniciranju (slednje v okviru 
projekta ESS, za urednike spletnih strani, ki soobl ikujejo vsebine za osrednje spletno mesto državne 
uprave gov.si). Usposabljanja so bila izvedena kot del redne dejavnosti Upravne akademije.  
MJU: redna dejavnost.   ANJI 
25 
  
2  Slovenščina kot drugi in tuji jezik 
 
1. cilj: Razvijanje jezikovne zmožnosti v slovenšči ni 
 
Aktivnost 
Evalvacija tečajev, ki potekajo po Uredbi o načinih  in obsegu zagotavljanja programov pomoči pri 
vključevanju tujcev, ki niso državljani EU in ki ji h financirata EU in RS  
Nosilec  
MNZ  
Kazalniki 
MNZ poroča, da so tujci, ki niso državljani EU, upr avičeni do programov pomoči pri hitrejšem 
vključevanju v okolje Republike Slovenije, ki med d rugimi obsegajo tako učenje slovenskega jezika kot 
seznanjanje s slovensko družbo; navedene vsebine se  izvajajo kot program Začetna integracija 
priseljencev (ZIP), ki je javnoveljavni izobraževal ni program za učenje slovenskega jezika za odrasle 
priseljence. Oblikoval ga je Andragoški center Slov enije. Program obsega začetni (60 ur) in 
nadaljevalni modul (120 ur), ki se izvajata v skupn em obsegu 180 ur. Oba modula sta vsebinsko 
povezana in se lahko prilagodita ravni zahtevnosti udeležencev. Program se izvaja že 6 let in je posta l 
eden temeljnih programov pomoči pri vključevanju v slovensko družbo. V letu 2018  je tečaj 
obiskovalo 643 oseb, med katerimi je bilo največ dr žavljanov BiH, Kosova, Srbije, Ruske federacije in 
Ukrajine, udeleženci so bili državljani 29 različni h držav.  Po udeležbi v programu ZIP, ki mora biti vsaj 
80-odstotna, so tečajniki upravičeni tudi do brezpl ačnega prvega preizkusa znanja iz slovenskega 
jezika na osnovni ravni – v letu 2018 je izpit opra vljalo 587 kandidatov, njihova uspešnost na izpitu je 
bila 66,68-odstotna.  
Ukrep je bil izveden v letih 2014, 2015, 2016, 2017  in 2018. 
V letu 2018 je bilo za tečaje slovenskega jezika po rabljeno 540.355,07 evra, za opravljanje prvega 
izpita iz slovenskega jezika pa 75.572,80  evra. Sk upaj: 615.927,87 evra. 
MNZ:  615.927,87  evra ( prim.  str. 38).   
 
  ANJI 
26 
 Aktivnost 
Spremljava in evalvacija pouka slovenščine za učenc e, dijake priseljence  
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
Raziskava, strokovni in znanstveni članki s področj a  
Vpogled v učinkovitost poučevanja/učenja oz. jeziko vno zmožnost učencev glede na njihove 
MIZŠ in Univerza v Ljubljani poročata, da so bile v  okviru prvega leta izvajanja nacionalne evalvacijs ke 
študije z naslovom Evalvacija modelov učenja in pou čevanja slovenščine kot drugega jezika za učence 
in dijake, ki jim slovenščina ni materni jezik, v o bdobju od 1. 12. 2017 do 20. 9. 2018 (izvajalec Cen ter 
za slovenščino kot drugi in tuji jezik na Filozofsk i fakulteti Univerze v Ljubljani) opravljene naloge : 
1)  pridobivanje podatkov o učencih in dijakih priselje ncih, 
2)  pregled nacionalnih in evropskih dokumentov, 
3)  priprava vprašalnikov in jezikovnega testa. 
Pripravljenih je bilo sedem vprašalnikov z obsežnim  naborom odprtih in polodprtih vprašanj za tri 
ciljne publike – ravnatelje oz. svetovalne delavce osnovnih šol, ravnatelje oz. svetovalne delavce 
srednjih šol, učitelje, ki izvajajo dodatno strokov no pomoč pri učenju slovenščine v osnovnih šolah, 
učitelje, ki izvajajo tečaj slovenščine v srednjih šolah, predmetne učitelje v osnovnih in srednjih šo lah 
ter vprašalnik za šole, v katere se vključujejo uče nci Romi.  
Oktobra in novembra 2018 je sledila priprava diagno stičnega testa in hospitacijskega opazovalnega 
lista, decembra, januarja in februarja 2019 pa sta potekala testiranje učencev in dijakov ter hkrati 
spremljanje pouka. 
Porabljena sredstva MIZŠ: 10.000,00 evrov. 
MIZŠ: 10.000,00 evrov. 
 
  ANJI 
27 
 2. cilj: Sistemska umestitev poučevanja/učenja slov enščine kot drugega jezika oz. jezika 
okolja v vrtcu, osnovni in srednji šoli  
 
Aktivnost 
jezika v slovenskem vzgojno-izobraževalnem sistemu 2  
Nosilec  
MIZŠ 
Kazalniki 
Jasna opredelitev obsega, oblik učenja slovenščine ter pričakovanih standardov znanja, usklajene 
Poenotenje poučevanja – zagotavljanje enakih možnos ti za učenje slovenščine, zagotovljen dostop do 
učinkovitega učenja slovenščine in s tem do uspešne jšega vključevanja v vzgojno-izobraževalni sistem 
in družbo 
MIZŠ osnovnim šolam, ki imajo vključene učence pris eljence v prvem in drugem letu šolanja, nudi ure 
dodatne strokovne pomoči pri učenju slovenščine. Ve ljavna zakonodaja (81. člen Zakona o organizaciji 
in financiranju vzgoje in izobraževanja; Uradni lis t RS, št. 16/07 – uradno prečiščeno 
besedilo, 36/08, 58/09, 64/09 – popr., 65/09 – popr ., 20/11, 40/12 – ZUJF, 57/12 – ZPCP-
2D, 47/15, 46/16, 49/16 – popr. in 25/17 – ZVaj; ZO FVI) daje normativno podlago za zagotavljanje 
sredstev iz državnega proračuna tako za učenje slov enščine kot tudi poučevanje maternega jezika za 
priseljene učence in dijake, vključene v redno osno vnošolsko in srednješolsko izobraževanje. 
V kontekstu srednješolskega izobraževanja je s  1. 9. 2018 začel veljati  Pravilnik o tečaju slovenšči ne 
za dijake v srednjih šolah, ki ureja organizacijo i n izvedbo intenzivnega (z izrazito povečanim števil om 
ur slovenskega jezika) tečaja slovenščine in dodatn ih ur slovenščine za dijake. Šole izvajajo intenziv ni 
tečaj slovenščine po ustreznem programu v strnjeni obliki v prvem polletju šolskega leta. Tečaj se 
izvaja v naslednjem obsegu:  
– od 4 do 6 dijakov 120 ur,  
– od 7 do 12 dijakov 160 ur,  
– če je dijakov več kot 12, se na skupni obseg 160 ur za vsakega dijaka nad 12 doda 15 ur.  
5. člen omenjenega pravilnika še določa, da šola za  dijake, ki niso uspešno opravili preizkusa, 
organizira dodatne ure slovenščine, ki so zanje obv ezne. Za dijake, ki so uspešno opravili preizkus, š ola 
                                                           
2 Prve štiri aktivnosti so usmerjene predvsem v izbol jšanje jezikovnega vključevanja otrok, učencev in d ijakov priseljencev in 
Romov, v izhodišču predlaganih dejavnosti so jeziko vne potrebe govorcev, njihova stopnja jezikovne zmo žnosti v 
slovenščini, in ne formalni (pravni) status, ki ga določena skupina govorcev ima. Druge aktivnosti so razumljene širše – za 
vsa okolja, kjer je slovenščina drugi jezik in so i zkazane potrebe po tovrstnih dejavnostih.  
  ANJI 
28 
 organizira dodatne ure slovenščine, če dijaki tako želijo. Število dodatnih ur slovenščine sega do 105  
ur. 
MIZŠ poroča, da so v okviru projekta SIMS  (gl. str. 35) pripravili predlog programa dela z o troki 
priseljencev za področje predšolske vzgoje, osnovno šolskega in srednješolskega izobraževanja. V 
predlogu so tudi priporočila glede števila ur začet nega učenja slovenščine kot drugega jezika oz. jezi ka 
okolja v vrtcu, osnovni in srednji šoli.  
Univerza v Mariboru sicer ni nosilka te aktivnosti,  vendar poroča, da Oddelek za slovanske jezike 
Filozofske fakultete UM skrbi za področje slovenšči ne kot drugega/tujega jezika. V okviru 
enopredmetnega in dvopredmetnega študijskega progra ma 1. stopnje se izvajata predmeta Lektorat 
slovenščine za tujce 1 in Lektorat slovenščine za t ujce 2, ki sta namenjena tujim neslovensko 
govorečim študentom Univerze v Mariboru, in sicer z a pridobitev jezikovnih kompetenc v slovenskem 
jeziku do ravni B2. Lektorata slovenščine za tujce v študijskem letu 2017/18 je poslušalo 235 
študentov. Zaradi doseganja osnovnega cilja pridobi tve ustreznih jezikovnih kompetenc so bili 
študenti razdeljeni v štiri skupine: južnoslovansko  (Makedonci, Bolgari, Srbi, Hrvati, Bošnjaki in 
Črnogorci), vzhodno- in zahodnoslovansko (Rusi, Bel orusi, Ukrajinci, Čehi, Poljaki, Slovaki), evropsko  
(govorniki jezikov EU) ter evroazijsko (govorniki t urščine, albanščine in azijskih jezikov). 
Član Oddelka za slovanske jezike Filozofske fakulte te Univerze v Mariboru je v letu 2018 prijavil in 
pridobil Študentski inovativen projekt za družbeno korist (ŠIPK) SOS-Slovenščina; izvajati se je začel  
februarja 2019. V okviru projekta SOS-Slovenščina b o pripravljena inovativna spletna aplikacija SOS-
Slovene, ki se bo uporabljala pri učenju slovenščin e kot drugega/tujega jezika na vstopni ali 
preživetveni ravni (A1) in bo namenjena tujim neslo vensko govorečim študentom in posameznikom, ki 
se prvič srečujejo s slovenskim jezikom. Vstopna ra ven (angl. Breakthrough) ustreza ravni, ki jo je 
Wilkins v svojem predlogu iz leta 1978 imenoval »fo rmulaično znanje« (angl. Formulaic proficiency), 
Trim v isti publikaciji pa »uvodna raven« (angl. In troductory) (SEJO 2011). Posameznik z doseženo 
preživetveno ravnjo razume in uporablja pogoste vsa kodnevne izraze in zelo osnovne besedne zveze, 
namenjene za zadovoljevanje konkretnih potreb. Pred staviti zna sebe in druge ter spraševati in 
odgovarjati na osebna vprašanja, na primer o tem, k je živi, o osebah, ki jih pozna, in o stvareh, ki j ih 
ima. Obvlada preprosto interakcijo, če sogovorec go vori počasi in razločno, ter je pripravljen 
pomagati (SEJO 2011: 46). Aplikacija bo podprta s k orpusom sporazumevalnih vzorcev na preživetveni 
ravni. Cilj projekta je pripraviti kakovostno in pr ivlačno prosto dostopno spletno aplikacijo, ki bo 
obogatila poučevanje slovenščine kot drugega/tujega  jezika in prispevala k motiviranosti za učenje 
ter izboljšanju jezikovno-digitalnih kompetenc. V v seh fazah projekta je predvideno tudi sodelovanje 
študentov oz. študentk, ki lahko s svojimi predlogi  in pobudami sooblikujejo aplikacijo in jo sproti 
evalvirajo. 
Štiričlanska komisija Filozofske fakultete skrbi za  izvajanje izpitov iz slovenskega jezika kot tujega  
jezika z namenov vpisa na študijske programe Univer ze v Mariboru. Komisija za ocenjevanje znanja 
slovenskega jezika je pristojna za naslednje izpite : 
− izpit iz slovenskega jezika na osnovni (A2)/srednji  (B1) ravni, 
− izpit iz slovenskega jezika na višji (B2) ravni, 
− izpit iz slovenskega jezika na visoki ravni (C2) – za kandidate, ki želijo študirati na Medicinski 
fakulteti Univerze v Mariboru. 
Preverjanje znanja slovenskega jezika za vpis na Fi lozofsko fakulteto je sistemsko urejeno, in sicer n a 
obeh stopnjah študija.  
  ANJI 
29 
 ZNANJE SLOVENSKEGA JEZIKA ZA VPIS NA 1. STOPNJO FIL OZOFSKE FAKULTETE UM 
Znanje stopnje B2 pred začetkom izbirnega postopka:  
Vsi kandidati, ki se vpisujejo na univerzitetni eno predmetni in univerzitetni dvopredmetni študijski 
program Slovenski jezik in književnost, morajo izka zati znanje slovenskega jezika na ravni B2 glede na  
skupni evropski jezikovni okvir za jezike (SEJO/CEF R) z ustreznim dokazilom pred začetkom izbirnega 
postopka. 
Znanje stopnje B2 pred vpisom v drugi letnik:  
Vsi kandidati, ki se vpisujejo na druge univerzitet ne študijske programe (enopredmetni: Germanistika, 
Psihologija, Sociologija in interdisciplinarno druž boslovje in Zgodovina; dvopredmetni: Angleški jezik  
in književnost, Filozofija, Geografija, Madžarski j ezik s književnostjo, Medjezikovne študije – 
angleščina, Medjezikovne študije – nemščina, Nemški  jezik in književnost, Pedagogika, Sociologija, 
Umetnostna zgodovina, Zgodovina), bodo morali znanj e slovenskega jezika na ravni B2 glede na 
skupni evropski jezikovni okvir za jezike (SEJO/CEF R) z ustreznim dokazilom izkazati pred vpisom v 
drugi letnik. 
Ustrezna dokazila o izpolnjevanju tega pogoja so: 
a) potrdilo o opravljenem izpitu iz slovenskega jez ika na ravni B2 ali enakovredno potrdilo, 
b) opravljene obveznosti iz predmetov Lektorat slov enščine za tujce 1 in Lektorat slovenščine za tujce  
2 na FF UM, 
c) spričevalo o zaključeni osnovni šoli v RS ali za ključeni tuji osnovni šoli s slovenskim učnim jezik om, 
d) maturitetno spričevalo ali spričevalo zadnjega l etnika izobraževalnega programa srednjega 
strokovnega izobraževanja, iz katerega je razviden opravljen predmet Slovenski jezik, 
e) spričevalo o zaključenem dvojezičnem (v slovensk em in tujem jeziku) srednješolskem izobraževanju 
ali o zaključenem tujem srednješolskem izobraževanj u s slovenskim učnim jezikom, 
f) diploma o pridobljeni izobrazbi na visokošolskem  zavodu v RS v študijskem programu in potrdilo 
(izjava), da je kandidat opravil program v slovensk em jeziku. 
ZNANJE SLOVENSKEGA JEZIKA ZA VPIS NA 2. STOPNJO FIL OZOFSKE FAKULTETE UM 
Vsi kandidati, ki se vpisujejo na študijske program e 2. stopnje Slovenski jezik in književnost 
(enopredmetni pedagoški), Slovenski jezik in knjiže vnost (dvopredmetni pedagoški), Slovenski jezik in 
književnost (dvopredmetni nepedagoški), morajo izka zati znanje slovenskega jezika na ravni B2 glede 
na skupni evropski jezikovni okvir za jezike (SEJO/ CEFR) z ustreznim dokazilom pred začetkom 
izbirnega postopka. 
Vsi kandidati, ki se vpisujejo na študijske program e 2. stopnje Medkulturna germanistika 
(enopredmetni nepedagoški), Medkulturna germanistik a (dvopredmetni nepedagoški), Nemščina kot 
tuji jezik (dvopredmetni pedagoški), Poučevanje ang leščine (dvopredmetni pedagoški), Anglistika 
(dvopredmetni nepedagoški), Madžarski jezik s knjiž evnostjo (dvopredmetni pedagoški), Prevajanje in 
tolmačenje (enopredmetni nepedagoški), Sociologija (enopredmetni nepedagoški), Sociologija 
(dvopredmetni pedagoški), Filozofija (dvopredmetni pedagoški), Filozofija (dvopredmetni 
nepedagoški), Psihologija (enopredmetni nepedagoški ), Pedagogika (enopredmetni pedagoški), 
Pedagogika (dvopredmetni pedagoški), Geografija (dv opredmetni pedagoški), Geografija 
(dvopredmetni nepedagoški), Zgodovina (enopredmetni  nepedagoški), Zgodovina (dvopredmetni 
pedagoški), Zgodovina (dvopredmetni nepedagoški), U metnostna zgodovina (dvopredmetni 
nepedagoški), bodo morali znanje slovenskega jezika  na ravni B2 glede na skupni evropski jezikovni 
okvir za jezike (SEJO/CEFR) z ustreznim dokazilom i zkazati pred vpisom v drugi letnik.  ANJI 
30 
 Ustrezna dokazila o izpolnjevanju tega pogoja so: 
    2 na FF UM, 
d) maturitetno spričevalo ali spričevalo zadnjega l etnika izobraževalnega programa srednjega  
   strokovnega izobraževanja, iz katerega je razvid en opravljen predmet Slovenski jezik, 
    ali o zaključenem tujem srednješolskem izobraže vanju s slovenskim učnim jezikom, 
    (izjava), da je kandidat opravil program v slov enskem jeziku. 
 
Aktivnost 
Implementacija učnih načrtov za začetno učenje slov enščine kot drugega jezika  
Nosilec   
MIZŠ 
Kazalniki 
Potrjeni učni načrti z vključitvijo relevantnih vse bin  
Dostop do učenja slovenščine, posledično boljša jez ikovna zmožnost učencev  
MIZŠ poroča, da se Učni načrt za učenje slovenščine  kot drugega/tujega jezika za dijake tujce, ki ga j e 
sprejel Strokovni svet za splošno izobraževanje let a 2010, izvaja v okviru tečajev na srednjih šolah. O 
novem Pravilniku o tečaju slovenščine za dijake v s rednjih šolah, ki ureja organizacijo in izvedbo 
intenzivnega tečaja slovenščine in dodatnih ur slov enščine za dijake, je zapisano pri prejšnjem ukrepu . 
Učni načrt za učenje slovenščine kot drugega/tujega  jezika za osnovnošolsko raven še ni bil sprejet; 
poučevanje slovenščine poteka v okviru dodatne stro kovne pomoči, novi modeli poučevanja pa se 
preizkušajo v okviru projektov Izzivi medkulturnega  sobivanja, Le z drugimi smo in Objem. 
MIZŠ: redna dejavnost.   ANJI 
31 
 Aktivnost 
Opredelitev kompetenc učiteljev, ki izvajajo dodatn e ure slovenščine oz. učencem, katerih prvi 
jezik ni slovenščina, nudijo jezikovno pomoč, ter z agotavljanje njihove usposobljenosti  
Nosilec   
MIZŠ 
Kazalniki 
Programsko izhodišče za opredelitev učiteljevih kom petenc  za dopolnilno izobraževanje slovenščine 
Kompetentni učitelji, povečana ozaveščenost pri uči teljih in strokovni javnosti o pomembnosti 
usposobljenosti učitelja za delo z učenci, ki jim s lovenščina ni prvi jezik, usposobljenost učiteljev  
MIZŠ poroča, da so v okviru projekta SIMS  (gl. str. 35)  pripravili predlog programa dela z otroki 
priseljencev za področje predšolske vzgoje, osnovno šolskega in srednješolskega izobraževanja . V 
predlogu so navedeni tudi izvajalci začetnega učenj a slovenščine kot drugega jezika: 
− v vrtcih: vzgojitelji predšolskih otrok z dodatnimi  znanji za poučevanje slovenščine kot 
drugega/tujega jezika (dodatne ure začetnega učenja  slovenščine lahko izvajajo v več vrtcih), 
− v osnovnih šolah:  
• profesor/-ica razrednega pouka z dodatnimi znanji z a poučevanje slovenščine kot 
drugega/tujega jezika, 
•  profesor/-ica slovenščine z dodatnimi znanji za po učevanje slovenščine kot drugega/tujega 
jezika, 
− v srednjih šolah: profesor/-ica slovenščine z dodat nimi znanji s področja poučevanja slovenščine 
kot drugega in tujega jezika. 
MIZŠ: sredstva so zagotovljena v okviru projekta SI MS. 
Univerza v Ljubljani poroča, da je bilo v letu 2018  v okviru sistema Katis izvedenih 11 izobraževanj s  
področja poučevanja slovenščine kot drugega jezika:  dvakrat je bil izveden 8-urni seminar z naslovom 
Poučevanje in preverjanje znanja pri učencih OŠ in SŠ, ki jim slovenščina ni prvi jezik, šestkrat je b il 
ponovljen 8-urni seminar za učitelje v srednjih šol ah, ki so v šolskem letu 2018/2019 izvajali 
preverjanje iz znanja slovenščine na ravni A2 (nasl ov seminarja: Preizkus iz slovenščine na ravni A2 –  
izvedba in ocenjevanje), dvakrat je bil izveden 16- urni seminar Poučevanje slovenščine kot J2 za 
učence v višjih razredih OŠ in dijake v SŠ ter enkr at 8-urni seminar Poučevanje slovenščine kot J2 v 
vrtcu in nižjih razredih OŠ. Izvajalci: Poučevanje in preverjanje znanja pri učencih OŠ in SŠ, ki jim 
slovenščina ni prvi jezik: Mihaela Knez in Ina Ferb ežar; Preizkus iz slovenščine na ravni A2 – izvedba  in 
ocenjevanje: Mihaela Knez, Ina Ferbežar in Damjana Kern Andoljšek; Poučevanje slovenščine kot J2 za 
učence v višjih razredih OŠ in dijake v SŠ: Mihaela  Knez; Poučevanje slovenščine kot J2 v vrtcu in niž jih 
razredih OŠ: Mihaela Knez.  ANJI 
32 
 Porabljena sredstva: 12.000,00 evrov. Sredstva so b ila pridobljena v okviru razpisa MIZŠ in s 
UL: 12.000,00 evrov. 
 
Aktivnost 
Ozaveščanje šolskih delavcev in strokovne javnosti:  razumevanje procesa učenja slovenščine kot 
drugega jezika in vloge, ki jo ima jezik pri šolanj u, razumevanje sociokulturne situacije učencev, ki 
Nosilec   
MIZŠ 
Kazalniki 
Povečana ozaveščenost šolskih delavcev, strokovne j avnosti o jezikovnih potrebah otrok, učencev in 
MIZŠ poroča, da je bilo opravljeno veliko ozaveščan ja strokovnih delavcev v vzgoji in izobraževanju in  
strokovne javnosti v okviru projektov Soočenje z iz zivi medkulturnega sobivanja (SIMS) ter Le z 
drugimi smo (gl. še aktivnost Usposabljanje vseh učiteljev in vzgojiteljev za uči nkovito delo z 
otroki/učenci/dijaki, govorci slovenščine kot druge ga jezika , str. 35). Nekaj tovrstnih dejavnosti je 
potekalo tudi v sklopu projekta OBJEM : delno skozi obravnavo in razumevanje gradnikov br alne 
pismenosti v povezavi z ranljivimi skupinami, delno  skozi usposabljanja na teme: slovenščina kot drugi  
jezik v predšolskem in zgodnješolskem obdobju – izz ivi za 21. stoletje, slovenščina kot drugi jezik v 
osnovnošolskem in srednješolskem obdobju ter celost no vključevanje otrok iz drugih jezikovnih okolij 
(poraba sredstev v projektu OBJEM: 413.905,00 evrov ). 
MIZŠ tudi poroča, da so bili v katalogu programov p rofesionalnega usposabljanja ponujeni trije 
programi, in sicer: Poučevanje slovenščine in preve rjanje znanja pri učencih OŠ in SŠ, ki so govorci 
slovenščine kot drugega jezika, Poučevanje slovenšč ine kot J2 za mlajše otroke in Poučevanje 
slovenščine kot J2 za učence tretje triade in sredn ješolce.  
ZRSŠ je aprila 2018 izpeljal dvodnevno nacionalno k onferenco Jeziki v izobraževanju  s podnaslovom 
Biti in sobivati v jezikih, na kateri je bil en tem atski sklop z naslovom »Moč jezika kot sporazumeval ne 
zmožnosti. Jezik kot identiteta in vrednota.« vezan  tudi na slovenščino kot drugi jezik ter 
raznojezičnost otrok priseljencev.   ANJI 
33 
 MIZŠ nadalje poroča, da sta bili v okviru ESS-proje kta Jeziki štejejo  izpeljani dve enodnevni 
izobraževanji z naslovom Slovenščina kot prvi, drug i in tuji jezik v slovenskih šolah (eno izobraževan je 
v Logatcu in drugo v Slovenj Gradcu), prav tako pa je bilo v okviru ESS-projekta OBJEM  izpeljano 
srečanje strokovnih delavcev na temo slovenščine ko t drugega jezika v vertikali od vrtca do vključno 
srednje šole. 
Pedagoški inštitut je v okviru mednarodnega projekt a SIRIUS (Evropska mreža za politike 
izobraževanja migrantov) junija 2018 organiziral Na cionalni posvet o strategijah vključevanja otrok 
priseljencev v izobraževanje: Prostori večjezičnost i v inkluzivnem učnem okolju. Osrednji cilj posveta  je 
bil povezati in soočiti spoznanja in praktične izku šnje akterjev, ki v Sloveniji oblikujejo strategije  in 
delujejo na področju vključevanja otrok in priselje ncev v izobraževanje ( Zbornik povzetkov posveta, 
2018 ). K sodelovanju so bili vabljeni predstavniki MIZŠ , ZRSŠ, raziskovalci in visokošolski učitelji, 
ravnatelji šol, učitelji, predstavniki staršev in n evladnih organizacij, ki nudijo podporo otrokom 
priseljencem tako pri učenju kot tudi pri nadaljeva nju izobraževanja. Na posvetu so s svojimi prispevk i 
aktivno sodelovali strokovnjaki z različnih področi j, predstavniki formalnega in neformalnega 
izobraževanja ter predstavniki političnih odločeval cev. Predstavitev se je končala z aktivno razpravo.  
Več informacij je objavljenih v programu  posveta. 
MIZŠ: 413.905,00 evrov. 
 
Aktivnost 
Sistematično izobraževanje bodočih učiteljev sloven ščine v okviru univerzitetnega študija s 
potrjenih programov 3   
Nosilci   
Univerze 
Kazalniki 
Število predmetov s področja poučevanja slovenščine  kot drugega in tujega jezika, število 
Usposobljenost učiteljev za pouk slovenščine kot dr ugega in tujega jezika 
                                                           
3 Pri predmetu bodo lahko študentje pridobili potrebn a znanja za poučevanje govorcev slovenščine kot dru gega jezika v 
različnih kontekstih: v slovenskih šolah, v šolah n a narodnostno mešanih območjih v Sloveniji, v dvoje zičnih šolah na 
narodnostno mešanem območju v Sloveniji, v mednarod nih šolah v Sloveniji, v zamejstvu, zdomstvu in izs eljenstvu, na 
lektoratih slovenščine ipd.   ANJI 
34 
 Poročilo nosilcev 
Univerza na Primorskem poroča, da je Oddelek za slo venistiko Fakultete za humanistične študije v 
študijskem letu 2017/2018 izvajal predmet Poučevanj e slovenščine kot drugega/tujega jezika. 
Predmet je obiskovalo 15 študentov z različnih štud ijskih smeri (Slovenistika. Medkulturno jezikovno 
posredovanje). Študentje so prisostvovali predavanj em in seminarskim vajam. Na seminarskih vajah 
so študentom na študijski izmenjavi, ki so se učili  slovenskega jezika na ravni A1, nudili individualn e 
konzultacije, pomagali so pri pripravi učnih gradiv  za tuje študente – snemali videoposnetke, za že 
obstoječe videoposnetke z različno tematiko (sloven ska kulinarika, običaji, znani Slovenci, šport v 
Sloveniji, študij v Sloveniji, slovenske znamenitos ti ...) so pisali podnapise za lažje razumevanje in  
učenje govorjenega jezika, učili so se sestavljanja  testov preverjanja jezikovnega znanja. Nekateri 
študentje so bili vključeni tudi v Poletno šolo slo venskega jezika na Slovenski obali »Halo, tukaj 
slovenski Mediteran«, in sicer so hospitirali pri t ečajih in/ali opravljali individualne hospitacije s  
tečajniki. Podiplomska študentka (ki je predmet pos lušala na drugostopenjskem študijskem 
programu) je sodelovala pri izvedbi predmeta Sloven ščina kot drugi/tuji jezik za tuje študente UP in j e 
izvajala lektorat slovenščine na Poletni šoli slove nskega jezika na Slovenski obali »Halo, tukaj 
slovenski Mediteran«.  
 SPECIFIKACIJA CELOTNIH STROŠKOV: 
Nastanitev Prehrana Drugo* Realizaci 
ja 2018 v 
EUR Realizaci 
ja 2017 v 
EUR Indeks 
rasti 
2017/2016 
3.433 422 559 4.414 5.418 81,46 
*Drugo vsebuje: takse in pristojbine 
Prospekti in prijavnice Program Plakati Potrdila Zbornik Učna gradiva Drugo* Realizaci 
ja 2018 v 
ja 2017 v 
EUR Indeks 
rasti 
2017/201 
6
1.053 1.053 774 136,06 
*Drugo vsebuje: 
Realizaci 
ja 2018 v 
EUR Realizacij 
a 2017 v 
EUR Indeks 
rasti 
2017/201 
6
2.625 2.352 111,63 
200 800 25,00 
2.825 3.152 89,64 
Realizaci 
ja 2018 v 
a 2017 v 
EUR Indeks 
rasti 
2017/201 
6
162 149 108,17 
0 114 0,00 
2.787 924 301,76 
320 0
0 0
3.269 1.187 275,37 
Realizaci 
ja 2018 v 
a 2017 v 
EUR Indeks 
rasti 
2017/201 
6
379 0
0 0
379 0Specifikacija stroška 1. UDELEŽENCI 
2. TISK 
3. STROŠEK DELA, AVTORSKE IN PODJEMNE POGODBE 
Dejavnost 
predavanja, izbirni te čaji, izvajanje delavnic, oranizacija in koordinacij a prireditve, 
izvedba govorjenih del
SKUPAJ 
4. MATERIALNI STROŠKI IN STORITVE 
pisarniški material, pošta, fotokopiranje, fotograf ske storitve, urejanje spletne 
prevajanje in vsebinsko urejanje besedil za brošuro , tiskovine 
popoldansko-ve černi program,slovesna otvoritev, ekskurzije, spozna vno 
študentska pomo č
stroški dodatnega čiš čenja, najem prostora, varovanja stavbe, stroški ele ktrike 
SKUPAJ 
5. DRUGI STROŠKI 
Specifikacija stroška 
kilometrina in drugi potni stroški
pogostitev 
SKUPAJ  ANJI 
35 
 Porabljena sredstva 
UP: redna dejavnost. 
 
Aktivnost 
Usposabljanje vseh učiteljev in vzgojiteljev za uči nkovito delo z otroki/učenci/dijaki, govorci 
slovenščine kot drugega jezika  
Nosilec   
MIZŠ 
Kazalniki 
Število izobraževalnih seminarjev, število usposobl jenih učiteljev  
– Usposobljenost učiteljev za pouk slovenščine učence v, ki so govorci slovenščine kot drugega 
jezika 
– Boljše razumevanje jezikovne in socialne situacije,  v kateri se znajdejo učenci, govorci 
slovenščine kot drugega jezika, npr. učenci priselj enci – učinkovitejša (in prijazna) pomoč   
 
MIZŠ poroča, da se je v okviru ESS-projektov nadalj evalo izvajanje dveh operacij, ki sta bili izbrani na 
podlagi javnega razpisa za izbor operacij »Krepitev  socialnih in državljanskih kompetenc strokovnih 
delavcev«: 
– »Soočanje z izzivi medkulturnega sobivanja (SIMS) « 
Namen aktivnosti je med drugim tudi izboljšanje usp osobljenosti strokovnih delavcev za uspešnejše 
vključevanje otrok, učencev, dijakov in študentov p riseljencev iz drugih jezikovnih in kulturnih okoli j v 
slovenski vzgojno-izobraževalni sistem ter krepitev  slovenskega jezika in multikulturnosti, in sicer s kozi 
neposredno izvajanje vzgojno-izobraževalnih aktivno sti. Z izvajanjem praktičnih aktivnosti so se 
vzgojno-izobraževalni zavodi lahko bolj posvetili v zgojno-izobraževalnim potrebam otrok priseljencev, 
sodelovanju z njihovimi družinami in lokalnim okolj em, sodelovanju z učiteljskimi in vzgojiteljskimi 
zbori in udeleženci izobraževanj ter ponudbi prosto časnih in počitniških dejavnosti, zlasti z namenom 
doseganja večje sporazumevalne zmožnosti, večje mož nosti za uspešno izobraževanje ter boljše 
socialne vključenosti. Šlo je torej za izvajanje ne posrednih VIZ-aktivnosti z otroki priseljencev, ki so se 
na novo vključili ali so že bili vključeni v sloven ski VIZ-sistem. Ključni pričakovani rezultat celotn ega 
projekta je uspešno zaključeno profesionalno usposa bljanje najmanj 6.000 strokovnih in vodstvenih 
delavcev na področju predšolske vzgoje, osnovnošols kega izobraževanja, poklicnega in strokovnega 
izobraževanja, srednjega splošnega izobraževanja te r vzgoje in izobraževanja otrok in mladostnikov s 
posebnimi potrebami.   ANJI 
36 
 Avgusta 2018 je bil v okviru projekta, kot eden izm ed obveznih rezultatov, ministrstvu predan predlog 
programa dela z otroki priseljencev za področje pre dšolske vzgoje, osnovnošolskega in 
srednješolskega izobraževanja, ki vsebuje tudi utem eljeno priporočeno število ur učenja slovenščine za  
otroka priseljenca. Poleg aktivnosti za pripravo pr edloga programa dela z otroki priseljenci so bili v  
okviru programa SIMS izvedeni strokovna srečanja mu ltiplikatorjev in članov strokovnih timov, 
delovna srečanja in strokovni posveti na konzorcijs kih in sodelujočih šolah, regijska in lokalna 
usposabljanja, na katerih so udeleženci dobili tudi  odgovore na aktualna vprašanja in priložnost za 
izmenjavo izkušenj s praksami dela s področja vklju čevanja priseljenih otrok. Oktobra 2018 je bil v 
Postojni izveden strokovni posvet, ki se ga je udel ežilo 81 oseb, po njem pa je sledil delovni sestane k 
ravnateljev konzorcijskih šol in multiplikatork, na  katerem so predstavili predlog programov 
usposabljanj ter način izvedbe. 
Vsebina projekta oziroma programa SIMS je dostopna na spletni strani projekta. Do konca leta 2018 
je bilo usposobljenih 2566 strokovnih delavcev. V a ktivnosti programa SIMS je bilo leta 2018 
vključenih 2271 strokovnih delavcev, 1609 otrok pri seljencev in 495 staršev. Števila strokovnih 
delavcev, otrok in staršev vključujejo število razl ičnih oseb, ki so bile vključene vsaj v eno aktivno st 
programa SIMS med 1. januarjem in 31. decembrom 201 8. Dodatno je bilo v okviru usposabljanj in 
organiziranih dogodkov usposobljenih še 295 strokov nih delavcev. 
– »Le z drugimi smo « 
Dejavnosti tega projekta so namenjene profesionalne mu usposabljanju strokovnih delavcev. Gre za 
izvajanje programov profesionalnega usposabljanja z a strokovne in vodstvene delavce na področju 
predšolske vzgoje, osnovnošolskega izobraževanja, o snovnega glasbenega izobraževanja, poklicnega 
in strokovnega izobraževanja, srednjega splošnega i zobraževanja, vzgoje in izobraževanja otrok in 
mladostnikov s posebnimi potrebami, vzgoje in izobr aževanja v dijaških domovih ter izobraževanja 
odraslih – za različne tematske sklope. Med drugim izvajajo seminar Živeti raznolikost: vključevanje 
priseljencev, slovenščina in medkulturni dialog, ki  obravnava vsebine s področij vključevanja 
priseljencev in njihovih družin v Sloveniji – spodb ujanje medkulturnega dialoga in sprejemanje 
drugačnosti ter slovenščina kot drugi jezik. V okvi ru tega projekta je bilo izpeljanih 12 dvodnevnih 
seminarjev Živeti raznolikost: vključevanje priselj encev, slovenščina in medkulturni dialog. Seminar 
obravnava teme: Dobre prakse vključevanja in uporab ni rezultati projektov, Sistemska podpora, 
individualni program, Slovenščina kot drugi jezik, Vključujoča pedagogika, Stereotipi in predsodki, 
Medkulturni dialog, Medkulturna vzgoja in izobražev anje, Osebna izkušnja priseljenke, priseljenca. 
Seminarji so se izvajali po vsej Sloveniji, obiskal o jih je 335 strokovnih delavcev.  
– V okviru programov nadaljnjega izobraževanja in u sposabljanja, ki se sofinancirajo iz sredstev 
proračuna RS, so bili v šolskem letu 2018/19 realiz irani 3 programi profesionalnega usposabljanja za 
učitelje slovenskega jezika, ki poučujejo slovenšči no otroke, učence, dijake migrantov.  Vključenih je 
bilo 54 udeležencev. 
Skupna vrednost projektov Izzivi medkulturnega sobi vanja in Le z drugimi smo, ki se izvajata v letih 
2016–2021, je 4.000.000,00 evrov (3.000.000,00 Izzi vi medkulturnega sobivanja ter 1.000.000,00 Le z 
drugimi smo). Konkretno finančno ovrednotenje za po samezni del projekta ni možno. Za aktivnosti 
izvajanja in upravljanja projekta Izzivi medkulturn ega sobivanja je bilo v letu 2018 namenjeno 
približno 500.000,00 evrov. Za projekt Le z drugimi  smo pa je bilo v letu 2018 izplačano približno 
200.000,00 evrov, pri čemer bi za tematski sklop Ži veti raznolikost: vključevanje priseljencev, 
slovenščina in medkulturni dialog iz posredovane do kumentacije lahko sklepali o 335 udeležencih, pri 
čemer je dan usposabljanja z metodologijo ovrednote n na 50,00 evrov (8 pedagoških ur), ker so 
usposabljanja dvodnevna, bi bila ocena 33.500,00 ev rov.  ANJI 
37 
MIZŠ: 733.500,00 evrov. 
 
Priprava učnih gradiv za učenje slovenščine kot dru gega in tujega jezika:  
– priprava i-gradiv za začetno in nadaljevalno učenje  slovenščine (za otroke in mladostnike) 
– priprava učbenikov za poučevanje slovenščine kot dr ugega in tujega jezika za otroke in 
mladostnike (A2-B1)  
 
Nosilec   
MIZŠ 
Kazalniki 
Dostopnost učnih gradiv, povečanje stopnje jezikovn e zmožnosti učencev, govorcev slovenščine kot 
drugega jezika, večja možnost za aktivno vključevan je v vzgojno-izobraževalni sistem in socialno 
okolje 
MIZŠ poroča, da je bila aktivnost »Priprava učbenik ov za poučevanje slovenščine kot drugega in 
tujega jezika za otroke in mladostnike (A2-B1)« izv edena leta 2015. 
MIZŠ: finančnih posledic v letu 2018 ni bilo.  
 
Aktivnost 
Natančna opredelitev jezikovnih zahtev za posamezne  poklice za tuje govorce (vključno z državljani 
EU) po obstoječem sistemu  
Nosilec   
MIZŠ  ANJI 
38 
 Kazalniki 
Ni bilo aktivnosti v letu 2018. 
MIZŠ: finančnih posledic v letu 2018 ni bilo. 
 
3. cilj: Jezikovno vključevanje odraslih priseljenc ev 
 
Aktivnost 
Nadaljnje zagotavljanje izvedbe tečajev po Uredbi o  načinih in obsegu zagotavljanja programov 
pomoči pri vključevanju tujcev, ki niso državljani Evropske unije – zagotavljanje tečaja slovenskega 
jezika na osnovni ravni in seznanjanja s slovensko kulturo, ustavo in zgodovino. Program omogoča 
lažje vključevanje tujcev, državljanov tretjih drža v v družbo    
Nosilec  
MNZ  
Kazalniki 
Število tečajev, število udeležencev, uspešnost uče nja  
Jezikovna zmožnost udeležencev tečajev na osnovni r avni  
 
MNZ poroča, da je bil v letu 2018 program Začetna i ntegracija priseljencev (ZIP) izveden v skupinah 
od 8 do 15 oseb, in sicer v 31 krajih po Sloveniji (Krško, Novo mesto, Ljubljana, Domžale, Grosuplje, 
Vrhnika, Maribor, Slovenska Bistrica, Šoštanj, Celj e, Zagorje, Trbovlje, Slovenske Konjice, Rogaška 
Slatina, Škofja Loka, Kranj, Jesenice, Koper, Izola , Piran, Sežana, Ilirska Bistrica, Žalec, Slovenj Gr adec, 
Ravne na Koroškem, Velenje, Postojna, Ajdovščina, N ova Gorica, Tolmin, Idrija). Udeležilo se ga je 643  
oseb.   ANJI 
39 
 Osebe, ki se udeležijo programa ZIP najmanj v obseg u 80 % ur, so upravičene do brezplačnega  prvega 
opravljanja izpita iz slovenskega jezika na osnovni  ravni. V letu 2018 je bilo na izpitu 587 kandidato v, 
uspešno ga je opravilo 66,68 %  oseb.  
Ukrep je bil izveden v letih 2014, 2015, 2016, 2017  in 2018.  
Za obdobje 2018–2021 je za izvajanje tečaja predvid enih skupno 2.000.000,00 evrov. V letu 2018 je 
bilo za tečaje slovenskega jezika porabljeno 540.35 5,07 evra, za opravljanje prvega izpita iz 
slovenskega jezika pa 75.572,80 evra.  
 (Gl. tudi aktivnost Evalvacija tečajev, ki potekajo po Uredbi o načinih  in obsegu zagotavljanja 
programov pomoči pri vključevanju tujcev, ki niso d ržavljani EU in ki jih financirata EU in RS ; str. 25.) 
Porabljena sredstva: 615.927,87 evra.   
Andragoški center Republike Slovenije (ACS) sicer n i nosilec aktivnosti, je pa tudi v letu 2018 izvaja l 
temeljno usposabljanje za izvajalce, učitelje, prog rama Začetne integracije priseljencev (ZIP) ter 
svetovanje institucijam in drugi strokovni javnosti  v zvezi z usposabljanjem in izvedbo programa ZIP. 
Usposabljanja za profesorje slovenščine in kulturne  mediatorje se je v letu 2018 na ACS udeležilo 24 
udeležencev oz. udeleženk.  
MNZ: 615.927,87  evra ( prim.  str. 25);  redna dejavnost. 
 
Aktivnost 
Financiranje lektoratov  
Nosilec  
MIZŠ   
Kazalniki 
Ohranitev mreže lektoratov, kakovosten študij, ohra njanje povezav na univerzitetnem in 
MIZŠ v okviru proračunske postavke Skrb za slovenšč ino financira delovanje mreže lektoratov 
slovenskega jezika na tujih univerzah. V letu 2018 (študijsko leto 2017/18) je na tujih univerzah 
delovalo 59 lektoratov slovenskega jezika, od tega 7 na univerzah (tip A), na katerih lektorjevo delo 
financira izključno Republika Slovenija, 37 na tuji h univerzah, na katerih delovanje lektoratov  ANJI 
40 
 financirata obe strani (tip B), ter 15 lektoratov t ipa C, na katerih delovanje lektorata financira 
izključno tuja univerza. Statusi lektoratov slovens kega jezika na tujih univerzah: na 27 univerzah je 
imela slovenistika status samostojnega dodiplomskeg a študija ali študijske smeri v okviru študija na 
1., 2. ali 3. stopnji. Na vseh univerzah razen v Pa rizu, Kijevu, Neaplju in Pardubicah pa so lektorati  
slovenščine bodisi obvezni izbirni predmet bodisi i zbirni predmet za vse študente. V lektorate in 
študijske programe slovenščine na tujih univerzah j e bilo vključenih nekaj več kot 17.000 študentov. 
Upad števila je predvsem posledica omejitve vpisa v  izbirni predmet na Univerzi v Beogradu, upad 
števila študentov je bil tudi npr. v Zagrebu. Na sl ovenistikah so nastala  diplomska, magistrska in 
doktorska dela iz  slovenskih tem. Učitelji slovens kega jezika na tujih univerzah (»lektorji«) so plač ani 
na osnovi  Uredbe o plačah in drugih prejemkih javn ih uslužbencev za delo v tujini, na podlagi katere 
se izračunavajo sredstva za plače. Poročila o delov anju in vseh dejavnostih lektoratov slovenskega 
jezika na tujih univerzah so dostopna na spletni st rani  http://centerslo.si/na-tujih-univerzah/ . 
Od 3. do 9. decembra 2018 so na več kot 50 univerza h po svetu potekali Svetovni dnevi Ivana 
Cankarja . Številne dogodke so učitelji in sodelavci programa  Slovenščina na tujih univerzah skupaj s 
študenti slovenščine pripravili v sodelovanju s tuj imi univerzami in z diplomatsko-konzularnimi 
predstavništvi Republike Slovenije. Izvedeni so bil i literarni večeri, projekcije filmov, predavanja, 
konference, branja Antologije literature Ivana Cank arja   v slovenščini in v prevodih v 21 jezikov, pa 
tudi predstavitve drugih del, ki so jih v Cankarjev em letu pripravili študenti in učitelji slovenščine  na 
univerzah po svetu. Več na spletni strani  https://centerslo.si/na-tujih-univerzah/kulturni-
projekti/#Cankar . 
Za delovanje celotne mreže lektoratov slovenskega j ezika na tujih univerzah ter za podporne 
dejavnosti je MIZŠ v letu 2018 zagotovilo 1.665.146 ,00 evrov.  
MIZŠ: 1.665.146,00 evrov.  
 
  ANJI 
41 
  
1. cilj: Spodbujanje optimizacije učenja slovenščin e za zamejske, zdomske in izseljenske 
okviru obstoječih šolskih sistemov 
 
– Sodelovanje pri zagotavljanju usposobljenega pedago škega kadra, tj. ustrezno usposobljenih 
učiteljev oz. asistentov iz Slovenije kot dodatne p omoči pri pouku slovenskega jezika, 
predvsem v Porabju in drugod v zamejstvu, kjer se z a to pokaže potreba 
– Zagotavljanje usposobljenega kadra za izvajanje dop olnilnega pouka slovenskega jezika in 
kulture ter njihovo profesionalno usposabljanje 
– Uvedba gostovanja inštruktorjev učiteljev slovenske ga jezika in kulture iz Slovenije  v šolah oz. 
društvih v slovenskih skupnostih v čezoceanskih drž avah  
    
Nosilca  
MIZŠ, Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po s vetu  
 
Kazalniki 
Število usposabljanj za učitelje, število dodatno u sposobljenih učiteljev   
 
načrtovanje in razvoj 
MIZŠ je v letu 2018 (v sodelovanju z Zavodom RS za šolstvo): 
– zagotavljalo in financiralo delo 14 napotenih učite ljev slovenskega jezika in kulture, 20 
nenapotenih in 8 učiteljev na daljavo (1850 učencev ), 
–   zagotavljalo in financiralo dva asistenta slove nskega jezika v porabskih dvojezičnih šolah in dva      
asistenta v porabskih vrtcih, 
– 1 učitelja asistenta na avstrijskem Koroškem,  
– izvajalo projekt Poučevanje slovenščine in slovensk e kulture v Varaždinski županiji (MIZŠ je 
financiralo 8 učiteljic, ki so v 10 šolah poučevale  120 učencev). 
Porabljena sredstva MIZŠ: 1.300.000,00 evrov.  
 
Urad VRS za Slovence v zamejstvu in po svetu poroča  o naslednjih izvedenih projektih v letu 2018: 
Zneski, ki so bili v letu 2018 namenjeni slovenskim  društvom po Evropi in katerih namen je bil 
neposredno ali pa tesno povezan z učenjem in podpor o slovenskemu jeziku, so: Belgija: 600,00 evrov,  ANJI 
42 
 Finska: 700,00 evrov, Nemčija: 1.540,00 evrov, Nizo zemska: 2.000,00 evrov, Srbija: 2.500,00 evrov, 
Švica: 3.400,00 evrov, Velika Britanija: 500,00 evr ov. Vse skupaj: 11.240,00 evrov. 
Za sofinanciranje izvedbe seminarja za učitelje slo venskih sobotnih/nedeljskih šol slovenskega jezika 
in drugih predmetov v slovenščini v Kanadi in ZDA j e bilo namenjenih 9.597,19 evra. 
– SKS Planika, Kanalska dolina (IT) – poučevanje slov enskega jezika v Kanalski dolini (13.000,00 
evrov),  
– Združenje Don Mario Černet, Kanalska dolina (IT) – poučevanje slovenskega jezika v Kanalski 
dolini (13.000,00 evrov), 
– Slovenski dijaški dom Simon Gregorčič Gorica (IT) –  popoldanski dopolnilni pouk (104.000,00 
evrov), 
– Slovenski dijaški dom Srečko Kosovel Trst (IT) – po poldanski dopolnilni pouk (105.000,00 evrov), 
– Mladinski dom Gorica (IT) – popoldanski dopolnilni pouk (15.000,00 evrov), 
– Združenje slovenskih športnih društev v Italiji (IT ) – projekti vzpodbujanja uporabe slovenščine 
med trenerji in športniki (2.000,00 evrov), 
– SLOVIK, Slovenski izobraževalni konzorcij, Gorica ( IT) – poučevanje slovenskega jezika (10.000,00 
evrov), 
– Združenja staršev (IT) – financiranje dopolnilnega pouka, jezikovnih delavnic v šolah (4.300,00 
evrov), 
– Društvo delovna skupnost privatnih dvo- in večjezič nih vrtcev na Koroškem (AT): projekt Delati s 
portfoliem v otroškem vrtcu (1.500,00 evrov), 
– Mohorjeva ljudska šola Celovec (AT) (7.200,00 evrov ), 
– Večjezični privatni otroški vrtec MAVRICA, Večjezič ni otroški vrtec KEKEC, Dvojezični otroški vrtec 
Borovlje, Otroški vrtec Triangel/Fara Št. Lenart pr i Sedmih studencih (AT), Otroški vrtec Ringa 
raja, Društvo »Naš otrok«, Slovensko šolsko društvo  Celovec – jezikovna vzgoja v vrtcih (AT) 
(21.100,00 evrov), 
– Slovenska prosvetna zveza (AT) – jezikovni projekt Vilina (8.000,00 evrov), 
− Slovensko društvo Gorski kotar (HR) – izvajanje slo venskega dopolnilnega pouka (1.900,00 
evrov), 
− EU korak Reka  (HR) – Poletje v Bazovici (jezikovna  vzgoja najmlajših)  (1.500,00 evrov), 
− Slovensko dr. Bazovica Reka (HR) – Mladi za mlade i n najmlajše (jezikovna vzgoja mladih)  
(5.000,00 evrov). 
Porabljena sredstva urada v letu 2018:  333.337,19 evra. 
 
MIZŠ in USZS: 1.633.337,19 evra. 
 
  ANJI 
43 
 Aktivnost 
Spodbujanje zagotavljanja posebej prilagojenih učni h gradiv in učbenikov slovenščine za okolja, 
kjer se po tem kažejo potrebe  
    
Nosilca  
 
Kazalniki 
Število posebej prilagojenih učnih gradiv in učbeni kov  
Kakovostnejši pouk slovenskega jezika  
šole v Italiji na nivoju OŠ (učbeniški skladi). Učb enike se izbere v dogovoru z Uradom za slovenske šo le 
v Trstu glede na izpad nekaterih vsebin v učbenikih , ki jih za slovenske šole namenja Republika Italij a.  
MIZŠ zagotavlja nabavo periodike, strokovne literat ure in učbenikov za zamejske šole in dopolnilni 
pouk slovenščine;  sicer pa MIZŠ zagotavlja periodi ko, strokovno literaturo in učbenike po potrebi tud i 
za celotno ostalo zamejstvo v skladu s finančnimi z možnostmi in povpraševanjem zamejskih šol. 
Porabljena sredstva MIZŠ v letu 2018: 110.000,00 ev rov. 
Urad VRS za Slovence v zamejstvu in po svetu poroča  o naslednjih izvedenih nalogah v letu 2018: 
– Galeb, Trst (IT): Galebov šolski dnevnik za osnov nošolske otroke (10.000,00 evrov), 
– Strokovno pedagoško združenje, Celovec (AT): učbe nik za stvarni pouk in učbenik za branje, učne 
igre, redno delovanje  (10.030,00 evrov), 
Porabljena sredstva urada v letu 2018:  20.030,00 e vrov. 
MIZŠ in USZS: 130.030,00 evrov. 
 
Aktivnost 
Spodbujanje izdelave i-gradiv za (samo)učenje slove nščine na daljavo, ki bodo tako za popestritev 
pouka kot tudi v podporo obstoječim učnim pripomočk om in gradivom   
  
Nosilca  
MIZŠ, Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po s vetu   ANJI 
44 
  
Kazalniki 
Nova i-gradiva  
MIZŠ poroča, da se v šolskem letu 2018/19 dopolniln i pouk slovenščine na daljavo izvaja tudi prek 
spletnih učilnic. V okviru tega nastajajo i-gradiva  za izvajanje učenja slovenščine na daljavo. 
Porabljena sredstva MIZŠ: 5.000,00 evrov (v ta znes ek ni vštet strošek dela izvajanja pouka na 
daljavo). 
Univerza na Primorskem poroča, da so na Oddelku za slovenistiko Fakultete za humanistične študije v 
študijskem letu 2017/2018 nastali videoposnetki za učenje slovenščine, namenjeni tujim študentom 
UP in študentom UP na študijski izmenjavi. V 57 vid eoposnetkih sodelujejo študentje UP FHŠ, v 
pogovornem jeziku predstavljajo vsakdanje teme (pre dstavitev oseb, opis študija, delovnega dne, 
slovenskih navad in običajev, kulinarike, mesta Kop er …). Videoposnetki bodo opremljeni tudi z 
zapisom govora. 
Porabljena sredstva: v okviru redne dejavnosti.  
MIZŠ: 5.000,00 evrov. 
 
Aktivnost 
Spodbujanje sodelovanja in izmenjav med šolami v Sl oveniji s šolami s slovenskim učnim jezikom, 
pouka slovenskega jezika v izseljenstvu na področju  kulture, športa in izobraževanja, tudi z 
možnostjo daljšega bivanja v Sloveniji, npr. s spod bujanjem šolskih/razrednih/prijateljskih 
izmenjav z bivanjem pri družinah, letom šolanja v S loveniji za zamejske dijake in študente, letom 
šolanja v zamejstvu za dijake iz Slovenije  
 
Nosilca  
 
Kazalniki 
Tovrstne izmenjave in dogodki   ANJI 
45 
Višja stopnja jezikovne zmožnosti v slovenskem jezi ku in intenzivnejše povezave s slovensko 
skupnostjo 
MIZŠ je v letu 2018 organiziralo: 
– ekskurzije učencev dopolnilnega pouka slovenščine v  Sloveniji (37 otrok); učenci so se vključevali 
k pouku na šolah, bivali so pri družinah ali v Cent ru šolskih in obšolskih dejavnosti (CŠOD) in ob 
tem razvijali sporazumevalno zmožnost v slovenščini ; 
– poletne šole v Sloveniji: 
– strokovne ekskurzije za učence/dijake zamejskih šol  v Sloveniji, 
– Teden slovenskega jezika za tri srednje šole z avst rijske Koroške v sodelovanju s Centrom za 
slovenščino kot drugi jezik (CS2D/TJ), 
– Mladinsko poletno šolo (CS2D/TJ) (zamejci, izseljen ci), 
– poletne šole za učence, ki obiskujejo dopolnilni po uk (izseljenci, zdomci): 
– 2-tedensko Poletno šolo slovenščine za otroke in ml adostnike slovenskega porekla (8–14 
let), 55 udeležencev (CŠOD Tolmin), 
– 1-tedenski tabor Raziščimo Slovenijo, 15 udeležence v (CŠOD Murska Sobota), 
– enotedenski tabor s poudarkom na umetniškem ustvarj anju »Slovenščina malo drugače 
(15) (CŠOD Murska Sobota). 
MIZŠ je podelilo štipendije za douniverzitetno izob raževanje in izobraževanje v Sloveniji v stroki in 
jeziku (prek Cmepiusa) (8). 
Porabljena sredstva MIZŠ: 225.000,00 evrov. 
 
Urad VRS za Slovence v zamejstvu in po svetu poroča  o naslednjih izvedenih projektih leta 2018: 
 
 Naziv prosilca  Država  Program oz. projekt  Dodeljena sredstva  
Slovenska skupnost Tuzla  BiH  Ekskurzija učencev dopolnilnega pouka 
slovenskega jezika Spoznaj Slovenijo –
Primorska 1.000  
Slovensko društvo 
Cankar BiH  Gostovanje učencev dopolnilnega pouka 
– Spoznavajmo Fram, Maribor z okolico 
in življenje vrstnikov v Sloveniji 1.000  
Zveza slovenskih društev 
v BiH Evropa zdaj BiH  Srečanje učencev dopolnilnega pouka 
slovenščine 3.000  
OŠ Miroslava Vilharja 
Postojna Slovenija  Gostovanje šolskih skupin na prireditvi 
"Naša slovenska beseda" pri Društvu 
Slovencev Planika v Zrenjaninu    700  
OŠ Radlje ob Dravi  Slovenija  Pravljica nam polepša dan     500  
OŠ Fram  Slovenija  Prijateljstvo prek meja     700  
Slovenska konferenca 
SSK Slovenija  22. tabor slovenskih otrok po svetu  6.500   ANJI 
46 
 Združenje Slovenska 
izseljenska matica Slovenija  Poletna šola – Slovenščina malo 
drugače 2.000  
Osnovna šola Božidarja 
Jakca Slovenija  Podarimo si prijatelja – podarimo si 
knjigo    300  
Društvo za varovanje 
maternega jezika, 
naravne in kulturne 
dediščine "Maks 
Pleteršnik" Pišece Slovenija  Moja hiša je tvoj dom – nadgradnja za 
študentsko mladino "Od Maksa do 
faksa" 1.800  
– Inštitut za slovensko kulturo, Špeter Slovenov (IT)  – sodelovanje z jezikovnoizobraževalnimi 
institucijami v Sloveniji (17.600,00 evrov),  
– Slovenski dijaški dom Simon Gregorčič Gorica (IT) –  prostovoljno delo mladih v Sloveniji (2.000,00 
evrov),  
– Slovenski dijaški dom Simon Gregorčič Gorica (IT) –  gostovanje z muziklom v Sloveniji (2.000,00 
evrov),  
– ZSŠDI (IT) – izobraževanje trenerskega kadra v Slov eniji (1.000,00 evrov),  
– Večstopenjska šola s slovenskim učnim jezikom Preži hov Voranc Doberdob (IT) – gostovanje na 
srečanju slovenskih šol, poimenovanih po Prežihovem  Vorancu (1.000,00 evrov), 
– Dvojezična osnovna šola in vrtec Jožefa Košiča (HU)  – sodelovanja s partnerskimi šolami v 
Sloveniji (2.000,00 evrov),  
– Dvojezična osnovna šola in vrtec Jožefa Košiča (HU)  – srečanje z vrtcem v Kuzmi (750,00 evrov),   
 –     Osnovna šola Pečine, Reka (HR) – kulturnojez ikovno sodelovanje s šolo v Sloveniji  (900,00 evro v). 
Porabljena sredstva urada v letu 2018:  44.750,00 e vrov. 
MIZŠ in USZS: 269.750,00 evrov. 
 
Aktivnost 
problematik  
 
Nosilca  
 
Kazalniki 
Število srečanj v okviru sodelovanja državnih ustan ov pri reševanju konkretnih problematik  
Manj administrativnih zapletov, poenostavljeno delo vanje ter večja »pretočnost« in intenzivnejše 
povezave   ANJI 
47 
MIZŠ poroča, da je v letu 2018 opravilo naslednje n aloge: 
– sestanke mešane komisije med MIZŠ in Deželnim šol skim svetom za Koroško,  
– sestanke mešane komisije med MIZŠ in Deželnim šol skim svetom za Štajersko,  
– redna srečanja MIZŠ z Uradom za slovenske šole pr i deželnem šolskem uradu FJK v Trstu. 
Porabljena sredstva MIZŠ: 1.000,00 evrov. 
– Mestna knjižnica Karlovec  (HR): promocija sloven skega jezika in kulture – sodelovanje s knjižnicami  
iz Slovenije  (1.100,00 evrov), 
– Mestna knjižnica Čabar/Čeber (HR): promocija in s poznavanje slovenskega jezika ter kulture – 
sodelovanje z ustanovami iz Slovenije  (2.000,00 ev rov). 
Porabljena sredstva urada v letu 2018:  3.100,00 ev rov. 
MIZŠ in USZS: 4.100,00 evrov. 
 
Aktivnost 
 
Prizadevanje za bilateralno priznavanje primerljive  izobrazbe na vseh ravneh (OŠ, SŠ, univerza, 
matura, leto šolanja v Sloveniji, drugo izobraževan je, poklicne kvalifikacije, regulirani poklici)  
 
Nosilca  
 
Manj administrativnih zapletov in večja mobilnost, promocija študija in izobraževanja v Sloveniji, 
MIZŠ poroča, da se področje ureja v skladu z direkt ivami EU. Finančnih posledic v letu 2018 ni bilo. 
 
  ANJI 
48 
 Aktivnost 
Skrb za pouk slovenščine v sistemu evropskih šol: f inanciranje dela učiteljev in postopno 
povečevanje njihovega števila, profesionalno usposa bljanje učiteljev   
 
Nosilec  
MIZŠ 
 
Kazalniki 
7 napotenih učiteljev  slovenščine v sistemu evrops kih šol  
V posamezni evropski šoli (glede na potrebe) se zag otovi pouk slovenščine z redno zaposlenim 
v sistemu EŠ nasploh. 
MIZŠ poroča, da je bilo v šolskem letu 2018/2019 v sistemu evropskih šol 5 učiteljic slovenščine. S te m 
so pokrite potrebe po napotenih učiteljih slovenšči ne. Dodatno sta bili napoteni še 2 namestnici 
direktorja – ravnateljici za primarno stopnjo, kar prispeva h krepitvi položaja slovenskega osebja in 
slovenščine ter slovenske kulture v sistemu evropsk ih šol. Za pogodbe z napotenimi strokovnimi 
delavci v evropskih šolah je bilo v letu 2018 namen jeno skupno 185.628,20  evra. 
MIZŠ: 185.628,20  evra. 
 
2. cilj: Spodbujanje optimizacije poučevanja sloven ščine: usposabljanje in izobraževanje 
učiteljev in pedagoških delavcev (rednih in obšolsk ih dejavnosti) v dvo- in večjezičnih 
okoljih  
 
Aktivnost 
Spodbujanje meduniverzitetnega in medfakultetnega i zobraževanja 
Nosilci  
Univerze  
Kazalniki 
Vzpostavitev ustreznega modela učinkovitega usposab ljanja učiteljev in pedagoških delavcev   ANJI 
49 
Univerza na Primorskem poroča, da si je Oddelek za slovenistiko Fakultete za humanistične študije UP 
prizadeval za implementacijo znanja in za večjo uči nkovitost pri poučevanju slovenščine v praksi. V ta  
namen so izvajali gostujoča predavanja in delavnice  na izbranih srednjih šolah na večjezičnem 
območju, s katerimi že vrsto let sodelujejo (Gimnazi ja Koper, Gimnazija Piran, SEPŠ Koper). Ciljna 
publika predavanj in delavnic so dijaki in učitelji  slovenščine, ki v procesu sodelujejo bodisi kot 
hospitanti bodisi kot sodelujoči, skupni cilj pa je  večja zmožnost vadbe praktične sporazumevalne 
zmožnosti in kreativnega ustvarjanja ter poučevanja  književnosti. S profesorji srednjih in osnovnih šo l 
so stekle priprave za organizacijo in izvedbo okrog le mize na temo protestantizma (ob 500. obletnici 
protestantizma). Na oddelku so izvajali predmet Slo venščina kot drugi/tuji jezik za zaposlene na 
različnih fakultetah Univerze na Primorskem in Evro -sredozemske univerze. 
Porabljena sredstva UP: v okviru redne dejavnosti. 
MIZŠ poroča, da se implementacija učnih načrtov za začetno učenje slovenščine kot drugega jezika 
izvaja v skladu z italijansko notranjo zakonodajo i n je namenjena učiteljem v Italiji. Poteka v 
sodelovanju med tržaško in videmsko univerzo ter un iverzami v Sloveniji. Ciljno usmerjeno 
izobraževanje zamejskega učnega osebja za specifičn e potrebe didaktike slovenščine zaradi 
spremenjene jezikovne stvarnosti, jezikovnih potreb  in znanj v zamejstvu – sodelovanje poteka med 
zamejskimi šolami ter univerzami v Celovcu, Ljublja ni, Mariboru in Trstu ter MIZŠ.  Financiranje je v 
pristojnosti italijanske strani. 
 
Aktivnost 
Ciljno usmerjeno izobraževanje zamejskega učnega os ebja za specifične potrebe didaktike 
slovenščine zaradi spremenjene jezikovne stvarnosti , jezikovnih potreb in znanj v zamejstvu   
 
Nosilca   
 
Kazalniki 
Izobraževalni dogodki   ANJI 
50 
Kakovostnejši pouk in učinkovitejše delo v razredu,  boljše znanje slovenskega jezika 
MIZŠ izvaja dva ESS-projekta: Dvig kakovosti narodn ostnega šolstva za madžarsko narodno skupnost 
v Sloveniji ter slovensko narodno skupnost na Madža rskem in Dvig kakovosti narodnostnega šolstva 
za italijansko narodno skupnost v Sloveniji ter slo vensko narodno skupnost v Italiji. Projekta sta se 
začela izvajati junija 2016. V letu 2018 je bilo na menjenih 180.000,00 evrov, za italijanski projekt 
80.000,00 evrov, za madžarski del projekta pa 100.0 00,00 evrov. Ukrepa sta financirana iz evropskih 
sredstev. Za vsak projekt je v celoti namenjenih 36 0.000,00 evrov, od tega 1/3 sredstev za slovensko 
narodno skupnost v Italiji in 1/3 za slovensko naro dno skupnost v Porabju na Madžarskem. Ukrepa se 
bosta izvajala do leta 2020. Oba ukrepa sta smiseln a nadgradnja že zaključenih projektov. Gre za 
kontinuirano podporo razvoju in ohranjanju slovensk ega/dvojezičnega šolstva v Porabju in na 
Tržaškem/Goriškem v okviru šolskega sistema na obmo čju poselitve obeh narodnih manjšin. 
Porabljena sredstva MIZŠ: 180.000,00 evrov. 
 
MIZŠ: 180.000,00 evrov. 
 
Aktivnost 
dejavnosti), ki skrbijo za pouk slovenskega jezika oz. učijo v slovenskem jeziku v dvo- in večjezičnih  
okoljih  
Nosilca   
 
Kazalniki 
Kakovostnejši pouk in učinkovitejše delo v razredu,  boljše znanje slovenskega jezika  
MIZŠ je v letu 2018 izpeljalo: 
– izobraževanja za posamezna predmetna področja na se minarjih v Sloveniji (I), 
– strokovni posvet za ravnatelje slovenskih šol iz It alije v Sloveniji v Ljubljani (I),  ANJI 
51 
 – izobraževanje za posamezna predmetna področja, 
– poletni seminar za izbrane učitelje slovenskih šol (I) (Tolmin), 
– jesenski seminar za vse učitelje slovenskih šol (I)  (Trst/Gorica), 
– seminar za dvojezične učitelje iz avstrijske Korošk e (Banovci), 
– strokovne seminarje in srečanja učiteljev dopolniln ega pouka slovenskega jezika (strokovno 
srečanje za napotene in nenapotene učitelje dopolni lnega pouka slovenskega jezika in kulture 34 
učiteljev, strokovno srečanje za napotene učitelje 14 učiteljev), 
– 5-krat strokovne priprave za nove učitelje dopolnil nega pouka slovenskega jezika in kulture. 
Porabljena sredstva MIZŠ:  90.000,00 evrov. 
– Osnovna šola Gornji Senik (HU)  (4.500,00 evrov),  
– Osnovna šola Števanovci (HU)  (3.200,00 evrov). 
Porabljena sredstva urada v letu 2018:  7.700,00 ev rov. 
MIZŠ in USZS: 97.700,00 evrov. 
 
3. cilj: Ohranjanje in širjenje področij in priložn osti za rabo slovenščine: dejavnosti za 
 
Aktivnost 
Povečanje štipendijskih skladov, ki zainteresiranim  omogočajo bivanje in izobraževanje v Sloveniji, 
ter transparentnost štipendiranja  
Nosilca  
MK, Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po sve tu 
 
Kazalniki 
Večji obseg sredstev za štipendijske sklade in posl edično večje število udeležencev izobraževalnih 
zamejstva in izseljenstva.  
Večja transparentnost porabljenih sredstev ter širj enje znanja slovenskega jezika ter vedenja o njem z  
izkušnjo življenja in delovanja v avtentičnem okolj u   ANJI 
52 
– štipendije za udeležbo na Poletnem tečaju slovens kega jezika (29 udeležencev – 15.660,00 evrov za 
šolnine), Mladinskem poletnem tečaju slovenskega je zika (54 udeležencev – 29.160,00 evrov za 
šolnine, 8.610,00 evrov za bivanje) ter tečaju slov enščine »Halo, tukaj slovenski Mediteran« (24 
udeležencev – 8.600,00 evrov za štipendije), 
– Sklad Dorče Sardoč, Gorica (IT) – štipendije (1.0 00,00 evrov), 
– Filozofska fakulteta v Ljubljani (v sodelovanju z  Univerzo v Celovcu); Poletna šola v Bovcu – 
pridobivanje znanja za slovenske študente iz zamejs kih univerz (jezikovi tečaji, ekskurzije, delavnice ) 
(2.980,00 evrov), 
– Osnovna šola Cirila Kosmača Piran – Šola slovensk ega jezika za zamejske Slovence (2.000,00 evrov), 
Porabljena sredstva urada v letu 2018:  68.010,00 e vrov. 
USZS: 68.010,00 evrov. 
 
Spodbujanje rabe slovenščine zunaj RS v gradivih kl asičnega in spletnega formata, npr. pisanja in 
branja natisnjenih knjig in e-knjig v slovenskem je ziku, dostopanja do e-virov v slovenskem jeziku, 
promocija rabe programske opreme za pametne telefon e, tablice in računalnike v slovenskem 
jeziku, javno opozarjanje na možnosti in potrebo po  oglaševanju tudi v slovenskem jeziku  
Nosilec  
JAK 
Kazalniki 
Gradiva klasičnega in spletnega formata v slovenske m jeziku, npr. e-knjige, periodika, programska 
oprema   
Večja dostopnost informacij v slovenskem jeziku, ve čji stik s slovenskim jezikom v sodobni medijski 
JAK je v letu 2018 na projektnem razpisu omogočila sofinanciranje kulturnih projektov na področju 
elektronskega založništva, in sicer izdelavo kakovo stnih elektronskih in zvočnih knjig v slovenskem 
jeziku ter podporo spletnim medijem in drugim platf ormam, pomembnim za razvoj in uveljavljanje 
literarne ustvarjalnosti v spletnih medijih. Tako j e JAK sofinancirala objavo zvočnih knjig oz. pretvo rbo  ANJI 
53 
 v e-pub 246 e-knjig ter 28 zvočnih knjig v slovensk em jeziku tako s področja leposlovja kot 
humanistike, za otroke, mladino in odrasle, ter kul turne projekte štirih prijaviteljev, ki v spletnih 
medijih objavljajo in promovirajo leposlovje, poezi jo, posebej literarno kritiko, in spodbujajo razvoj  
bralne kulture. Z ukrepom je JAK omogočila spoznava nje in rabo slovenskega jezika na globalni ravni. 
Sredstva za e-knjige in zvočne knjige ter ustvarjal nost v spletnih medijih v letu 2018: 40.500,00 evro v 
(17.050,00 evrov za e-knjige in zvočne knjige ter 2 3.450,00 evrov za spletne medije). Poleg tega je JA K 
zagotovila dostopnost izbranih knjig v okviru kampa nje Rastem s knjigo (po ena knjiga za generacijo 
sedmošolcev in dijakov prvih letnikov srednjih šol)  v e-obliki kakor tudi pretvorbo v e-pub za strip P ot 
knjige, ki ga je JAK sama pripravila za promocijo p odročja knjige ter prikazuje nastajanje knjige od 
avtorja do bralca. Kazalniki: 274 e-izdaj in zvočni h knjig leposlovja in humanistike za otroke, mladin o 
in odrasle, štirje spletni mediji za promocijo slov enske književne ustvarjalnosti. 
JAK je aktivna tudi na področju predstavljanja kult urne in humanistične ustvarjalnosti matične 
domovine v zamejstvu. Tako več zamejskih šol sodelu je v projektu Rastem s knjigo, JAK v zamejstvu 
promovira brošuro Pot knjige. Na razpisu za delovan je knjigarn ter kulturne dogodke, namenjene 
predstavitvi slovenskih avtorjev in njihovih knjižn ih del, ob knjigarnah na območju Slovenije 
sofinancira tudi dve knjigarni v zamejstvu (Haček –  Celovec in Katoliško tiskovno društvo – katoliška 
knjigarna v Gorici). Kazalniki: sofinanciranje kult urnih programov v slovenskem jeziku v dveh 
zamejskih knjigarnah, omogočanje dostopa prek e-knj ige za knjige iz projekta Rastem s knjigo ter za 
brošuro Pot knjige. Porabljena sredstva: 10.000,00 evrov. 
JAK je poleg v strategiji in poročilu navedenih dej avnosti na področju promocije slovenskega jezika v 
obliki sofinanciranja gostovanj slovenskih avtorjev , založnikov in prevajalcev na knjižnih sejmih, 
literarnih prireditvah in drugih s knjigo povezanih  dogodkih v letu 2018 iz naslova mobilnosti 
namenila še 23.905,00 evra, poleg tega je v okviru razpisov prijaviteljem sofinancirala predstavitve 
slovenske literature in avtorjev v tujini in izvaja la svoje samostojne dejavnosti na področju 
predstavljanja nacionalne literature v tujini (naci onalne stojnice na sejmih v Frankfurtu, Leipzigu, 
Bologni, Beogradu); ocena skupnih sredstev je 270.0 00,00 evrov.  
JAK se zavzema zlasti za krepitev razvoja jezikovne  zmožnosti v strokovnem jeziku in izboljšanje 
položaja slovenščine kot jezika znanosti. S sofinan ciranjem zahtevnejših prevodov monografskih 
publikacij s področja humanističnih ved v slovenski  jezik tudi JAK pomembno prispeva k razvoju 
strokovne terminologije. 
Skupaj porabljena sredstva JAK v letu 2018: 344.405 ,00 evrov. 
 
MK sicer ni nosilec aktivnosti, jih pa izvaja. Poro ča, da skladno s 26. členom Zakona o knjižničarstvu  
(Uradni list RS, št. 87/01, 96/02 – ZUJIK in 92/15;  v nadaljevanju: ZKnj-1) MK financira naloge splošn ih 
knjižnic za podporo razvoju knjižnične dejavnosti n a obmejnih območjih, vključno z boljšo 
dostopnostjo in spodbudami za branje knjižničnega g radiva v slovenskem jeziku. Poglavitni cilji 
izvajanja knjižnične dejavnosti na obmejnih območji h so zlasti: vzdrževanje slovenskega kulturnega 
prostora (identitete slovenskega naroda), razvoj me dkulturnega dialoga, promocija slovenske kulture, 
jezika in ustvarjalnosti ter povečevanje jezikovne osveščenosti za rabo slovenskega jezika med 
pripadniki slovenske narodne skupnosti v zamejstvu.  Namen financiranja je omogočiti splošno 
dostopnost knjižničnega gradiva, informacij in stor itev pripadnikom slovenske narodne skupnosti na 
obmejnem območju, razvijati bralno kulturo in poveč ati stopnjo bralne pismenosti v maternem jeziku 
med Slovenci v zamejstvu ter spodbujati uporabo knj ižnic na obmejnem območju v Italiji, Avstriji, na 
Madžarskem in Hrvaškem. Projekti bralne kulture in knjižnične vzgoje za Slovence v zamejstvu so 
dejavnosti knjižnice, s katerimi knjižnice krepijo bralno kulturo in si prizadevajo za dvig bralne  ANJI 
54 
 pismenosti ter povečevanje uporabe knjižničnih stor itev med Slovenci v zamejstvu (npr. s programi in 
projekti družinskega oziroma medgeneracijskega bran ja, s programi in projekti bralne kulture za 
najmlajše in mlade bralce ipd.). Ker iz posebnih ra zmer v zamejstvu izhajajo tudi posebne jezikovne 
potrebe, knjižnice podpirajo ustvarjalnost tudi v l okalnih knjižnih različicah (narečnih jezikovnih 
praksah), spodbujajo in navajajo potencialne uporab nike na izposojo tega gradiva ter za samostojno 
doživljanje kulturnih dosežkov. Ministrstvo je za t a namen petim splošnim knjižnicam (Osrednji 
knjižnici Srečka Vilharja Koper, Goriški knjižnici Franceta Bevka Nova Gorica, Knjižnici Mirana Jarca 
Novo mesto, Pokrajinski in študijski knjižnici Murs ka Sobota ter Koroški osrednji knjižnici dr. Franca  
Sušnika Ravne na Koroškem) v letu 2018 zagotovilo 1 9.020,00 evrov. MK omenjenim knjižnicam 
permanentno sofinancira tudi nakup knjižničnega gra diva za potrebe Slovencev v zamejstvu, v letu 
2018 v skupni višini 60.000,00 evrov.  
v slovenskem jeziku tudi Slovencem v zamejstvu in p o svetu.  
Porabljena sredstva MK v letu 2018: 79.020,00 evrov . 
JAK in MK: 423.425,00 evrov. 
 
Aktivnost 
Vzpodbujanje kulturnih in izobraževalnih povezav z RS  
Nosilca  
 
Kazalniki 
Vzpostavljene povezave, skupni dogodki  
Ohranjanje in razvijanje jezikovnega znanja ter sti kov s siceršnjo slovensko jezikovno skupnostjo  
– Bralna značka – izseljenstvo (5.000,00 evrov), 
– Društvo slovensko-avstrijskega prijateljstva v Ljub ljani – Koroški dnevi v Ljubljani (2.500,00 
evrov), 
– Klub Koroških Slovencev v Ljubljani (2.500,00 evrov ), 
– Klub Koroških Slovencev Maribor (1.300,00 evrov), 
– Bralna značka za zamejstvo (15.000,00 evrov),  ANJI 
55 
 – Knjižnica Murska Sobota (SI) – bibliobus za Porabje  (HU) (7.000,00 evrov), 
– Osrednja knjižnica Srečka Vilharja Koper (SI) – bib liobus za hrvaške Slovence (HR) (1.500,00 
evrov), 
– Univerza v Ljubljani (Filozofska fakulteta) – 54. s eminar slovenskega jezika (2.980,00 evrov), 
– Mohorjeva, Celovec (AT) – slovenski knjižni center (8.000,00 evrov), 
– Slovenska prosvetna zveza, Krščanska kulturna zveza , Volbankova ustanova (AT) – Natečaj 
pisanja: PISANA PROMLAD/NA DAN Z BESEDILOM  (5.900, 00 evrov), 
– Slovenski narodopisni inštitut Urban Jarnik: redno delovanje (AT) (80.000,00 evrov), 
– Slovenski znanstveni inštitut: redno delovanje(AT)  (80.000,00 evrov), 
– Slovenski mladinski center na Reberci: redno delova nje (AT) (9.600,00 evrov), 
– Slovenska gospodarska zveza: projekt Multidisciplin arni izobraževalni program za mlade zamejce 
(AT) (40.000,00 evrov), 
– Založbi Wieser ter Drava in Mohorjeva založba (AT) (74.000,00 evrov), 
evrov), 
– Člen 7 za avstrijsko Štajersko-Pavlova hiša (AT): 1 . projekt jezikovne in kulturne delavnice za 
študente slovenščine (1.200,00 evrov) in 2. dejavno st v okviru pouka slovenščine v Gradcu 
(800,00 evrov), 
− Slovensko društvo Istra Pulj (HR) – ekskurzija učen cev slovenskega pouka v Slovenijo  (700,00 
evrov), 
− Slovensko društvo Lipa Buzet (HR) – ekskurzija učen cev slovenskega pouka v Slovenijo  (900,00 
evrov), 
− Svet slovenske narodne skupnosti Občine Matulji  (H R) – ekskurzija učencev slovenskega pouka v 
Slovenijo  (180,00 evrov). 
Porabljena sredstva urada v letu 2018:  344.160,00 evrov. 
USZS: 344.160,00 evrov. 
 
Aktivnost 
Spodbujanje rabe slovenskih narečij (kot samostojne  vrednote in kot osnove za razvijanje znanja 
slovenskega knjižnega jezika) prek pobud, kot so np r. Jezik v družini na avstrijskem Koroškem, 
ustvarjanje in objavljanje v neknjižnih različicah  
Nosilca  
MK, Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po sve tu  ANJI 
56 
 Kazalniki 
Ohranjanje slovenskega jezika na robovih slovenskeg a etničnega ozemlja  
– Petnajstdnevnik Dom, Zadruga Most, Čedad (IT) – nov ice v beneškem narečju (138.000,00 evrov), 
– Tednik Novi Matajur, Čedad (IT) – novice v beneškem  narečju (195.000,00 evrov), 
– Združenje Don Eugenio Blanchini, Čedad (IT) – redna  dejavnost v spodbudo uporabe slovenskega 
jezika in beneškega narečja (15.000,00 evrov), 
– Študijski center Nediža, Špeter – redna dejavnost v  spodbudo uporabe slovenskega jezika in 
beneškega narečja (2.000,00 evrov), 
– Center za kulturne raziskave, Bardo (IT) – redna de javnost v spodbudo uporabe slovenskega 
jezika in beneškega narečja (33.000,00 evrov), 
– Beneška folklorna skupina Živanit, Špeter (IT) – ne govanje tradicije petja v narečju (2.000,00 
evrov), 
– Kulturno društvo Rečan Aldo Klodič, Grmek (IT) – re dna dejavnost in festival Senjam beneške 
pesmi (10.000,00 evrov), 
– Kulturno društvo Ivan Trinko, Čedad (IT) – redna de javnost v spodbudo uporabe slovenskega 
jezika in beneškega narečja (25.000,00 evrov), 
– Beneško gledališče, Čedad (IT) – predstave v benešk em narečju (1.500,00 evrov), 
– Kulturno društvo Muzej rezijanskih ljudi, Rezija (I T) – redna dejavnost v rezijanskem narečju 
(9.000,00 evrov), 
− Krščanska kulturna zveza + Slovenska prosvetna zvez a, Celovec (AT) – Slovenščina v družini 
(8.000,00 evrov),     
− Palčava šiša Plešce  (HR) – raziskovanje in priprav ljanje prireditev v domačem narečju  (1.100,00 
evrov), 
− Slovensko društvo Lipa Buzet  (HR) – Istra v (nareč ni) besedi (prireditev pri Sv. Duhu) (1.650,00 
evrov). 
Porabljena sredstva urada v letu 2018:  441.250,00 evrov. 
USZS: 441.250,00 evrov. 
 
  ANJI 
57 
 Aktivnost 
Spodbujanje slovenskih medijev k spremljanju življe nja Slovencev v zamejstvu in po svetu 
Nosilec  
RTV SLO  
Kazalniki 
Oddaje, programi, rubrike, ki spremljajo življenje Slovencev v zamejstvu in po svetu  
Ohranjanje in razvijanje stikov ter vedenja o slove nski jezikovni skupnosti v zamejstvu in po svetu  
RTV Slovenija poroča, da Radio Slovenija ponedeljko ve večere namenja Slovencem, ki živijo v 
sosednjih državah. Oddaja Sotočja, namenjena rojako m v Italiji, Avstriji, na Madžarskem in Hrvaškem, 
je tradicionalno zasidrana v radijski programski sh emi in je na sporedu vsak ponedeljek ob 20.00. Z 
društva v Furlaniji - Julijski krajini, na avstrijs kem Koroškem in Štajerskem, v Porabju, Istri, na Re ki, v 
Gorskem kotarju, Zagrebu in Medžimurju prizadevajo ohraniti in okrepiti slovenski jezik in identiteto.  
Predstavljajo njihove življenjske zgodbe, spremljajo  politično delovanje in njegov kontekst ter 
predstavljajo kraje, v katerih avtohtona slovenska s kupnost pušča svoj pečat. Oddaja je oblikovana 
mozaično, z intervjuji in reportažami, govorni del pa dopolnjuje ustrezna glasbena ustvarjalnost, ki j o 
slovenska narodna skupnost skrbno neguje. Oddajo ur eja in vodi Mateja Železnikar. 
Petkove večere pa Radio Slovenija namenja Slovencem  po svetu. Istoimenska oddaja je na sporedu 
vsak petek ob 21.00. Urednika in voditelja oddaje L ili Brunec in Jure K. Čokl ter drugi sodelavci 
spremljajo raznoliko dejavnost Slovencev v Evropi, Severni in Južni Ameriki, Avstraliji in drugod po 
svetu, delovanje slovenskih izseljenskih društev, i zobraževalnih ustanov, predstavljajo njihove 
projekte, rišejo portrete ljudi z zanimivo usodo, k i jih je popeljala daleč na tuje. Oddaja se skuša č im 
bolj približati poslušalcem in je nekakšno sidrišče  različnih izseljenskih skupnosti, ki se na tak nač in 
seznanjajo z življenjem Slovencev v tujini. Obenem je oddaja dobra ilustracija razmer, v katerih živij o 
rojaki zunaj domovine, in vprašanj, ki jih zanimajo . Pri tem je tudi vir informacij o dogajanju v 
Sloveniji. V ta namen uredništvo pripravlja tudi no vice, ki jih predvajajo slovenske oddaje tujih 
radijskih postaj.  
 
naslov oddaje PREMIERA PONOVITEV 
št. oddaj trajanje  (min) št. oddaj trajanje  (min) 
Dober dan, Koroška 53 1.565 52 1.537 
Slovenski utrinki 26   676 26   676 
Dnevnik Slovencev v Italiji 367 8.643 357 8.444 
Slovenci v Italiji 26   735 26   735 
Vir: Evidenca predvajanega programa 2018. 
  ANJI 
58 
 Poleg rednih oddaj so v dnevno-informativnem progra mu TV SLO redno (glede na dogodke) tudi 
prispevki o življenju Slovencev v sosednjih državah  in po svetu. 
 
MK sicer ni nosilec aktivnosti Spodbujanje slovensk ih medijev k spremljanju življenja Slovencev v 
zamejstvu in po svetu, a jo izvaja. Poroča, da se u krep »podpiranje slovenskih medijev pri vključevanj u 
življenja in problemov slovenskih zamejcev« posredn o izvaja prek javnega razpisa za sofinanciranje 
programskih vsebin medijev, ki je namenjen podpori medijem pri ustvarjanju in razširjanju 
programskih vsebin, pomembnih med drugim tudi za Sl ovence po svetu in pripadnike slovenskih 
narodnih manjšin v Italiji, Avstriji in Madžarski.  
MK je v letu 2018 prek letnega javnega razpisa za s ofinanciranje programskih vsebin medijev podelilo 
finančna sredstva Gorenjskemu glasu, d. o. o., Kran j , ki je v Prilogi GG+/Snovanja objavljal 
tradicionalno rubriko »Med sosedi«. Rubrika je bila  namenjena obveščanju o slovenski manjšini na 
avstrijskem Koroškem, v letu 2016 pa je bila uveden a rubrika »Multikulti«, ki je namenjena 
manjšinam, etničnim skupnostim, priseljencem in izs eljencem (22.609,80 evra).   
Sredstva je namenilo tudi Društvu za prepih znanja in informacij VŐTER za projekt »Mi – zamejci« 
(4.055,35 evra). Projekt je zajemal deset oddaj o ž ivljenju zamejskih Slovencev, ki živijo v neposredn i 
bližini Pomurja. Oddaje so bile v celoti namenjene manjšinski tematiki in so se nanašale na slovensko 
manjšino na avstrijskem Štajerskem, slovensko manjš ino na Hrvaškem ter slovensko manjšino na 
Madžarskem. Oddaje so bile sestavljene iz reportaž,  izjav in intervjujev o življenju Slovencev, 
poročanja o dogodkih in prireditvah, katere so orga nizirali zamejski Slovenci. Informativna 
izobraževalna oddaja je obveščala tako pomursko jav nost kot tudi vso drugo javnost o življenju 
zamejskih Slovencev, opozarjala na njihovo prisotno st v naši neposredni okolici ter omogočila boljše 
čezmejne stike in ugodnejše pogoje za utrjevanje in  krepitev nacionalne kulturne identitete ter rabo 
slovenskega jezika.  
Koroški radio Slovenj Gradec je v okviru sofinancir anega projekta »Utrip Koroške« (70.213,03 evra), ki  
je predstavljal mozaik informativnih, kulturnih, te matskih in izobraževalnih oddaj, vsako soboto razen  
julija in avgusta izvedel tudi specializirano oddaj o »Odprta meja«, ki je zagotavljala pravico do 
obveščenosti slovenski manjšini v Avstriji; pozorno st je namenjala ohranjanju in negovanju 
slovenskega jezika in slovenske kulturne dediščine.   
Skupaj za vse tri  projekte: 96.878,18 evra. 
Skladno z Zakonom o medijih (Uradni list RS,  št. 1 10/06 – uradno prečiščeno besedilo, 36/08 – 
ZPOmK-1, 77/10 – ZSFCJA, 90/10 – odl. US, 87/11 – Z AvMS, 47/12, 47/15 – ZZSDT, 22/16 in 39/16, v 
nadaljevanju: ZMed) morajo programske vsebine iz ži vljenja in dela Slovencev v zamejstvu 
zagotavljati tudi vsi lokalni in regionalni radijsk i in televizijski programi posebnega pomena, če so 
vidni in slišni na območjih, kjer te skupnosti živi jo. 
Zagotavljanje predmetnega ukrepa pa je skladno z Za konom o Radioteleviziji Slovenija (Uradni list RS, 
št. 96/05, 109/05 – ZDavP-1B, 105/06 – odl. US, 26/ 09 – ZIPRS0809-B in 9/14; v nadaljevanju: ZRTVS-
1) v prvi vrsti obveznost javne službe RTV Slovenij a. ZRTVS-1 namreč kot javno službo določa tudi 
oddajanje radijskih in televizijskih programov za s lovenske narodne manjšine v sosednjih državah ter 
V teh programih mora RTV Slovenija med drugim zlast i: 
– zagotavljati verodostojne in nepristranske inform ativne oddaje, s katerimi celovito obvešča o 
političnem dogajanju doma in v zamejstvu, o pomembn ih dogodkih v preostalih evropskih državah, 
zlasti članicah Evropske unije, in o pomembnih svet ovnih temah tako, da posredovane vsebine  ANJI 
59 
 omogočajo objektivno javno obveščenost tudi  Sloven cev po svetu in pripadnikov slovenskih narodnih 
manjšin v Italiji, Avstriji in Madžarski; 
– zagotavljati oddaje, ki odražajo življenje in pro bleme različnih struktur prebivalstva, pri čemer iz haja 
iz načela enakopravnega obveščanja o dogajanjih v v seh delih Slovenije in zamejstva; 
– skladno z meddržavnimi pogodbami in v sodelovanju  z javnimi radiotelevizijami sosednjih in drugih 
držav podpirati nastanek in razvoj čezmejnih radijs kih in televizijskih projektov; 
– obveščati slovenske narodne skupnosti v sosednjih  državah, Slovence po svetu in tujo javnost o 
dogajanjih in dosežkih na kulturnem in drugih podro čjih v Republiki Sloveniji ter skrbeti za 
uveljavljanje slovenske radijske in televizijske us tvarjalnosti v tujini. 
MK je leta 2018 s 37.112,00 evri podprlo programe R TV Slovenija za tujino, ki se sofinancirajo na 
podlagi drugega odstavka 30. člena Zakona o Radiote leviziji Slovenija in so namenjeni obveščanju 
slovenske narodne manjšine v sosednjih državah, izs eljencev in zdomcev oziroma Slovencev po svetu 
ter tuje javnosti, v deležu, ki se ne financira iz prispevka, in sicer: 
– Slovenski magazin je mozaična 25-minutna oddaja v  nemškem in angleškem jeziku ter s slovenskimi 
podnapisi. Oddaja je namenjena predstavljanju Slove nije, njenih naravnih in kulturnih znamenitosti, 
njene kulturne dediščine, tradicije, sodobne ustvar jalnosti ter njenih gospodarskih, znanstvenih in 
turističnih potencialov. Nemška različica se objavl ja na 3SAT in skupni televiziji ORF, ARD, ZDF in SR G 
(sodelovanje javnih radiotelevizij), angleška pa v New Yorku na  kanalu 25 WNYE in je vidna na 
območju mesta New York, v delu države New Jersey te r v primestnih delih države New York; oddajo v 
ZDA redno objavlja tudi ameriški izobraževalni prog ram SCOLA. TV Koper/Capodistria predvaja 
slovenski magazin v italijanskem jeziku. Oddaja je v prvi vrsti namenjena tujini kakor tudi Slovencem 
po svetu, ki jo lahko spremljajo tudi prek internet a ter je dostopna v okviru arhivskega in MMC RTV 
SLO. MK je v letu 2018  za sofinanciranje oddaje na menilo 26.612,00 evrov.   
– Alpe–Donava–Jadran, Podobe iz srednje Evrope je 2 5-minutna mozaična oddaja (ciklus desetih 
petindvajsetminutnih oddaj) z najdaljšo tradicijo v  Evropi. Oddaja od leta 1982 nastaja v sodelovanju 
regionalnih in nacionalnih televizijskih centrov Ba varske, Avstrije, Švice, Italije, Hrvaške, Madžarsk e in 
Slovenije ter predstavlja edinstven projekt v evrop skem medijskem prostoru. Do sedaj je bilo v oddaji 
objavljeno več kot 3500 prispevkov, ki obsegajo pri kaz dežel in ljudi, navad, posebnosti ter zgodb o 
tem, kar ločuje in povezuje prebivalce na območju A lp, Donave in Jadrana. Oddaja se predvaja iz 
šestih studiev javnih televizij, to so: hrvaška tel evizija HRT, madžarska televizija MTVA, RAI Furlani ja - 
Julijska krajina, RAI Južna Tirolska, bavarska tele vizija BR in Televizija Slovenija TV SLO2. Oddaja s e 
predvaja v slovenskem, italijanskem, nemškem, hrvaš kem in madžarskem jeziku. Gre za primer dobrih 
medkulturnih medijskih praks, ki potrjuje pomembno vlogo medijev na področju medkulturnega 
dialoga. MK je v letu 2018 za sofinanciranje oddaje  namenilo 10.500,00 evrov. 
Porabljena sredstva MK v letu 2018: 133.990,18 evra . 
MK: 133.990,18 evra; RTV SLO: redna dejavnost. 
 
  ANJI 
60 
 4. cilj: Sprotno spremljanje jezikovnopolitičnih si tuacij v zamejstvu, izseljenstvu in 
zdomstvu 
 
Aktivnost 
Raziskava o javni rabi slovenščine v zamejstvu, zla sti o vsakdanjem sporazumevanju po 
posameznih področjih  
Nosilca  
 
Kazalniki 
Pregled aktualnih raziskav in njihovih rezultatov, po potrebi pa tudi naročilo konkretne raziskave 
Evalvacija dejanskega stanja in določitev smernic z a nadaljnje jezikovnopolitično načrtovanje  
– SLORI Trst (IT): jezikoslovne raziskave (45.000,0 0 evrov). 
– ZRC SAZU Ljubljana (SI): raziskava »Slovenski jez ik v Gorskem kotarju (HR)/Znanstvena raziskava  
   »Slovenski kostelski govori na jugu Gorskega kot arja« (19.000,00 evrov), 
Porabljena sredstva urada v letu 2018:  64.000,00 e vrov. 
 
MIZŠ pa poroča, da se je januarja 2018 zaključil dv oletni CRP z naslovom » Priložnosti in možnosti za 
ohranjanje oziroma revitalizacijo slovenščine med s lovensko manjšinsko skupnostjo v sosednjih 
državah « (Porabje, Varaždinska in Medžimurska županija, Vi demska pokrajina). Projekt je izvajal 
Inštitut za narodnostna vprašanja. V letu 2018 je A RRS izplačal 23,00 evrov. 
 
USZS in MIZŠ (ARRS): 64.023,00 evrov.  
 
Aktivnost 
Raziskava o delovanju in učinkovitosti delujočih iz obraževalnih sistemov, ki ponujajo pouk 
slovenskega jezika in učenja v slovenskem jeziku  
Nosilca  
61 
 Kazalniki 
Aktivnost zaradi pomanjkanja finančnih sredstev ni bila izvedena. 
MK in USZS: finančnih posledic v letu 2018 ni bilo.  
 
Aktivnost 
Raziskava o jezikovnem znanju, jezikovnih rabah in stališčih do slovenskega jezika v slovenskem 
zamejstvu, izseljenstvu in zdomstvu  
Nosilca  
Kazalniki 
 
  ANJI 
62 
 4 Jeziki manjšin in priseljencev v Republiki Sloven iji 
 
Aktivnost 
Omogočanje izbora madžarskega in italijanskega jezi ka kot izbirnega predmeta za vse 
zainteresirane študente  
Nosilci  
Univerze  
Kazalniki 
Število študentov, ki izberejo izbirni predmet madž arski ali italijanski jezik.   
Zagotovitev kontinuitete učenja madžarskega in ital ijanskega jezika pripadnikov manjšine in 
pripadnikov večine v celotni izobraževalni vertikal i in s tem izboljšanje jezikovne zmožnosti govorcev  
Univerza v Mariboru poroča, da na Filozofski fakult eti v študijskem letu 2018/2019 izvajajo na 1. 
stopnji dvopredmetnega študijskega programa Madžars ki jezik s književnostjo 1. in 2. letnik s skupaj 3  
študenti. Na 1. stopnji se izvajajo 3 izbirni predm eti, ki jih obiskujejo 3 študentje FF UM, od tega 2  
študenta iz dvojezičnega (slovensko-madžarskega) ob močja (madžarske narodne skupnosti in 7 
študentov PEF UM. Na 2. stopnji imajo v 1. letniku š tudijskega programa Madžarski jezik s 
književnostjo 1 študenta in razpisane 3 izbirne pre dmete, od katerih obiskuje dva študentka FF UM z 
dvojezičnega (slovensko-madžarskega) območja (madža rske narodne skupnosti). 
Filozofska fakulteta UM je že v študijskem letu 201 7/2018 za MIZŠ pripravila strokovni elaborat o 
študijskih programih hungaristike. Gre za kombinira n program dvojne/dvosmerne imerzije, sinteze 
poučevanja drugega jezika manjšinskih in večinskih učencev. Jezikovni cilj je visoka stopnja aditivne 
dvojezičnosti tako manjšinskega kot večinskega jezi ka za obe ciljni skupini. Ta model odlično deluje l e, 
če je poučevanje manjšinskega jezika – v tem primer u madžarščine – pri vseh učnih predmetih na 
visoki stopnji.  
Učitelji, ki se zaposlujejo v takih dvojezičnih šol ah, morajo imeti temu primerno jezikovno znanje v 
obeh (slovenskem in madžarskem) jezikih. Strokovni delavci dvojezičnih šol bi morali biti dvojezični 
govorci (imeti jezikovno znanje madžarščine na stop nji B2), ki znajo uporabljati dva jezika – ločeno a li 
skupaj – z različnim namenom, za različne funkcije,  pri svojem strokovnem predmetu in z različnimi 
govorci.   
Oddelek za madžarski jezik in književnost FF UM ima  v svojem akreditiranem programu šest izbirnih 
predmetov, ki jih lahko ponuja zgoraj omenjenim štu dentom: 
• Strokovnojezikovna konverzacija – jezikoslovje,  
• Strokovnojezikovna konverzacija – literarna znanost ,  
• Teorija in praksa komunikacije,   ANJI 
63 
 • Madžarska mladinska književnost,  
• Didaktika madžarskega jezika in književnosti 1,  
• Didaktika madžarskega jezika in književnosti 2. 
Na podlagi večletnih izkušenj delovanja na dvojezič nih šolah so lahko potrebo po tem predvideli in 
upoštevali že pri pripravi programa za akreditacijo . Torej imajo ti študenti prek univerzitetnega 
sistema možnost vključevanja v predmete, ki razvija jo njihove jezikovne kompetence v okviru 
študijskega programa Madžarski jezik s književnostj o.   
MIZŠ pa poroča, da  študijski program italijanščine poteka na Univerzi v  Ljubljani in Univerzi na 
Primorskem. Skupno je bilo v študijskem letu 2017/1 8 vpisanih 100 študentov. Študenti obeh univerz 
lahko izbirajo posamezne predmete študijskih progra mov italijanščine.  
 
Študijski program madžarskega jezika s književnostj o poteka na Univerzi v Mariboru, vanj je bil v 
šolskem letu 2017/18 vključen le en študent, v štud ijskem letu 2018/19 pa 1,5. Na Univerzi v Ljubljani  
in Univerzi v Mariboru delujeta tudi lektorata madž arskega jezika. 
Univerze:  redna dejavnost. 
 
Aktivnost  
Spodbujanje produkcije leposlovne (zlasti mladinske ) literature v romskem jeziku   
Nosilec  
MK  Štud. program, 
naziv Univerza 2011/ 
2012 2012/ 
2013 2013/ 
2014 2014/ 
2015 2015/ 
2016 2016/ 
2017 2017/ 
2018 2018/ 
2019 
Italijanistika Univerza na 
Primorskem 71 61 69,5  66 53 41 44 41 
Italijanistika 
pedagoški študij Univerza na 
Primorskem 10 19       
Italijanski jezik in 
književnost Univerza v Ljubljani 57 57 53,5  55,5 56 51,5 40,5 41 
književnost - 
dvopredmetni Univerza v Ljubljani 36 25,5 14       
Italijanščina Univerza v Ljubljani  2 7  12,5 13 15 15 12  ANJI 
64 
 Kazalniki 
Število novih publikacij  
Izboljševanje bralne pismenosti romskih otrok 
MK poroča, da je konec leta 2017 za leto 2018 objav ilo Javni razpis za izbor kulturnih projektov na 
področju romske skupnosti v Republiki Sloveniji, v katerem sta bila med drugimi prednostna kriterija 
za ocenjevanje tudi kulturna dejavnost v jeziku pri padnikov romske skupnosti ali dvojezični projekt te r 
prispevek k spodbujanju bralne pismenosti. MK je fi nanciral 13 izdaj romskega leposlovja v skupni 
višini 20.550,00 evrov. 
 
Prijavitelj  Partner  Naslov projekta  Odobreni 
znesek  
Zveza Romov 
Slovenije Romsko društvo Romani 
union Otroški časopis Mri nevi mini multi  700,00  
Slovenije RD Romani Union  Knjiga: Romske legende – Romane 
phukavibja 2.300,00  
Slovenije RD Romani Union  Časopis Romani nevijpe  – Romske 
novice 850,00  
Slovenije Občinsko romsko društvo 
Zeleno vejš Časopis Romano them  – Romski svet  3.900,00  
Zveza romske 
skupnosti 
Umbrella –
Dežnik Društvo romski 
informacijski in 
znanstveno-raziskovalni 
center Slovenije 
Anglunipe V sožitju  – Literarni natečaj, literarni 
večer in izid pesniške zbirke 1.200,00  
Romsko društvo 
Amala Športno kulturno društvo 
Gor Ljubljana Glasbeno opismenjevanje romskih 
otrok na Dolenjskem in 3. izdaja 16 
slovensko-romskih pesmi slovensko-
romane čhavorikanedžilava 2.000,00  
Gor Ljubljana Knjiga Otroci, zapojte z nami! Chavalen 
gilaven amencar! 1.600,00  
Gor Ljubljana Izdaja 5.  številke revije Rroma/Ljudje  900,00  
Amala Športno kulturno  društvo 
Gor Ljubljana Izdaja knjige Glasbeni genij Uka Brizani  3.000,00  
Društvo romski 
znanstveno-
raziskovalni 
Anglunipe Zveza romske skupnosti 
Umbrella – Dežnik Romski časopis Romano lil/Romski list  1.300,00   ANJI 
65 
 Romsko 
kulturno in 
turistično 
društvo Pušča Društvo upokojencev 
Pušča "Roma" Pravljica "Huzar"  1.300,00  
Večetnično 
kulturno, 
izobraževalno, 
športno društvo  Zveza kulturnih društev 
Prekmurja Slikovni otroški slovar  1.000,00  
kulturno, 
Prekmurja Bilo je davno tega  (popis običajev in 
spominov Romov) 500,00  
 
Ukrep bo pripomogel k doseganju predvidenega učinka , tj. izboljšanju bralne pismenosti, predvsem 
romskih otrok in mladine. 
MK: 20.550,00 evrov. 
 
Aktivnost 
Spodbujanje vključevanja knjižničnega gradiva v jez ikih etničnih skupnosti (priseljencev), ki so v 
znatnem številu prisotne v RS, v šolske, splošne in  druge knjižnice  
Nosilci  
MK, občine oz. soustanovitelji knjižnic   
Kazalniki 
Število gradiv v jezikih  
Krepitev jezikovne zmožnosti pripadnikov etničnih s kupnosti 
MK poroča, da Zakon o knjižničarstvu (Uradni list R S, št. 87/01, 96/02 – ZUJIK in 92/15; v 
nadaljevanju: ZKnj-1) v 25. členu določa, da knjižn ice na narodnostno mešanih območjih izvajajo 
knjižnično dejavnost tudi za potrebe narodnih skupn osti. S to dikcijo so mišljene vse dejavnosti 
knjižnice, ki so javna služba, ne le nakup knjižnič nega gradiva, ampak tudi zagotavljanje komunikacije  
v knjižnici v jeziku narodnih skupnosti, razvijanje  bralne kulture, usposabljanje uporabnikov, priredi tve 
v jeziku skupnosti ipd. Poleg tega namenja država s plošnim knjižnicam, ki izvajajo posebne naloge za  ANJI 
66 
 italijansko in madžarsko narodno skupnost, tudi sre dstva za podporo usklajenemu razvoju knjižnične 
dejavnosti po 55. členu ZKnj-1. Po tem členu država  namenja splošnim knjižnicam tudi sredstva za 
delni nakup knjižničnega gradiva. Poleg sredstev dr žave, ki so namenjena zvišanju nivoja storitev 
knjižnic samo za potrebe narodnih skupnosti, so dej avnosti knjižnic dolžne financirati občine, in to z a 
vse prebivalce na območju, ki ga pokriva posamezna knjižnica, tudi za pripadnike narodnih skupnosti. 
To velja tako za nakup knjižničnega gradiva, ko mor a občina kot ustanoviteljica ali pogodbena 
partnerica poskrbeti, da bo knjižnica z ustreznim n akupom v ustreznem razmerju skrbela za nakup 
knjižničnega gradiva za potrebe narodne skupnosti, kot tudi za druge dejavnosti knjižnice, ki jih mora  
občina financirati tudi za pripadnike narodnih skup nosti. Knjižnično dejavnost za madžarsko narodno 
skupnost na podlagi 25. člena ZKnj-1 izvajata Knjiž nica – Kulturni center Lendava in Pokrajinska in 
študijska knjižnica v Murski Soboti, za italijansko  narodno skupnost pa Osrednja knjižnica Srečka 
Vilharja Koper, Mestna knjižnica Izola in Mestna kn jižnica Piran.  
Splošne knjižnice, ki delujejo na območjih, kjer ži vi romska populacija, so po ZKnj-1 dolžne izvajati 
knjižnično dejavnost za Rome kot posebno interesno skupino uporabnikov. Gre za načelo 
večkulturnosti delovanja splošnih knjižnic. Program i in projekti splošnih knjižnic, namenjeni Romom,  
so financirani pretežno iz lokalnih (v okviru redne  dejavnosti), nekateri pa tudi iz drugih virov (npr . 
JAK, EU in drugo). Od leta 2015 je v Pokrajinski in  študijski knjižnici Murska Sobota odprt romski 
oddelek, edini v Sloveniji. Romski oddelek je rezul tat projekta Romano Kher – Romska hiša v 
sodelovanju z romskim društvom Phuro Kher – Stara h iša ter Pokrajinsko in študijsko knjižnico Murska 
Sobota. Na voljo je že več kot sedemsto enot knjižn ičnega gradiva z romsko tematiko. 
Različne manjšinske skupnosti in priseljenci: Večku lturni servisi so integrirani v temeljni program 
dejavnosti, zato pri načrtovanju svojega dela knjiž nice predvidijo posebno skrb tudi za kulturno-
jezikovne manjšine. Jedro vsake knjižnice je zagoto vo knjižnična zbirka (fizična, virtualna). Nabavna 
politika knjižnic, ki delujejo v večkulturnem okolj u, zato sega prek okvirov nacionalne knjižne 
produkcije. Knjižnice se ozirajo po značilnostih in  potrebah svojih uporabnikov, zato načrtujejo tudi 
kulturne dejavnosti, ki zajemajo zaščito kulturne r aznolikosti in povezovanje različnih kultur, 
izobraževalne dejavnosti, kot sta npr. jezikovno iz obraževanje in usposabljanje za uporabo 
informacijske tehnologije  (primer dobre prakse sta  npr. center za samostojno učenje italijanskega 
jezika  in  informacijski center za narodno skupnos t v koprski knjižnici), in različne družbene aktivn osti, 
ki izboljšujejo kakovost življenja ljudi na območju , na katerem knjižnica deluje (npr. razumevanje  
medkulturnih vsebin s predstavitvami knjig, skupins kim branjem, s knjižnimi razstavami, z 
uresničevanjem interkulturnih odnosov v obliki inte raktivne konverzacije, večjezičnimi zbirkami, 
spoštovanjem različnosti, preprečevanjem socialne i zključenosti, organizacijo večjezičnih spletnih 
informacij za etnične skupine, izmenjavo izkušenj m ed knjižnicami, povezovanjem knjižnic, 
racionalizacijo strokovnega dela itd.).   
Primeri dobre prakse: V okviru projektov vzpostavlj anja kotičkov z literaturo različnih etničnih 
skupnosti so v Osrednji knjižnici Celje vzpostavili  tri: kitajskega, albanskega in ruskega. Kotiček s 
kitajskimi knjigami v angleškem jeziku ima tudi  Kn jižnica Otona Župančiča v Ljubljani (knjige ji je 
Šanghajska knjižnica podarila v okviru projekta Šan ghajsko okno).  
Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik od leta 2015 gr adi medkulturno knjižnično zbirko, ki jo sestavlja 
knjižnično gradivo v bosanskem, albanskem, srbskem,  hrvaškem in makedonskem jeziku. Zbirka je 
nastala v okviru projekta Jezik: moj, tvoj, naš , ki je namenjen širjenju medkulturnosti, jezikovne mu 
ozaveščanju in spoznavanju knjižničnih dobrih praks  ter tujejezičnega gradiva.  
Pokrajinska in študijska knjižnica Murska Sobota im a organizirano posebno (specializirano) zbirko 
romskega gradiva z več kot sedemsto enotami knjižni čnega gradiva.   ANJI 
67 
 Mestna knjižnica Ljubljana ima v prostorih Knjižnic e Otona Župančiča tudi specializirano zbirko 
Društva Humanitas. Gradivo je  vsebinsko povezano s  področjem medkulturnosti; znotraj tega je na 
voljo tudi gradivo o Romih. Zbirko gradijo ob finan čni podpori Evropske komisije, ministrstva, 
pristojnega za izobraževanje, Urada RS za mladino i n Urada za mladino Mestne občine Ljubljana. 
Od leta 2009 deluje Digitalna zbirka evropskih Romo v, ki jo dopolnjuje okoli 25 nacionalnih knjižnic, 
med njimi tudi Narodna in univerzitetna knjižnica. Raste tudi digitalna zbirka na slovenskem 
domoznanskem portalu Kamra, na katerem so med drugi m dostopne tudi vsebine, povezane z Romi. 
Knjižnice na narodnostno mešanih območjih izvajajo knjižnično dejavnost tudi za potrebe narodnih 
skupnosti. V letu 2018 je MK za ta namen knjižnicam  na narodnostno mešanem ozemlju (Osrednja 
knjižnica Srečka Vilharja Koper, Mestna knjižnica I zola, Mestna knjižnica Piran; Knjižnica – Kulturni 
center Lendava in Pokrajinska in študijska knjižnic a Murska Sobota) namenilo 130.674,00 evrov.  
Splošne knjižnice so tovrstne dejavnosti sicer izva jale tudi v okviru redne dejavnosti (z občinskimi i n 
lastnimi sredstvi). 
Porabljena sredstva MK: 130.674,00 evrov. 
MIZŠ poroča, da se je na podlagi novele Zakona o kn jižničarstvu (Uradni list RS, št. 92/15) v letu 201 8 
nadaljevalo vključevanje šolskih knjižnic v sistem COBISS. Vključitev še ni v celoti izvedena. Podatki  o 
številu gradiv v jezikih etničnih skupnosti tako ni so dokončni (obdelanih približno 50 % šolskih 
knjižnic), so pa lahko kažipotni.  ANJI 
68 
  
hrvaški 
  
srbski 
  
bosanski 
  
črnogorski 
  
makedonski 
 
knjige 
  
6.538 
  
6.020 
  
220 
  
1 
  
174 
 
videoposnetki 
  
460 
  
350 
  
21 
  
1 
  
8 
 
notno gradivo 
  
267 
  
342 
  
5 
  
7 
 
članek 
  
112 
  
97 
  
2 
 
glasba 
  
70 
  
18 
  
1 
  
6 
 
kartografsko 
  
40 
  
13 
  
časopis 
  
33 
  
32 
  
1 
  
1 
 
elektronski viri 
  
14 
  
5 
  
ve čvrstno gradivo 
  
10 
  
1 
  
1 
  
zvo čni posnetki 
  
6 
  
1 
  
1 
  
igra če, predmet 
  
4 
  
2 
  
1 
  
slikovno gradivo 
  
4 
  
3 
  
umetna zbirka 
  
2 
  
SKUPAJ 
  
7.560 
  
6.884 
  
251 
  
2 
  
198 
 
MK: 130.674,00 evrov; občine oz. soustanovitelji kn jižnic: sredstva za redno dejavnost knjižnic;  
 
2. cilj: Promocija večjezičnosti 
 
Aktivnost 
Promocija učenja jezikov etničnih skupnosti (prisel jencev), ki so v znatnem številu prisotne v RS, 
kot fakultativnih predmetov   ANJI 
69 
 Nosilec  
MIZŠ 
Kazalniki 
– Promocijsko gradivo 
– Število izvedenih predavanj za starše, ravnatelje i td. 
– Število šol, ki izvajajo dejavnosti za ohranjanje m aternih jezikov priseljencev  
 
– Informiranje pripadnikov etničnih skupnosti o pomen u ohranjanja prvega oz. maternega jezika  
– Povečati interes šol za izvajanje fakultativnih pre dmetov 
 
MIZŠ poroča, da ne more spremljati izvajanja fakult ativnih predmetov (= interesnih dejavnosti), ker 
šole niso dolžne poročati. Spremlja pa lahko števil o učencev pri obveznih in neobveznih izbirnih 
predmetih: v šolskem letu 2017/18 se je hrvaščino u čilo 192 učencev osnovnih šol (78 kot obvezni 
izbirni predmet, 114 kot neobvezni izbirni predmet) . Srbščina kot obvezni izbirni predmet se poučuje 
samo na eni osnovni šoli v Velenju: število učencev  v letu 2017/18 je bilo 10. Problem nastaja 
predvsem zato, ker sta hrvaščina in srbščina v skup ini 12 tujih jezikov v okviru obveznih izbirnih 
predmetov, hrvaščina tudi med 6 tujimi jeziki v okv iru neobveznih izbirnih predmetov in je težko 
sestaviti dovolj številčno skupino. Za makedonščino  učni načrt za obvezni izbirni predmet sicer 
obstaja, vendar se pouk še nikdar ni izvajal. 
V okviru izvajanja dopolnilnega pouka maternih jezi kov in kultur je bilo novembra 2018 na Zavodu RS 
za šolstvo izvedeno strokovno srečanje za izvajalce  dopolnilnega pouka. Srečanja se je udeležilo 7 
učiteljev naslednjih jezikov: albanščine, makedonšč ine, ruščine, ukrajinščine, hrvaščine in 
madžarščine. Tema izobraževanja je bila uporaba for mativnega spremljanja: poudarjeno je bilo 
predvsem spodbujanje učenca, da sam prevzame odgovo rnost za svoje učenje. Učitelj ga postavi v 
središče učnega procesa, ga motivira tako, da učene c  sam vrednoti svoje znanje in z doseganjem 
povratne informacije dobi vpogled v učencev učni pr oces. Udeleženci so prejeli tudi 
priročnika Formativno spremljanje v podporo učenju in Vključujoča šola,  ki združujeta 
znanstvenoraziskovalna in osebna spoznanja avtoric ter učiteljev praktikov. 
V letu 2018 je bilo za dopolnilni pouk maternih jez ikov in kultur porabljeno 19.046,80 evra. 
Na Zavodu RS za šolstvo od leta  2017 deluje Delovn a skupina za uvajanje dopolnilnega pouka 
romskega jezika. Naloge delovne skupine so: priprav a strokovnih podlag za dopolnilni pouk romskega 
jezika, prevod in priredba izbranih poglavij dokume nta A Curriculum Framework for Romani (Svet 
Evrope, 2008), priprava programa za usposabljanje s trokovnih delavcev ter identifikacija potreb 
strokovnih gradiv za osvajanje dopolnilnega pouka r omskega jezika. V letu 2018 je bila opravljena 
analiza stanja na področju poučevanja in učenja rom skega jezika. Nastala je na podlagi vprašalnikov 
projekta Skupaj za znanje, v katerega je vključenih  31 šol, izvaja pa ga Center šolskih in obšolskih 
dejavnosti. 
MIZŠ tudi poroča, da so se v okviru naloge ZRSŠ »Pr omocija romskega jezika« izvajale tudi delavnice o 
romski zgodovini, identiteti in kulturi ter delavni ce prepoznavanja povezav med romskim in 
slovenskim jezikom. Prav tako so spodbujali romske starše pri vključevanju njihovih otrok v formalno  ANJI 
70 
 in neformalno izobraževanje na predšolski in osnovn ošolski ravni ter druge aktivnosti v podporo 
opolnomočenju romskih otrok v okviru slovenskega iz obraževalnega sistema. Dejavnosti je izvedlo 
Društvo Anglunipe. Porabljena sredstva ZRSŠ: 5.000, 00 evrov. 
MIZŠ še poroča, da je Andragoški center Slovenije v  okviru Nacionalnega meseca skupnega branja v 
večnamenskih romskih centrih izpeljal številne bral ne dogodke in dejavnosti po načelih dialoškega 
razgovornega branja, v katere so bili aktivno vpeti  romski otroci in njihove družine. Brali so slikani ce v 
romskem jeziku, ki so jih otroci tudi dobili v dar.  Dogodki so bili izvedeni pod okriljem izvajalcev v  
večnamenskih centrih po Sloveniji v okviru projekta  Skupaj za znanje, ki ga izvaja Center šolskih in 
obšolskih dejavnosti. Porabljena sredstva ACS: 1.00 0,00 evrov. 
 
MIZŠ: 25.046,80 evra.  
 
Aktivnost  
Promocija učenja madžarskega in italijanskega jezik a zunaj narodno mešanega območja 
Nosilec   
MIZŠ 
Kazalniki 
 
MIZŠ poroča, da se je v letu 2018 nadaljevalo pouče vanje madžarskega jezika izven poselitvenega 
območja manjšine. Pouk se je izvajal na Osnovni šol i Livada v Ljubljani. V šolskem letu 2017/18 se je 
pouka udeleževalo 16 učencev, v šolskem letu 2018/1 9 pa 20 učencev. Madžarščino poučujejo tri 
učiteljice. Za to dejavnost je MIZŠ v šolskem letu 2018 namenilo 6.900,00 evrov.  
Italijanščina se v okviru izobraževalnega sistema p oučuje kot drugi jezik in tudi kot tuji jezik, tako  da je 
prisotna tudi izven poselitvenega območja manjšine.  V šolskem letu 2017/18 se je poučevala v okviru 
obveznih izbirnih predmetov na 440 osnovnih šolah ( 830 učencev) izven poselitvenega območja 
manjšine. Poleg tega se je poučevala tudi kot neobv ezni izbirni predmet od 4. do 9. razreda (1707 
učencev). V srednji šoli se je italijanščino kot dr ugi ali tretji tuji jezik v šolskem letu 2017/18 uč ilo 3298 
dijakov, to je manj kot leto prej (3777). Glede na celotno srednješolsko populacijo je odstotek teh, k i 
se uči italijanščino (kot drugi jezik na dvojezični h šolah in kot 2. ali 3. tuji jezik), upadel z 8,6 % v 
šolskem letu 2016/17 na 8 % v šolskem letu 2017/18.  
  ANJI 
71 
 Tabela: Pregled števila dijakov, ki se učijo italij anščino kot 2. jezik na dvojezičnih šolah ter kot 2 . in 3. 
tuji jezik od šolskega leta 2006/07 dalje 
 
Tabela: Pregled števila dijakov, ki se učijo italij anščino kot 2. jezik na dvojezičnih šolah ter kot 2 . in 3. 
tuji jezik od šolskega leta 2006/07 dalje, izraženo  v odstotkih glede na celotno srednješolsko 
populacijo 
 
Porabljena sredstva MIZŠ: 6.900,00 evrov. 
MIZŠ: 6.900,00 evrov in redna dejavnost. 
 
 01.000 2.000 3.000 4.000 5.000 6.000 7.000 8.000 9.000 
2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 2015/16 2016/17 2017/18 IT kot TJ2/TJ3 
IT kot drugi jezik na 
dvojezičnih šolah 
Skupaj 
0,0% 2,0% 4,0% 6,0% 8,0% 10,0% 12,0% 
2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 2015/16 2016/17 2017/18 Odstotki 
Odstotki  ANJI 
72 
 Aktivnost 
Promocija izvajanja izbirnega predmeta »Romska kult ura«   
Nosilec   
MIZŠ 
Kazalniki 
– Število šol, na katerih se izvaja izbirni predmet R omska kultura 
– Število učencev, ki je izbralo izbirni predmet Roms ka kultura   
 
Povečati interes šol za izvajanje izbirnega predmet a »Romska kultura«  
MIZŠ poroča, da se v šolskem letu 2017/18 obvezni i zbirni predmet Romska kultura ni izvajal. V 
izvajanje obveznega izbirnega predmeta Srečanja s k ulturami in načini življenja se je vključilo 53 
učencev na 4 šolah. Oba predmeta vključujeta temo r omske kulture, zgodovine in jezika. Promocija 
obeh predmetov je predvidena v naslednjih letih, ko  se bo uvajal dopolnilni pouk romskega jezika in 
kulture za romske otroke (projekt ZRSŠ). 
 
Aktivnost 
slovenščina  
Nosilec   
RTV SLO  
Kazalniki 
– Število oddaj 
– Število prispevkov (ur/minut) 
 
Promoviranje večkulturnosti slovenske družbe   ANJI 
73 
RTV SLO poroča, da so oddaje, namenjene manjšinam, pomemben in opazen zaščitni znak Prvega 
programa Radia Slovenija. Ta program ponedeljkove v ečere namenja Slovencem, ki živijo onkraj meje, 
ter romskim vsebinam. 
Oddaja Amare droma (Naše poti) je namenjena romskim  vsebinam in je stalnica programske sheme. 
Na sporedu Prvega programa Radia Slovenija je ob po nedeljkih med 21.05 in 22.00. V njej se spremlja 
dogajanje v vseh romskih skupnostih v Sloveniji od Prekmurja do Dolenjske in Bele krajine ter v tujini . 
Prvi ponedeljek v mesecu je namenjen romski glasben i ustvarjalnosti. Skupaj s poslušalci izberejo 
domačo in tujo romsko skladbo preteklega meseca. Ro mska glasba je sicer sestavni del vsake oddaje, 
saj ji je namenjena približno polovica programskega  časa. Predstavljajo romske glasbene skupine in 
projekte, ki jih pripravljajo. V posebni rubriki se  s pomočjo zunanje sodelavke posvečajo tudi 
posebnostim romskega jezika in njegovih narečij. Od dajo avtorsko pripravljajo pripadniki romske 
skupnosti v Republiki Sloveniji, vodita jo mag. Eni sa Brizani in Sandi Horvat. 
Septembra 2016 je RTV SLO skladno s sklepi Programs kega sveta RTV SLO uvedla novo radijsko 
oddajo, namenjeno manjšinam iz nekdanjih jugoslovan skih republik, ter vsem, ki jih ta tematika 
zanima. Sprva je bila oddaja na sporedu Prvega prog rama Radia Slovenija ob nedeljah ob 21.30, 
septembra 2017 pa so jo umestili v večerni programs ki pas ob sredah med 21.30 in 22.00. Tako je Prvi 
program Radia Slovenija ustrezno začrtal lok pokriv anja manjšinskih vsebin ob delavnikih. Oddajo 
Sami naši v slovenskem jeziku oz. s prevodi ustvarj a perspektivna, zanimiva mednarodna novinarska 
zasedba, odlikujeta pa jo poznavanje tvarine in izr azit smisel za aktualnost tem. Avtorji oddaje 
programsko sodelujejo tudi s televizijskimi kolegi,  ki sooblikujejo oddajo NaGlas! Urednica oddaje 
Sami naši je Darja Groznik, redaktorsko pa jo vodi zunanja sodelavka Ivana Stipić Lah.   
Na Televiziji Slovenija pripravljajo oddajo NaGlas!  To je oddaja Informativnega programa TV 
Slovenija, namenjena etničnim skupnostim z območja nekdanje Jugoslavije, ki živijo v Sloveniji. 
Spremlja življenje tako pripadnikov prve kot druge in tretje generacije priseljencev. Gre za mozaično 
oddajo, v kateri skozi pogovore in reportaže prikaz ujejo kulturne, znanstvene, športne in druge 
dosežke pripadnikov narodov, ki izvirajo z območja SFRJ, so rojeni ali živijo v Sloveniji ter so na sv ojih 
področjih uspešni, opozarjajo pa tudi na sporne prak se izključevanja ali diskriminacije z namenom 
dviga strpnosti v družbi. V oddaji so se v preteklo sti zvrstili gostje, ki so pomembno vplivali na sož itje 
skupnosti z večinskim narodom, ter gostje, ki so gl as o Sloveniji ponesli v širši kulturni prostor 
nekdanje Jugoslavije. Dolga je 15 minut, na sporedu  pa je vsako drugo soboto ob 12:40 v alternaciji z 
oddajo, namenjeno romski skupnosti So vakeres, ki j o ustvarjajo romski novinarji. Govori o življenju 
romske skupnosti v Sloveniji, o težavah, ki jih ima jo pripadniki skupnosti, ter o vključevanju Romov v  
širšo skupnost. Oddajo tako pripadniki romske skupn osti kot tudi pripadniki večinskega naroda 
uporabljajo kot primer dobre prakse vključevanja v procesih izobraževanja.  
 
Kaj govoriš? = So vakeres? 22 351 21 336 
NaGlas! 21 317 21 317 
Vir: evidenca predvajanega programa 2018. 
MK sicer ni nosilec aktivnosti Zagotovitev ustrezne ga prostora v programih javnih medijev v jezikih 
govorcev, katerih prvi jezik ni slovenščina, a jo i zvaja. Poroča, da  vsako leto izvede javni razpis z a  ANJI 
74 
 sofinanciranje programskih vsebin medijev, ki je na menjen podpori medijem pri ustvarjanju in 
razširjanju programskih vsebin, ki so med drugim po membne tudi za uresničevanje pravice italijanske 
in madžarske narodne skupnosti v RS ter romske skup nosti v RS do javnega obveščanja in do 
obveščenosti. V segmentu tega javnega razpisa, ki j e namenjen t. i. programom posebnega pomena, 
ki so v javnem in kulturnem interesu RS (lokalni, r egionalni, študentski in nepridobitni radijski in 
televizijski programi), pa je kot eno izmed meril d oločeno tudi »omogočanje uresničevanja pravice do 
javnega obveščanja in obveščenosti lokalnim in manj šinskim skupnostim in ali se razširja v 
manjšinskih jezikih«. MK je v letu 2018 prek letneg a javnega razpisa za sofinanciranje programskih 
vsebin medijev podelilo finančna sredstva za nasled nje informativne programske vsebine, ki med 
drugim obravnavajo tudi vprašanja narodnih ter manj šinskih in etničnih skupnosti v RS ter romske 
skupnosti: Zveza Romov Slovenije, projekt Most soži tja na Radiu Romic (14.616,42 evra) – Radio 
Romic je radijski medij romskih in drugih skupnosti , ki v sklopu projekta Most sožitja poudarjajo 
prispevke proti predsodkom proti Romom kot eno najb olj prepoznavnih ranljivih skupin v Sloveniji, 
oddaje potekajo v slovenskem jeziku, deloma pa tudi  v romščini; Televizija Novo mesto, d. o. o., 
projekt Novice (69.915,00 evrov) – v oddaji obravna vajo tematiko romske skupnosti, ki je na tem 
območju močno prisotna; UNIVOX, d. o. o., projekt Z ahodno dolenjski odmevi (43.259,88 evra) – v 
svojih programskih vsebinah se loteva tudi reševanj a romske problematike na Kočevskem in Ribnici; v 
sklopu projekta z redno mesečno oddajo »Romano uric e« širšo javnost seznani s težavami in tudi 
specifikami življenja in kulture Romov; Radio mursk i val, d. o. o., projekt Aktualno – osrednje 
informativne oddaje na Murskem valu (79.818,05 evra ) – v oddaji se načrtno ukvarjajo z narodnostno 
problematiko (madžarska in hrvaška skupnost), skrbi jo za informiranje pripadnikov narodnosti in 
večinskega naroda o specifični problematiki, oddaja  skrbi tudi za obveščanje Romov in prispeva k 
boljšemu sodelovanju med Romi in preostalim prebiva lstvom; PRAK, d. o. o., projekt Dogodki 
(56.940,41 evra) – skozi oddaje poleg aktualnih dog odkov objavljajo še vsebine iz življenja in dela 
Slovencev v zamejstvu, pripadnikov madžarske in hrv aške narodne skupnosti, Romov ter drugih;  
Založba Goga, projekt eRast.si – nekateri prispevki  portala eRast.si se nanašajo tudi na preučevanje 
romske kulture in romske problematike na širšem Dol enjskem; skozi prispevke so predstavljeni 
nekateri družbeni aspekti romske manjšine, njihova zgodovinska prisotnost na širšem Dolenjskem, 
njihov družbeni položaj skozi zgodovino, trenutna p roblematika, vezana na njihovo šolanje in 
izobraževanje, ipd. (7.095,54 evra); Radio Robin, p rojekt Goriška danes – v oddajah obravnavajo 
aktualne teme, pomembne za življenje in delo italij anske manjšine, pomembno vlogo pa imajo tudi pri 
povezanosti zamejskih Slovencev z matico (61.795,95  evra); Zavod Marš, projekt  Kolektivni In Kulturni 
– v sklopu projekta se izvaja oddaja Medkulturni te rmin, ki je namenjena medkulturni izmenjavi, 
predstavlja verske in druge manjšine, priseljence t er pripadnike skupnosti v RS; pripravljajo jih 
sodelavci radia, ki sami pripadajo manjšini, ali so  aktivno udeleženi v skupnosti; poseben termin je 
romski, v katerem poleg romskega avtorja in izvajal ca pojasnjujejo še izvor romskih pesmi in besed 
(5.176,08 evra); Srbski kulturni center »Danilo Kiš «, projekt Radijska oddaja v srbskem jeziku 
»Kontrola leta« – to je edina radijska oddaja v srb skem jeziku v Sloveniji, tematizira položaj, kultur o in 
potrebe srbske manjšinske skupnosti in drugih skupn osti nekdanje Jugoslavije, skuša odpraviti 
nevidnost manjšine, manjšinske stereotipe in medkul turno nerazumevanje (5.505,91 evra).  
V Republiki Sloveniji izhaja pet romskih medijev: R adio Romic, Romao them – romski svet, Romano lil 
– romski list, Bossaroma in Rroma. Ti mediji se lah ko prijavijo tudi na letni javni razpis za 
sofinanciranje programskih vsebin medijev. V letu 2 018 je na razpisu sredstva prejel Radio Romic. 
Porabljena sredstva MK v letu 2018: 344.123,24 evra .  
  ANJI 
75 
 Urad Vlade RS za narodnosti sicer ni nosilec aktivn osti Zagotovitev ustreznega prostora v programih 
javnih medijev v jezikih govorcev, katerih prvi jez ik ni slovenščina, a jo izvaja. Poroča, da  na podr očju 
informativne dejavnosti madžarske narodne skupnosti  od leta 1993 deluje Zavod za informativno 
dejavnost madžarske narodnosti. Zavod z izdajanjem tednika Népújság kot edinega tiskanega medija 
v madžarskem jeziku v Republiki Sloveniji in drugih  publikacij pomembno vpliva na ohranjanje 
pripadnikov madžarske narodne skupnosti v Sloveniji  v njihovem maternem jeziku, ohranjanja in 
razvoja jezika in kulture, krepitve in razvoja stik ov z matičnim narodom ter pripadniki madžarske 
narodne skupnosti, živečih v drugih državah, pomemb no vpliva na počutje, obstoj in razvoj madžarske 
in kulture. Urad je sklenil pogodbo z Zavodom za in formativno dejavnost madžarske narodnosti z 
namenom sofinanciranja delovanja zavoda za obdobje od 1. 1. do 31. 12. 2018 v višini 288.400,00 
evrov za leto 2018. 
Na področju italijanske narodne skupnosti Republika  Slovenija sofinancira dejavnosti ustanov 
narodno skupnost v Republiki Sloveniji in Republiki  Hrvaški. Založba EDIT deluje zaradi uresničevanja 
posebnih potreb pripadnikov italijanske narodne sku pnosti na področju informiranja, javnega 
sporočanja in časopisno-založniške dejavnosti ter i zdaje šolskih učbenikov in knjig in ponudbe drugih 
informativnih, kulturnih in založniških storitev za  italijansko narodno skupnost. Založba tako izdaja 
dnevnik La Voce del Popolo, dvotednik Panoramo, lit erarno revijo La Battana, otroški list Arcobaleno, 
učbenike itd. Koprska redakcija dnevnika La Voce de l Popolo deluje v okviru agencije A. I. A – 
Jadranske informativne agencije. Urad je sklenil po godbe za obdobje od 1. 1. do 31. 12. 2018 z: Edit 
Rijeka v višini 156.500,00 evrov, z A. I. A. – Jadr ansko informativno agencijo v višini 76.500,00 evro v. 
Na področju informativne dejavnosti romske skupnost i Urad za narodnosti sofinancira delovanje 
romskega informativnega centra in radia Romic, ki j e bil ustanovljen leta 2003. Radio Romic, ki ima 
svojo lokalno radijsko frekvenco, uspešno pripravlj a in predvaja lastne oddaje, ki jih povzemajo 
oziroma predvajajo tudi druge lokalne radijske post aje. Oddaje pripravljajo v romskem in slovenskem 
jeziku. V njih med drugim predstavljajo aktualne in formacije o dogajanjih znotraj romske skupnosti, ki  
se nanašajo na družabno življenje, kulturne aktivno sti, odnos z okoljem, ipd. Urad je v okviru pogodbe  
s Svetom romske skupnosti Republike Slovenije za ob dobje od 1. 1. 2018 do 31. 12. 2018 za delovanje 
centra in radia namenil 50.000,00 evrov. 
V okviru Javnega zavoda RTV Slovenija se pripravlja jo radijske in televizijske oddaje za romsko 
skupnost. Na Radiu Slovenija pripravljajo tedensko oddajo »Naše poti/Amare Droma«. V oddaji, ki jo 
pripravljajo Romi sami, objavljajo portrete, report aže, dnevno spremljajo dogajanje in problematiko 
življenja Romov v Sloveniji in o tem poročajo. Cilj  oddaje je seznanjanje poslušalstva s problematiko 
romske skupnosti v Sloveniji, reševanje njihovih pr oblemov, vključitev v izobraževalni sistem, 
izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev ter pr omocija kulturne dejavnosti. V murskosoboškem 
studiu TV Slovenija nastaja oddaja »Kaj govoriš = S o vakeres?«, ki jo prav tako snujejo in pripravljaj o 
Romi. Pozornost namenjajo družbeni participaciji Ro mov, romskemu etničnemu izročilu, 
izobraževanju in zaposlovanju Romov, predstavitvi s lovenskih romskih naselij ipd. Radijske in 
televizijske oddaje dodatno sofinancira tudi država  (Urad Vlade RS za narodnosti), in sicer na podlagi  
Zakona o Radioteleviziji Slovenija (Uradni list RS,  št. 96/05, 109/05 – ZDavP-1B, 105/06 – odl. 
US, 26/09 – ZIPRS0809-B in 9/14; ZRTVS-1) ter Zakon a o medijih (Uradni list RS,  št. 110/06 – uradno 
prečiščeno besedilo, 36/08 – ZPOmK-1, 77/10 – ZSFCJ A, 90/10 – odl. US, 87/11 –  ANJI 
76 
 ZAvMS, 47/12, 47/15 – ZZSDT, 22/16 in 39/16; ZMed).  Urad je sklenil pogodbo z Radiotelevizijo 
Slovenija za obdobje od 1. 1. do 31. 12. 2018 v viš ini 183.000,00 evrov.   
V okviru Javnega zavoda RTV Slovenija se pri Region alnem RTV centru Koper/Capodistria ter pri 
Regionalnem RTV centru Maribor – Studio madžarskih programov Lendava pripravljajo redni dnevni 
radijski in televizijski programi za italijansko oz iroma madžarsko narodno skupnost. Osnovno 
strukturo programa Radia Capodistria, radijskega pr ograma za italijansko narodno skupnost, 
predstavljajo radijski dnevniki in poročila ter tem atske informativne oddaje, oddaje, namenjene 
kulturi, razvedrilu in glasbi. V programu so zastop ani manjšinska problematika, čezmejno sodelovanje 
s posebnim poudarkom za bližnjo deželo Furlanijo - Julijsko krajino in celoten spekter vsebin, 
pomembnih za italijansko narodno skupnost. Oddaje i n projekti televizijskega programa za italijansko 
narodno skupnost so namenjeni spodbujanju sobivanja  in kulturne izmenjave v večetničnem, 
večkulturnem prostoru ter evropskem čezmejnem prost oru. Radijski program za madžarsko narodno 
skupnost na področju informativnih vsebin največ pr ostora nameni lokalnim in regijskim novicam. 
Geografska razprostranjenost poslušalcev pa vedno b olj narekuje pokrivanje dogodkov v širši regiji. 
Dopolnjujejo jih servisne, svetovalne, glasbene in razvedrilne oddaje. V TV-studiu Lendava nastaja 
televizijski program za madžarsko narodno skupnost,  s katerim se pokriva vsa področja delovanja 
prebivalstva, ki živi na tem območju. Programe naro dnih skupnosti dodatno sofinancira država (Urad 
Vlade RS za narodnosti), in sicer na podlagi Zakona  o Radioteleviziji Slovenija. Urad je z Radiotelevi zijo 
Slovenija sklenil pogodbo za obdobje od 1. 1. do 31 . 12. 2018 v višini 1.512.237,00 evrov.  
Porabljena sredstva UN v letu 2018: 2.266.637,00 ev rov.  
 
MK in UN: 2.610.760,24 evra; RTVO SLO: redna dejavn ost.  
 
5 Tuji jeziki 
1. cilj: Zagotavljanje kakovosti in optimizacija po učevanja ter učenja tujih jezikov: 
Sistemski ukrepi 
 
– Umeščenost tujih jezikov v vzgojno-izobraževalno ve rtikalo programov predšolskega ter 
osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja: n ačrtovanje in izvedba analize  
– Umeščenost tujih jezikov v programe visokošolskega izobraževanja: načrtovanje in izvedba 
analize  
 
Nosilec  
MIZŠ   ANJI 
77 
 Kazalniki 
– Izvedena analiza  
– Obravnava analiz na strokovnih svetih s področja šo lstva  
 
– Kritičen pregled stanja kot osnova za morebitne spr emembe umeščenosti TJ v izobraževalno 
vertikalo v vseh oz. posameznih vidikih 
– Ustrezne strokovne podlage za nadaljnje aktivnosti 
– Poznavanje zmogljivosti vzgojno-izobraževalnih inšt itucij za izvajanje pouka TJ 
 
MIZŠ poroča, da je bil na ZRSŠ oblikovan predlog um estitve tujih jezikov v novem konceptu 
razširjenega programa v osnovni šoli in pripravljen  predlog uvajanja in spremljanja. Oblikovan je bil 
načrt poskusa uvajanja in spremljanja prvega tujega  jezika kot obveznega predmeta v prvem razredu 
in drugega tujega jezika v sedmem razredu na 19 osn ovnih šolah. Izvedena sta bila informiranje in 
usposabljanje ravnateljev in učiteljev v poskusu (3 0. 8. in 17. 12. 2018). Informacije in gradivo so 
dostopni v spletni učilnici na portalu skupnost.sio.si . 
Univerze so avtonomni, znanstvenoraziskovalni, umet niški in izobraževalni visokošolski zavodi s 
posebnim položajem ter so same odgovorne za  izdelavo in sprejem študijskih in 
znanstvenoraziskovalnih programov. Akreditirani štu dijski programi morajo med drugim opredeliti 
temeljne cilje programa ter splošne in predmetno-sp ecifične kompetence oziroma učne izide, ki se s 
programom pridobijo, tako da visokošolski zavodi  p o svoji strokovni presoji in potrebi vključujejo tu di 
učenje in uporabo tujih jezikov.  
 
– Umeščanje tujih jezikov v programe predšolskega ter  osnovnega in srednjega izobraževanja: 
– Razmeščanje tujih jezikov v vzgojno-izobraževalne i nstitucije na nacionalni in regionalni ravni 
(oblikovanje nacionalne in regionalne mreže jezikov ): oblikovanje izhodišč in smernic  
 
Nosilec  
MIZŠ   ANJI 
78 
 Kazalniki 
– Izdelane smernice 
– Obravnava smernic na strokovnih svetih s področja š olstva  
 
– Poznavanje in razumevanje razmerja med ponudbo in p ovpraševanjem na področju tujih jezikov 
po posameznih šolskih okoliših 
– Večje upoštevanje družbenih vlog posameznih TJ pri njihovem umeščanju v programe PŠ, OŠ in 
SŠ izobraževanja ter pri njihovem razmeščanju v vzg ojno-izobraževalne institucije na nacionalni in 
– Izoblikovana osnova za vzpostavitev skupnega jeziko vnega kurikula (na ravni posamezne šole) 
 
MIZŠ je poročal o tovrstnih aktivnostih v prejšnjih  letih. 
 
Aktivnost 
Postopno uvajanje zgodnjega učenja tujega jezika v osnovnošolsko izobraževanje: spremljava in 
evalvacija  
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
– Izvajanje spremljave 
– Izvedba evalvacije 
– Obravnava evalvacije na SSSI 
 
sistemskih rešitev za zgodnje učenje TJ kot osnova za morebitne izboljšave 
– Poznavanje zmogljivosti OŠ za izvajanje zgodnjega u čenja TJ ter identifikacija morebitnih 
pomanjkljivosti kot osnova za morebitne izboljšave   ANJI 
79 
  
Zavod RS za šolstvo je novembra 2018 pripravil vmes no poročilo četrtega leta spremljave uvajanja 
prvega tujega jezika v 2. in 3. razred osnovne šole  (poročilo obsega 191 strani besedila, tabel, grafo v, 
slik in prilog). Vmesno poročilo je bilo v prvi pol ovici leta 2019 obravnavano na Svetu za kakovost in  
evalvacije ter na Strokovnem svetu za splošno izobr aževanje. Poročilo se osredotoča na doseganje 
zastavljenih ciljev spremljave: 
1.  spremljati izvedbene vidike (urnik) ter izvedbene p osebnosti (didaktični modeli) poučevanja in 
učenja tujega jezika v 2. in 3. razredu, 
2.  vrednotiti doseganje standardov znanja in spremljat i napredek učenčevih tujejezikovnih 
zmožnosti v 2. in 3. razredu, 
3.  spremljati motivacijo in odnos učencev in učiteljev  za učenje tujega jezika ter mnenja in opažanja 
staršev učencev 2. in 3. razreda, 
4.  spremljati posamezne specifične učence in/ali skupi ne učencev s poudarkom na obremenjenosti 
in učnem napredku. 
V šolskem letu 2017/2018 je bilo porabljeno 5.159,6 9 evra. Za obdobje trajanja naloge Uvajanje in 
spremljanje tujega jezika v 2. in 3. razredu osnovn e šole od 1. 9. 2014 do 31. 8. 2018 je bilo porablj eno 
53.209,96 evra. 
 
MIZŠ : 5.159,69 evra. 
 
Aktivnost 
Ustrezna uveljavitev drugega tujega jezika v progra mih osnovnega in srednjega izobraževanja: 
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
– Spremljava uvajanja drugega tujega jezika kot neobv eznega izbirnega predmeta 
– Oblikovana izhodišča in smernice 
 
učiteljih in vodstvih OŠ in SŠ  ANJI 
80 
 – Boljše poznavanje učinkovitosti poučevanja drugega tujega jezika kot neobveznega izbirnega 
predmeta (z vidika možnosti šestletnega vstopanja i n izstopanja v proces učenja, predpisanega 
minimalnega števila učencev itd.) 
– Boljše razumevanje pomena manjšinskih in sosedskih jezikov v vlogi TJ2 v programih OŠ in SŠ 
tako pri otrocih in starših kot učiteljih in vodstv ih šol 
– Bolj prožne kurikularne možnosti za oblikovanje pon udbe TJ2 na šolah 
 
MIZŠ poroča, da v poskusu uvajanja obveznega drugeg a tujega jezika v 7. razredu, ki ga izvaja Zavod 
RS za šolstvo, sodeluje 19 osnovnih šol. Izvedena s o bila usposabljanja učiteljev in pripravljen je 
metodološki načrt spremljave. 
 
Aktivnost 
Ustrezna umestitev in uveljavitev klasičnih jezikov  v vertikali osnovnega in srednjega 
Nosilca  
MIZŠ, MK  
Kazalniki 
 
– Boljše razumevanje pomena klasičnih jezikov v progr amih OŠ in SŠ izobraževanja tako pri otrocih 
in starših kot učiteljih in vodstvenih delavcih v O Š in SŠ 
– Izoblikovane podlage za načrtno in sistematično nad aljnje izobraževanje in usposabljanje 
učiteljev ter razvoj učnih gradiv in drugih učnih o rodij 
 
MIZŠ poroča, da je razvoj latinščine v vzgojno-izob raževalni vertikali vključen v projekt Jeziki šteje jo. 
Februarja 2018 je bilo izvedeno srečanje z učitelji cami in učitelji, ki bodo v okviru projekta JeŠT  ANJI 
81 
 prihodnje leto začeli poučevati latinščino v drugem  triletju OŠ, s poudarkom na razvijanju raznojezičn e 
zmožnosti. Skupinskemu srečanju je sledila še serij a individualnih srečanj z namenom prediskutirati 
tudi specifike šole/okolja/individualnih posebnosti  učiteljice oziroma učitelja. 
MIZŠ: porabljena sredstva so vključena v letno pora bo sredstev pri projektu JeŠT. 
MK se kot sonosilec aktivnosti vključuje glede na s voje pristojnosti v smislu spremljanja. 
Porabljena sredstva: 
 
Aktivnost 
osnovnega in srednjega izobraževanja (tj. zunaj dvo jezičnih območij, kjer sta to druga jezika): 
Nosilca  
MIZŠ, MK  
Kazalniki 
 
– Boljše razumevanje pomena italijanščine in madžaršč ine kot TJ v programih OŠ in SŠ tako pri 
otrocih in starših kot učiteljih in vodstvenih dela vcih v OŠ in SŠ 
 
MIZŠ poroča, da za učenje madžarščine kot tujega je zika izven poselitvenega območja manjšine ni 
zanimanja. Italijanščina pa se kot tuji jezik pouču je tako v osnovnih kot srednjih šolah tudi izven 
poselitvenega območja manjšine (gl. poročilo  na str. 68, 69). 
MIZŠ in MK: redna dejavnost.  ANJI 
82 
  
Aktivnost 
Umestitev jezikovne zmožnosti v materinščini, učnem  jeziku in tujih jezikih kot kroskurikularnih 
Nosilca  
MIZŠ, MK  
Kazalniki 
 
– Intenzivno medpredmetno povezovanje s ciljem razvij anja jezikovne zmožnosti v učnem jeziku, 
materinščini in tujih jezikih 
– Uveljavitev sodobnih in inovativnih didaktičnih met od poučevanja jezikov, ki upoštevajo sodobne 
procese jezikovne rabe in medkulturnega sporazumeva nja 
– Intenzivno povezovanje z okoljem pri poučevanju TJ 
– Vključenost poučevanja strokovnih/področnih jezikov  v poučevanje TJ v okviru kroskurikularnih 
– Uveljavitev sodobnih in inovativnih didaktičnih met od poučevanja TJ jezikov za delo z učenci s 
posebnimi potrebami  
 
MIZŠ poroča, da se v okviru projekta Jeziki štejejo  (v nadaljevanju: JeŠT ) preizkušajo raznojezični 
pristopi k učenju in poučevanju. V letu 2018 so pot ekala srečanja tako na temo poglobljenega 
razumevanja sodobne didaktike na tem področju kot t udi izmenjave dobrih praks. Izdelan je bil tudi 
obrazec za opis raznojezičnih dejavnost v razredu o ziroma oddelku (vključeni so tudi vrtci). Prav tako  
je bil v okviru tega projekta opravljen popis  101 pedagoške prakse, izvedene v vzgojno-izobražev alnih 
zavodih, kjer so bili vključeni različni jeziki (ta ko slovenščina v vseh svojih vlogah kot tuji jeziki , 
sosedski jeziki, jeziki manjšin in drugih narodnost i). V popisane projekte so bili večkrat vključeni t udi 
lokalna skupnost, starši, mediji … Dosežki projekto v: večjezičnost, spodbujanje ustvarjalnosti, 
spoznavanje drugih kultur, ekskurzije, nov didaktič ni pristop, medpredmetne povezave itd. Za projekt 
JeŠT je bilo v letu 2018 porabljeno 177.138,77 evra . 
 
MIZŠ: 177.138,77 evra.  ANJI 
83 
  
Aktivnost 
Vzpostavitev sistema certificiranja znanja tujih je zikov: oblikovanje izhodišč in smernic ter 
formalnopravnih podlag  
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
– Izoblikovana izhodišča in smernice za uvedbo sistem a/modela certificiranja znanja tujih jezikov 
po veljavni evropski lestvici (Skupni evropski jezi kovni okvir) ob zaključku osnovno- in 
srednješolskega izobraževanja 
– Obravnava izhodišč in smernic na strokovnih svetih 
 
– Mednarodna primerljivost ravni znanja slovenskih uč encev in dijakov  
– Lažja mobilnost učečih se, ki pridobijo certifikat  
– Stalno spremljanje in usklajevanje ravni učenja in poučevanja s certificiranjem 
– Pozitiven povratni učinek na učenje in poučevanje t ujih jezikov  
 
Državni izpitni center je v letu 2018 na osnovi Pra vilnika o izdajanju certifikatov z evropsko ravnjo 
znanja tujega jezika (Uradni list RS, št. 73/16  in 6/18 – ZIO-1) nadaljeval izdajanje certifikatov 
kandidatom, ki dosežejo potrebno število odstotnih točk na izpitu iz tujega jezika v okviru splošne in  
poklicne mature ali javno veljavnih izpitov iz tuji h jezikov, ki je bil umeščen v Skupni evropski jezi kovni 
okvir (SEJO). Nova odgovorna dejavnost na več delov nih mestih zahteva načrtovanje, koordinacijo, 
permanentno izvajanje in skrb za vzdrževanje sistem a ter dodatne naloge za vsakoletno izdajanje 
certifikatov več tisoč kandidatom. Kandidatom, ki s o dosegli ustrezno število odstotnih točk, je RIC v  
letu 2018 izdal certifikat s skupno evropsko ravnjo  znanja. Certifikati so bili poslani na šole, tam s o jih 
kandidati prevzeli. RIC je leta 2018 izdal 16.470 c ertifikatov za znanje petih tujih jezikov (anglešči na, 
nemščina, francoščina, italijanščina in španščina).  Tisk certifikata poteka za vse kandidate, ki 
izpolnjujejo pogoje za pridobitev, v slovenščini in  v tujem jeziku, znanje katerega so dokazali na izp itu. 
Na željo posameznikov, ki so certifikat izgubili al i ga poškodovali, RIC izda nadomestni certifikat. 
Evidenci o izdanih in nadomestnih certifikatih se r edno posodabljata in dopolnjujeta, potrebna sta 
redna kontrola in vodenje.  
V začetku leta 2018 je bila na Državnem izpitnem ce ntru (RIC) imenovana projektna skupina za 
izvedbo  umestitev izpitov iz ruščine na splošni ma turi v SEJO. Izvedene so bile faze seznanitve, 
specifikacije, standardizacije in validacije umešče nih jezikovnih zmožnosti. Do konca leta 2018 so bil e  ANJI 
84 
 izvedene umestitve bralnega in slušnega razumevanja  ter poznavanja in rabe jezika. Nadaljujejo se 
dejavnosti za umestitev govorjenja in pisanja. 
Od prve umestitve izpitov iz angleščine je že štiri  leta, zato so se jeseni 2018 začele tudi dejavnost i za 
ponovno umestitev izpitov iz angleščine na splošni in poklicni maturi. Umestitev izpitov namreč ni 
enkraten postopek, temveč temelji na rednem spremlj anju in preverjanju umestitev, saj le tako lahko 
zagotovijo verodostojnost potrdil o znanju tujega je zika v prihodnje za vsakoletne nove generacije 
mladih in odraslih.  
 
MIZŠ: 20.000,00 evrov.  
 
Aktivnost  
Kompetence učitelja tujega jezika: opredelitev v ko ntekstu zahtev sodobne šole oz. izobraževanja 
za 21. stoletje (kot podlaga za izobraževanje in sa moizobraževanje)  
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
Opredelitev generičnih in predmetnospecifičnih komp etenc učitelja tujega jezika  
 
– Boljše razumevanje pomena doseganja generičnih in p redmetnospecifičnih kompetenc učitelja 
tujega jezika tako pri učiteljih kot vodstvenih del avcih na vseh ravneh izobraževanja  
– Podlaga za oblikovanje študijskih in drugih izobraž evalnih programov oz. za določanje profilov 
 
MIZŠ poroča, da sta bila v ta namen v pripravi in u sklajevanju dva podzakonska predpisa, predvidoma 
bosta sprejeta leta 2019. Prvi je namenjen kot podl aga za akreditacijo študijskih programov 
začetnega izobraževanja učiteljev, tudi učiteljev t ujih jezikov; drugi je namenjen kot podlaga za 
identificiranje ustreznih kompetenc v že obstoječih  in izvajanih študijskih programih, ki primarno nis o 
namenjeni za opravljanje dela na področju vzgoje in  izobraževanja, vendar visokošolski zavodi menijo, 
da bi lahko bilo tako. 
 
MIZŠ: redna dejavnost.  ANJI 
85 
  
2. cilj: Informiranje in usposabljanje izvajalcev i n udeležencev tujejezikovnega 
 
– Izboljšanje kakovosti informiranja in svetovanja uč ečim se (učencem, dijakom in njihovim 
staršem ter odraslim) glede izbire tujih jezikov te r ustrezne oblike in metode učenja: 
oblikovanje izhodišč in smernic (za kakovostno info rmiranje in svetovanje)  
– Kakovostno informiranje in svetovanje učečim se gle de izbire tujih jezikov ter ustrezne oblike 
in metode učenja: podajanje informacij in svetovanj e  
 
Nosilec  
MIZŠ 
Kazalniki 
– Izdelana izhodišča in smernice glede izbire tujih j ezikov in ustreznih metod učenja 
– Informiranje in svetovanje glede izbire TJ in metod  učenja po različnih informacijskih kanalih 
(objava na spletu, različne publikacije, na sestank ih …) 
– Strokovna podlaga nosilcem in izvajalcem informiran ja 
– Pregled obstoječih informacij kot osnova za dopolnj evanje in izboljševanje informacij 
izobraževanja 
– Boljša informiranost staršev in otrok glede priorit etnosti znanja oz. učenja posameznih TJ z 
vidika upoštevanja njihovih družbenih vlog (izobraž evalne, kulturne, politične, gospodarske – 
zaposlitvene možnosti idr.) 
MIZŠ poroča, da je bil v okviru ESS-projekta Jeziki  štejejo izdelan spletni portal , ki naj bi na začetku 
služil predvsem sodelujočim v projektu, po koncu pr ojekta pa naj bi bil stična točka za vse, ki jih 
zanima karkoli v zvezi z učenjem in poučevanjem jez ikov v vzgojno-izobraževalnih zavodih. Glede na 
to, da je ta portal že zdaj prosto dostopen, ga lah ko zainteresirana javnost že uporablja ter ga hkrat i 
sooblikuje. Na njem je tudi stran , namenjena promociji šol in njihovim dejavnostim, izvedenih ob 
praznovanju evropskega dneva jezikov. S klikanjem n a posamezne šole, ki sodelujejo v projektu Jeziki 
štejejo, se lahko dobi vpogled v zelo raznolike dej avnosti, ki jih šole izvajajo na teme učenja, 
poučevanja jezikov, ozaveščanja večjezičnosti in ra znojezičnosti ter udejanjanja  medkulturnega  
dialoga. 
Evropski center za moderne jezike, ki na evropski r avni koordinira in promovira praznovanje 
evropskega dneva jezikov, ima spletne strani, namen jene raznovrstnim dejavnostim, tudi v 
slovenskem jeziku . Tako lahko vsi zainteresirani (strokovni delavci,  starši, učenci …) dobijo vrsto 
zanimivih podatkov o učenju in poučevanju jezikov t er dejavnostih, ki jih lahko v ta namen izvedejo.  ANJI 
86 
 Analiza umeščenosti tujih jezikov v visokošolske pr ograme ni bila načrtovana. Univerze so avtonomni, 
znanstvenoraziskovalni, umetniški in izobraževalni visokošolski zavodi s posebnim položajem ter so 
same odgovorne za  izdelavo in sprejem študijskih in znanstvenorazisko valnih programov. Akreditirani 
študijski programi morajo med drugim opredeliti tem eljne cilje programa ter splošne in predmetno-
specifične kompetence oziroma učne izide, ki se s p rogramom pridobijo, tako da visokošolski zavodi  
po svoji strokovni presoji in potrebi vključujejo t udi učenje in uporabo tujih jezikov.  
MIZŠ: ESS-projekt, redna dejavnost.  
 
Lokalni, regijski in nacionalni posveti, konference  in delovna srečanja za razvijanje in poglabljanje 
razumevanja pomena in vloge tujejezičnega znanja in  tujejezikovnega izobraževanja: organizacija 
in izvedba  
Nosilec   
MIZŠ 
Kazalniki 
– Število posvetov, konferenc in delovnih srečanj 
– Vsebina/vsebine konferenc in delovnih srečanj 
– Oblike in načini izvedbe posvetov, konferenc in del ovnih srečanj  
– Bolj poglobljeno razumevanje pomena in vloge učenja  in znanja tujih jezikov v vodstvih šol in 
– Bolj preudarne odločitve šol v zvezi s ponudbo tuji h jezikov 
– Do učenja tujih jezikov bolj prijazna šolska učna o kolja  
MIZŠ poroča, da je bila v okviru Zavoda RS za šolst vo: 
– izpeljana 3. nacionalna konferenca o jezikih v iz obraževanju (16. 4. 2018),  
– v sodelovanju s Predstavništvom EK v Sloveniji in  MIZŠ organizirana prireditev ob evropskem dnevu 
jezikov  (25. 9. 2018), na kateri so bile predstavljeni pri meri večjezikovnih učnih praks s šol ter 
podeljena priznanja za najboljše večjezikovne učne dejavnosti. Sledili sta predavanji na temo prevzete  
besede v slovenskem jeziku in narečjih ter vpliv sl ovenskega jezika na druge jezike v stikih. Program se 
je zaključil z vodenim ogledom razstave v Hiši EU o  začetkih tolmačenja in prevajanja v Evropi.  ANJI 
87 
 V okviru projekta Jeziki štejejo sta bili marca 201 8 izpeljani dve usposabljanji/delovni srečanji (eno  v 
Novi Gorici in drugo v Ljubljani) z naslovom Jeziki, ki tudi štejejo . V slovenskem izobraževalnem 
sistemu imajo namreč svoje mesto zelo različni jezi ki, med njimi klasična latinščina, slovenščina kot 
drugi jezik (J2), posledično oz. vštric z njo pa tu di vsi prvi jeziki vseh tistih, ki se vključujejo v  naš šolski 
sistem, pa naj bosta to madžarščina in italijanščin a ali pa albanščina, makedonščina in ruščina.  
 
MIZŠ, redna dejavnost, ESS-projekt. 
 
Aktivnost 
Profesionalno usposabljanje učiteljev tujih jezikov , slovenščine in nejezikovnih predmetov za 
razvijanje in poglabljanje razumevanja in poznavanj a inovativnih pristopov k učenju in poučevanju 
jezikov ter za njihovo načrtovanje in vpeljavo v šo lsko prakso na vseh ravneh izobraževanja: 
organizacija in izvedba  
Nosilec   
MIZŠ 
Kazalniki 
– Oblike in načini izvedbe izobraževanj oz. usposablj anj  
– Za inovativne pristope k učenju in poučevanju tujih  jezikov bolj in bolje usposobljeni učitelji 
– Do učenja tujih jezikov bolj prilagojena in prijazn a šolska učna okolja 
– Bolj kakovosten pouk tujih jezikov 
– Za učenje tujih jezikov bolj motivirani učenci in b oljši učni rezultati  
MIZŠ poroča, da je bilo v ta namen objavljenih 13 p rogramov profesionalnega usposabljanja. Izvedeni 
so bili le trije (okrepljen zapis). Porabljena sred stva: pribl. 7.500,00 evrov. 
1.  Zgodnje učenje tujih jezikov,  
2.  Kar zares počnemo z jezikom: integrirano merjenje j ezikovnih zmožnosti,  
3.  S prevajanjem do temeljnih razlik med slovenščino i n nemščino,  
4.  Uporaba jezikovnih priročnikov na spletu, 
5.  Ocenjevanje pri angleščini na poklicni maturi , 
6.  Delo z učenci z različnim predznanjem pri drugem tu jem jeziku v osnovni šoli,   ANJI 
88 
 7.  Osnove stare grščine – grški alfabet in grško besed išče v slovenščini, 
8.  Poučevanje klasičnih jezikov: dileme in izzivi, 
9.  Angleščina, jezikovne zmožnosti in medkulturna komp etenca, 
10.  Učinkovitejše učenje italijanskega jezika, 
11.  Mednarodni kongres učiteljev francoščine (Francošči na – prednost za prihodnost), 
12.  Medkulturnost v slovenskem jeziku – južnoslovanski prostor (za osnovno šolo), 
13.  Medkulturnost v slovenskem jeziku – južnoslovanski prostor (za srednjo šolo). 
 
MIZŠ še poroča, da sta bila v sodelovanju z Evropsk im centrom za moderne jezike (ECMJ) Sveta Evrope  
v letu 2018 organizirana dva nacionalna izobraževal na seminarja z naslovom Uporaba spletnih orodij 
v podporo učenju in poučevanju jezikov . Prvo delavnico je organizirala Ljudska univerza K ranj, maja 
2018, drugo pa Osnovna šola Ptuj, decembra 2018. Iz vajalci delavnic so bili strokovnjaki ECMJ. Obeh 
seminarjev skupaj se je udeležilo 40–45 udeležencev  (učitelji tujih jezikov v osnovni in srednji šoli,   
izobraževalci odraslih). Slovenija je zaprosila za še en tovrsten seminar v letu 2019, sicer se pa v 
nadaljevanju pričakuje, da se bo podoben seminar po skusno izpeljal na lokalni ravni v okviru ESS-
projekta Jeziki štejejo. 
Prav tako v sodelovanju z ECMJ je bilo na štiri del avnice v Gradec poslanih šest strokovnjakov s 
področja učenja in poučevanja jezikov. Naslovi dela vnic: 
− Inspiring language learning and teaching in the ear ly years. Why it matters and what it looks like 
for children aged 3-12 years, 
− Towards a Common European Framework of Reference fo r language teachers, 
− Language for work: tools for professional developme nt, 
− A roadmap for schools to support the language(s) of  schooling. 
 
Zavod RS za šolstvo poroča, da so bili v okviru uva janja formativnega spremljanja znanja tujih jezikov  
v obliki razvojnega projekta preizkušeni primeri ta kih pristopov ter nato predstavljeni na študijskih 
skupinah za srednješolske učitelje tujih jezikov (a vgusta 2018) in osnovnošolske učitelje (oktobra in 
novembra 2018). V konceptu formativnega spremljanja  sta v ospredje postavljena učenec in njegova 
vloga pri oblikovanju lastne učne poti. Izdani so priročniki  v založbi ZRSŠ (Vključujoča šola).   
ZRSŠ prav tako poroča, da so na spletni strani evro pskega dneva jezikov 2018 v Pedagoškem forumu 
na temo inovativni pristopi pri poučevanju jezikov v vrtcih in šolah objavljeni prispevki iz šolske pr akse 
pri razvijanju raznojezične in raznokulturne ( 25 prispevkov  v letu 2018). 
MIZŠ: 7.500,00 evrov in redna dejavnost. 
 
  ANJI 
89 
 6 Govorci s posebnimi potrebami  
1. cilj: Razvijanje jezikovne zmožnosti v slovenske m znakovnem jeziku  
 
Evalvacija razvitosti SZJ z leksikalnega, skladenjs kega in oblikoslovnega vidika ter ugotavljanje 
njegove primernosti in usklajenosti glede na ZUSZJ 4 in praktične uporabe z vidika tolmačenja, učnih 
 
Nosilec  
MK  
Kazalniki 
Število raziskav, študij, strokovnih člankov in dru gih znanstvenih tekstov na temo SZJ  
Dvig jezikovne zmožnosti, učinkovitejši izobraževal ni sistem  
informacijami o perečih vidikih sporazumevalnih pot reb ranljivih skupin govorcev in govork v RS; 
priprava in izvedba ustrezne in odmevne javne ozave ščevalne akcije  (str. 11). Med vsebinami 
izbranega sofinanciranega projekta »Pri-ročna video  slovnica slovenskega znakovnega jezika (PRVI-
SZJ) je tudi razvijanje jezikovne zmožnosti v slove nskem znakovnem jeziku.  
MK:  za celoten projekt 82.056,49 evra ( prim.  str. 11).  
 
Aktivnost 
Stalno/sprotno usposabljanje tolmačev slovenskega z nakovnega jezika  
Nosilec  
Združenje tolmačev za slovenski znakovni jezik (jav no pooblastilo)  
                                                           
4 Zakon o uporabi slovenskega znakovnega jezika (Urad ni list RS, št. 96/02; ZUSZJ).   ANJI 
90 
 Kazalniki 
Ustrezno usposobljeni tolmači SZJ  
Združenje tolmačev za slovenski znakovni jezik je p ravna oseba, ki na podlagi 15. člena Zakona o 
uporabi slovenskega znakovnega jezika (Uradni list RS, št. 96/02) izvaja naslednje naloge kot javna 
pooblastila: 1. vodi listo tolmačev za znakovni jez ik, 2. predlaga tarifo za plačilo stroškov tolmača,  3. 
zagotavlja pokrivanje potreb po tolmačih na ozemlju  celotne države, 4. sodeluje v Svetu za slovenski 
znakovni jezik, 5. vodi evidenco storitev, 6. sprej me pravilnik o disciplinski odgovornosti in rešuje 
ugovore iz 16. člena zakona. 
Združenje redno izvaja stalno/sprotno usposabljanje  tolmačev slovenskega znakovnega jezika. 
Združenje je edina institucija v državi, ki izvaja dvoletni program usposabljanja za pridobitev NPK 
tolmač/tolmačica slovenskega znakovnega jezika. V š tudijskem letu 2018/2019 program obiskuje 9 
kandidatov. Program usposabljanja je samoplačniški.   
V letu 2018 so v sklopu strokovnega usposabljanja t olmačev organizirali dvodnevni seminar na temo 
»Delo z osebami z gluhoslepoto in učenje komunikaci jskih podpornih metod«, katerega sta vodili 
strokovnjakinji (uporabnici) iz Finske in Slovenije . Poleg tega so izvedli delavnico Iz prakse za prak so in 
posvet Umeščanje slovenskega znakovnega jezika v šo lski prostor. 
  
Združenje tolmačev za slovenski znakovni jezik: 6.2 89,00 evrov (lastna sredstva). 
 
Aktivnost 
Izobraževanje v slovenskem znakovnem jeziku na vseh  stopnjah šolanja  
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
Uresničitev zakonske pravice do izobraževanja v svo jem jeziku   ANJI 
91 
MIZŠ poroča, da imamo v Sloveniji tri vzgojno-izobr aževalne institucije, ki so ustanovljene za vzgojo in 
izobraževanje gluhih in naglušnih otrok. Te institu cije so Center za komunikacijo, sluh in govor 
Portorož, Center za sluh in govor Maribor ter Zavod  za gluhe in naglušne Ljubljana. Gluhi in naglušni 
otroci pa se usmerjajo tudi v tako imenovane redne vrtce in šole, se pravi programe s prilagojenim 
izvajanjem in dodatno strokovno pomočjo od vrtca do  srednje šole. Gluhim in naglušnim otrokom, ki 
se sporazumevajo v slovenskem znakovnem jeziku, se na podlagi Zakona o usmerjanju otrok s 
posebnimi potrebami (ZUOPP-1) prizna tudi pravica d o tolmača slovenskega znakovnega jezika. Ure 
tolmačenja se opredelijo v individualiziranem progr amu. Ministrstvo zagotavlja tolmača vsem 
učencem in dijakom, ki to potrebujejo, v zavodih in  rednih šolah. Trenutno tolmači šest strokovnih 
delavcev treh zavodov, ki imajo ustrezno strokovno znanje in lahko pomagajo tudi pri ustvarjanju 
podpornega okolja v šoli (delo z učitelji, drugimi otroki, starši) in pri razvoju in osveščanju o pome nu 
slovenskega znakovnega jezika. V okviru zavodov, ki  delajo z gluhimi in naglušnimi, imajo ti strokovni  
delavci tudi možnost svojega strokovnega izobraževa nja in usposabljanja. 
– Zavod za gluhe in naglušne Ljubljana (ZGNL): V šolskem letu 2018/19 je 25 otrok v osnovn i šoli in 
20 otrok v srednji šoli.  12 otrok in 14 dijakov im a tolmača za SZJ opredeljenega v odločbi o usmeritv i. 
Število tolmačev za SZJ: 8,5 DM, število ur tolmače nja: 8,5 X 40 = 340 ur (tolmači so prisotni pri vse h 
urah pouka, JUV in OPB ter po potrebi tudi na sesta nkih s starši: govorilne ure, roditeljski sestanki in 
svet staršev). 
– Center za sluh in govor Maribor  (CSGM):  Število vključenih učencev v šolskem letu  2018/19:  8 
otrok v prilagojenem programu OŠ za gluhe in nagluš ne z enakim izobrazbenim statusom in 4 otroci  v 
prilagojenem programu OŠ z nižjim izobrazbenim stat usom. Pet otrok in dva dijaka imajo tolmača za 
SZJ opredeljenega v odločbi o usmeritvi. Število to lmačev za SZJ: 3,0 DM, število ur tolmačenja: 3 x 4 0 
ur = 120 ur (tolmači so prisotni pri vseh urah pouk a, JUV in OPB ter po potrebi tudi na sestankih s 
starši: govorilne ure, roditeljski sestanki in svet  staršev). 
– Center za komunikacijo, sluh in govor Portorož (CKSGP): Število vključenih učencev v šolskem letu 
2018/19: 2 otroka v prilagojenem programu OŠ za glu he in naglušne z enakim izobrazbenim 
statusom, 1 otrok  v prilagojenem programu OŠ z niž jim izobrazbenim statusom ter 1 otrok v 
predšolskem razvojnem oddelku. Vse, kar se nanaša n a tolmače in SZJ, je v CKSG Portorož 
ovrednoteno s številko 0. 
 
  ANJI 
92 
 2. cilj: Omogočanje alternativnih poti sporazumevan ja in pridobivanja informacij v 
javnem življenju za slepe in slabovidne, gluhoslepe , osebe s specifičnimi motnjami (na 
primer disleksija, slabše bralne in učne sposobnost i, govorno-jezikovne motnje ipd.) ter 
osebe z motnjami v duševnem razvoju 
 
Aktivnost 
Opremljanje javnih prostorov s prikazovalniki, zvoč nimi, talnimi in stenskimi taktilnimi oznakami, 
barvnimi oz. kontrastnimi oznakami, zvočnimi semafo rskimi tipkami itd., indukcijskimi zankami 
Nosilec  
MZI  
Kazalniki 
Boljša dostopnost javnih prostorov gluhim in nagluš nim osebam ter slepim in slabovidnim ter 
MZI poroča, da v letu 2018 ni opremljalo javnih pro storov. 
MK sicer ni nosilec aktivnosti, izvaja pa dejavnost i na tem področju. Poroča, da dolgoročna izhodišča 
knjižnične dejavnosti temeljijo na omogočanju enaki h možnosti dostopa do knjižnic in njihovih storitev  
za vse prebivalce Slovenije in izvajanju knjižnični h storitev za uporabnike s posebnimi potrebami v 
posebej zanje prilagojenih tehnikah. V letu 2018 sp rejeta nova Strokovna priporočila in standardi za 
splošne knjižnice navajajo, da mora knjižnica dobro  poznati lokalno skupnost, za katero deluje, in 
proaktivno podpirati njen razvoj. Priporočila tako med drugim tudi določajo, da morajo biti prostori v  
zgradbi funkcionalno povezani, s kratkimi, pregledn imi komunikacijami in s čim manj pregradami, 
udobni in varni za zaposlene in obiskovalce ter dos topni osebam z različnimi oblikami oviranosti. 
Poleg tega standardi določajo, da morata biti v knj ižnici na voljo oprema za uporabo gradiva in 
tehnična oprema za vizualno, slušno in fizično ovir ane posameznike. Narodna in univerzitetna 
knjižnica (NUK) ima spremljanje potreb uporabnikov s posebnimi potrebami (gibalno oviranih, slepih, 
slabovidnih in oseb z motnjami branja) ter vzpostav itev rednega in trajnega sodelovanja s 
predstavniki študentov s posebnimi potrebami uvršče na v strateški načrt 2015–2019. V načrtu 
predvidevajo tudi koordinacijo in razvoj storitev z a uporabnike s posebnimi potrebami v okviru 
knjižničnega sistema. Prizadevajo si, da bi izvajan je storitev za osebe s posebnimi potrebami nenehno 
izboljševali, zlasti z individualnim pristopom k up orabnikom in personalizacijo storitev ter dodelitvi jo 
osebnega knjižničarja v skladu s priporočili IFLA. Veliko oviro pri uresničevanju tega cilja predstavl ja 
nezadostna kadrovska zasedba. NUK je od leta 2016 v ključena v mrežo do invalidov (gibalno ali kako 
drugače oviranih oseb) prijaznih ustanov.  
Na področju knjižnične dejavnosti uspešno deluje tu di Knjižnica slepih in slabovidnih Minke Skaberne, 
ki je rezultat projekta Vzpostavitev infrastrukture  za zagotavljanje enakih možnosti dostopa do  ANJI 
93 
 publikacij slepim, slabovidnim ter osebam z motnjam i branja, ki ga je izvajala Zveza društev slepih in  
 
MZI: finančnih posledic v letu 2018 ni bilo; MK, ob čine oz. soustanovitelji knjižnic: redna dejavnost.  
 
Aktivnost 
Omogočanje spremljanja kulturne ponudbe v znakovnem  jeziku ter z avdiodeskripcijo 
Nosilec  
MK  
Kazalniki 
Število kulturnih dogodkov, opremljenih z znakovnim  jezikom in avdiodeskripcijo  
Boljša dostopnost kulturne ponudbe gluhim in nagluš nim ter slepim in slabovidnim osebam  
MK poroča, da spremlja problematiko javne dostopnos ti do objektov kulturne dediščine, v katerih se 
izvaja muzejska javna služba, že vrsto let. Iz letn ih poročil se ugotavlja izboljšanje dostopnosti raz stav 
in spremljevalnih programov (pedagoško/andragoški p rogrami) funkcionalno oviranim osebam. S tem 
se uresničuje eden od temeljnih ciljev varstva kult urne dediščine, in sicer strateško in zakonsko 
zagotavljanje pravice javne dostopnosti do muzejev.  MK ima podlage za izvajanje aktivnosti za 
uresničevanje navedenih ciljev v: 
– resolucijah o Nacionalnem programu za kulturo, ki p rispevajo k najširši dostopnosti invalidov do 
kulturne dediščine, 
programov in projektov iz sredstev državnega prorač una »potrebam  slepih, gluhonemih in drugih 
skupin prebivalstva s posebnimi potrebami« (65. čle n), 
– Zakonu o varstvu kulturne dediščine (ZVKD-1), ki do loča »omogočanje dostopa do dediščine ali do 
informacij o njej vsakomur, še posebej mladim, star ejšimi in invalidom« (2. člen). 
Javni zavod Arboretum Volčji Potok omogoča dostop d o informacij in vsebin varstva kulturnega 
spomenika Arboretum Volčji Potok tudi z izvedbo pos ebnih vodenj za najavljene skupine slepih in 
Na področju knjižnične dejavnosti potekajo številne  aktivnosti za omogočanje enakih možnosti 
dostopa do knjižnic in njihovih storitev za vse pre bivalce Slovenije, pri čemer  se povezujejo z razli čnimi 
organizacijami in društvi, ki lahko s svojim delova njem pomembno prispevajo k boljšim pogojem za  ANJI 
94 
 prost in neomejen dostop do znanja, duhovnih dobrin , kulture in informacij tudi posameznikom in 
skupinam s posebnimi potrebami. Uporabo induktivne zanke podpira tudi vladna strategija Dostopna 
Slovenija. Eden izmed ciljev te strategije je omogo čanje komuniciranja, spremljanja informacij in 
predavanj v javnih ustanovah gluhim in naglušnim. P rimeri dobre prakse: V Knjižnici Velenje imata 
dve knjižničarki opravljen začetni tečaj znakovnega  jezika za gluhe.  V Valvasorjevi knjižnici Krško v  
sodelovanju z Društvom gluhih in naglušnih Posavja izvajajo projekt Živim in se veselim s knjižnico. 
Organizirajo bralno-pripovedovalne ure, organiziraj o skupinske oglede in bralno značko. Splošna 
knjižnica Slovenske Konjice aktivno sodeluje z Druš tvom gluhih in naglušnih občin Slovenske Konjice, 
Vitanje in Zreče, s katerimi soorganizira zdravstve na predavanj. Njihova posebnost je, da tolmačijo 
večino prireditev, ki jih organizirajo v knjižnici,  in da so dvorano, v kateri so prireditve, opremili  s 
slušno zanko. Dve knjižničarki imata tudi opravljen  začetni tečaj znakovnega jezika.  
 
MK, občine oz. soustanovitelji knjižnic: redna deja vnost.  
 
Aktivnost 
Besedni zapis avdiodogajanja in tolmačenja v sloven skem znakovnem jeziku na različnih medijih in 
Nosilci  
MK, Slovenski filmski center, javna agencija RS, RT V SLO  
Kazalniki 
Število TV-oddaj in filmov  
Boljša dostopnost TV-oddaj in filmov gluhim in nagl ušnim osebam ter slepim in slabovidnim osebam  
Na podlagi 4. člena Zakona o medijih (Uradni list R S,  št. 110/06 – uradno prečiščeno 
besedilo, 36/08 – ZPOmK-1, 77/10 – ZSFCJA, 90/10 – odl. US, 87/11 – ZAvMS, 47/12, 47/15 – 
ZZSDT, 22/16 in 39/16, v nadaljevanju: ZMed) je del  javnega interesa na področju medijev tudi to, da 
Republika Slovenija posebej podpira ustvarjanje in razširjanje programskih vsebin, namenjenih slepim 
in gluhonemim v njim prilagojenih tehnikah, ter raz voj ustrezne tehnične infrastrukture. MK zato 
vsako leto objavi in realizira Javni razpis za izbo r kulturnih projektov za razširjanje programskih 
vsebin, namenjenih senzorno oviranim, v njim prilag ojenih tehnikah ter za razvoj tehnične 
infrastrukture, namenjene senzorno oviranim. V letu  2018 je bilo v ta namen skupno namenjenih 
172.643,00  evrov.  ANJI 
95 
 Zakon o avdiovizualnih medijskih storitvah (Uradni list RS, št. 87/11 in 84/15, v nadaljevanju: ZAvMS)  
v 11. členu med splošnimi načeli določa, da Republi ka Slovenija v skladu z zakonom, ki ureja medije, 
spodbuja ponudnike, da osebam z okvaro vida ali slu ha postopoma zagotovijo dostop do njihovih 
storitev. ZAvMS v tem delu prenaša Direktivo o avdi ovizualnih medijskih storitvah, ki pravi, da je 
»pravica invalidov in starejših oseb do udeležbe v kulturnem in družbenem življenju Unije neločljivo 
povezana z zagotavljanjem dostopnih avdiovizualnih medijskih storitev. Načini zagotavljanja 
dostopnosti bi morali med drugim vključevati znakov ni jezik, podnaslavljanje, zvočne opise in 
preproste menije.« Predmetna določba ZAvMS naslavlj a zasebne oz. komercialne ponudnike 
avdiovizualnih storitev, da ranljivim skupinam omog očajo dostopnost do svojih storitev, vendar kot 
načelo oz. programska norma ne predvideva tudi ustr eznih ukrepov aktivne politike na tem področju. 
Zagotavljanje programskih vsebin za senzorno oviran e in invalide je del javne službe RTV Slovenija. V 
4. členu Zakona o Radioteleviziji Slovenija (Uradni  list RS, št. 96/05, 109/05 – ZDavP-1B, 105/06 – od l. 
US, 26/09 – ZIPRS0809-B in 9/14, v nadaljevanju: ZR TVS-1) je tako določeno, da RTV Slovenija v svojih 
• izvaja programske vsebine, namenjene slepim in sl abovidnim ter gluhim in gluhonemim v 
njim prilagojenih tehnikah; 
• posebno pozornost posveča invalidom in z njimi po vezanim vsebinam; 
• posebno pozornost posveča problematiki in zahteva m otrok ter družin in skupin ljudi s posebnimi 
potrebami, ki so zaradi posebnih okoliščin bolj obč utljive za dogajanje v družbi; 
• podpira razširjanje programskih vsebin, namenjeni h gluhim ter slepim, v njim prilagojenih tehnikah. 
Skladno s 24. členom ZRTVS-1 na RTV Sloveniji deluj e Programski odbor za problematiko programskih 
vsebin za invalide, ki ima devet članov in ga imenu je Programski svet RTV Slovenija.  
Programski odbor za problematiko programskih vsebin  za invalide: 
• obravnava predlog in uresničevanje programske zas nove v delu, ki se nanaša na vsebine za invalide; 
• obravnava pripombe in predloge gledalcev oziroma poslušalcev v zvezi s programskimi 
vsebinami, namenjenimi invalidom; 
• obravnava uresničevanje razširjanja programskih v sebin, namenjenih gluhim in slepim v njim 
prilagojenih tehnikah; 
• opravlja druge naloge s področja problematike pro gramskih vsebin za invalide, kadar 
tako določa statut; 
• daje pobude in predloge organom javnega zavoda, k i so jih dolžni obravnavati ter se do njih 
opredeliti. 
Porabljena sredstva MK v letu 2018: 172.643,00  evrov. 
 
RTV Slovenija poroča, da so že 38. leto zapored v s kladu s Programsko produkcijskim načrtom (PPN) 
realizirali vse načrtovane oddaje Prisluhnimo tišin i, oddajo v znakovnem jeziku, ki je namenjena tako 
gluhim in naglušnim gledalcem kot tudi splošni publ iki. V Otroškem in mladinskem programu redno 
pripravljajo in predvajajo otroške oddaje Zgodbe iz  školjke s tolmačem v slovenski znakovni jezik. Z 
znakovnim jezikom že tradicionalno redno opremljajo  tudi informativne oddaje Dnevnik, Slovensko 
kroniko ter posebne oddaje – to so državne proslave , predvolilna in predreferendumska soočenja in 
povolilne oddaje. Gluhi gledalci lahko sočasno s po močjo živega strujanja na MMC TV in/ali na 3. 
programu TV Slovenija s tolmačem v slovenski znakov ni jezik tedensko spremljajo še oddaje Koda, 
Utrip, Zrcalo tedna, Infodrom in Tednik. V slovensk i znakovni jezik tolmačijo tudi zelo priljubljeno 
tedensko izobraževalno-svetovalno oddajo Turbulenca . V času vladne krize ob odstopu predsednika 
vlade ter ob vremenski ujmi so zaradi izredne situa cije dva zaporedna dneva z znakovnim jezikom  ANJI 
96 
 opremljali tudi dodatne informativne oddaje (Prvi d nevnik, Poročila ob petih in Odmeve), ki so jih 
gluhi gledalci lahko spremljali sočasno. S tem so g luhim gledalcem omogočili dostopnost do nujnih 
informacij v času krize. Poleg tega so s tolmačem v  slovenski znakovni jezik opremili tudi vse volilne  
oddaje ob volitvah v Državni zbor RS ter ob lokalni h volitvah. V znakovni jezik so opremili tudi 
Tolmačene oddaje, podnaslovljene oddaje in oddaje z  zvočnim opisom so shranjene v arhivu MMC in 
na spletni strani http://www.rtvslo.si/dostopno/ , na kateri si jih lahko gluhi gledalci ogledajo tu di po 
Skladno s priporočili za dostopnost povečujejo dele ž oddaj z zvočnim opisom za slepe in slabovidne, 
mesečno predvajajo vsaj eno dokumentarno oddajo ali  film lastne produkcije, namenjen odrasli 
populaciji, ki ga kakovostno zvočno opremijo. Poseb no pozornost pri opremljanju AV-del z zvočnimi 
opisi za slepe in slabovidne namenjajo pravilni rab i slovenskega jezika in dobri interpretaciji besedi la.  
Oktobra 2018 so uvedli tudi novo tehniko za branje podnapisov tujejezičnih delov vsebin s pomočjo 
sinteze govora v vseh dnevno-informativnih oddajah.   T. i. zvočni podnapisi slepim in slabovidnim ter 
osebam z motnjo branja omogočajo dostop do aktualni h informacij in informacij ter posledično boljšo 
vključenost v družbo.  
V oddelku Podnaslavljanje za gluhe in naglušne Mult imedijskega centra so pripravljali podnapise za 
večji del oddaj lastne produkcije TV Slovenija. Pod naslovljene oddaje lahko gluhi in naglušni 
spremljajo v živo prek Teleteksta (771 za TV SLO 1 ali 772 za TV SLO 2) ter v avdio- in videoarhivu. 
Mesečno podnaslovijo več sto oddaj, dnevno več kot 10 informativnih oddaj delno tudi v živo, druge 
oddaje (izobraževalne, mladinske, otroške …) pa za ponovitve ter objavo v avdio- in videoarhivu. V 
zaključni fazi so tudi dejavnosti, ki bodo omogočil e bolj celovito podnaslavljanje in avtomatizacijo 
Oddaje s podnapisi, s slovenskim znakovnim jezikom ali z zvočnimi opisi si je mogoče ogledati prek 
različnih platform, in sicer poleg klasičnega predv ajanja na televizijskem sprejemniku tudi na 
pametnih telefonih, tablicah in osebnih računalniki h ter prek novejših pametnih televizijskih 
sprejemnikov, ki podpirajo hibridni sprejem vsebin.   
Slovenski filmski center v pogodbe, sklenjene za so financiranje realizacije filmov, vključuje določbe,  da 
morajo producenti ob dokončanju filma predložiti av diovizualno gradivo v skladu s Tehničnimi 
standardi za oddajo filmskih in avdiovizualnih mate rialov. Ti med drugimi tehničnimi podatki 
vključujejo zahtevo, da producent predloži dialog l isto v slovenskem jeziku s časovno kodo v datoteki 
doc oz. txt, seznam uporabljene glasbe, slovenske p odnapise za gluhe in naglušne osebe v formatu srt 
Unicode 8 ter zvočni zapis po stemih (zvočni zapis za slepe in slabovidne v originalnem mixu in kot 
Ta ukrep predvideva opremljenost kinematografskih i n avdiovizualnih del s podnapisi za gluhe in 
gluhoneme ter zvočno opremo za slepe in slabovidne.  Ukrep zadeva predvsem kinematografska in 
avdiovizualna dela, podprta z javnimi sredstvi. Dej avnost se izvaja delno tudi za področje 
avdiovizualnih del, namenjenih predvajanju v mediji h. 
MK: 172.643,00  evrov;  Slovenski filmski center, javna agencija RS  in RTV SLO:  redna dejavnost. 
 
  ANJI 
97 
  
Aktivnost 
Tiskanje besedil v brajici (učna gradiva, učbeniki,  leposlovje od priprave za tisk do tiskanja gradiva , 
uradni dokumenti, označevanje izdelkov, napisi v ja vnosti, leposlovje) od priprave za tisk do 
tiskanja gradiva  
Nosilca  
MK, MIZŠ  
Kazalniki 
MIZŠ poroča, da so v Centru za izobraževanje, rehab ilitacijo, inkluzijo in svetovanje za slepe in 
slabovidne v letu 2018 prilagodili in natisnili 35 enot leposlovja v brajici in izdelali eno tipanko t er 8 
enot učbenikov v brajici, 5 enot učbenikov v linear nem matematičnem zapisu za slepe ter dve enoti v 
povečanem tisku. 
 
Aktivnost 
Imenovanje strokovne skupine z namenom posodobitve in standardizacije slovenske brajice 
Nosilec  
MDDSZ  
Kazalniki 
Poenoten, prijaznejši brajev zapis   ANJI 
98 
Na MDDSZ še ni bila imenovana strokovna skupina z n amenom poenotenja posodobitve in 
standardizacije slovenske brajice. 
MDDSZ slepim in slabovidnim uporabnikom s pomočjo s ofinanciranja tehničnih pripomočkov po 
Zakonu o izenačevanju možnosti invalidov tudi v let u 2018 omogoča nabavo nekaterih programskih 
vmesnikov za lažje branje besedila. Prav tako sofin ancirajo tudi nekatere tehnične pripomočke, ki jih 
slepi in slabovidni vsakodnevno potrebujejo, to so npr. govoreča ura, tehtnica, govoreči diktafon, 
kalkulator, indikator svetlobe in barv in podobno. Višino porabljenih sredstev za sofinanciranje 
tehničnih pripomočkov MDDSZ težko oceni, ker sofina ncirajo tudi tehnične pripomočke za gluhe, 
naglušne in gluhoslepe. V letu 2018 se je za sofina nciranje tehničnih pripomočkov porabilo približno 
350.000,00 evrov. 
MDDSZ: približno 350.000,00 evrov. 
 
Aktivnost 
Oblikovanje obrazcev, listin, vlog itd., ki se izda jajo na upravnih enotah, ob volitvah (možnost 
elektronske ali oblikovno prilagojene seznanitve z vsebino in izpolnjevanjem obrazcev)  
Nosilec  
Kazalniki 
Število upravnih enot, opremljenih s prilagojenimi listinami, obrazci, vlogami itd. 
Dostopnost obrazcev, listin, vlog itd. slepim in sl abovidnim osebam v prilagojeni tehniki  
MJU poroča, da je bil državni portal za državljane eUprava prenovljen v letu 2015 in pri tem sledi 
vsem zahtevam standardov s področja zagotavljanja v sebin ranljivim skupinam oziroma osebam s 
posebnimi potrebami. Portal tako lahko uporabljajo tudi ljudje s posebnimi potrebami, kot so slepi, 
slabovidni, ljudje z disleksijo ali poškodbami glav e ter gluhi in naglušni. Za gluhe je na portalu 
objavljenih 150 video posnetkov z vsebinami v kretn em jeziku. Uredništvo portala eUprava se vseskozi 
trudi, da so vsebine ažurne in dostopne vsem državl janom.  
Ker z napravami za branje vsebin predpisanih obrazc ev vlog, ki jih resorna ministrstva predpisujejo za  
urejanje posameznih upravnih zadev iz pristojnosti upravnih enot in v brajevo pisavo prevedenih  ANJI 
99 
 vsebin obrazcev (v fizični obliki), kar bi slepim i n slabovidnim omogočalo njihovo enakopravno 
uporabo, upravne enote še ne razpolagajo, se bo MJU : 
• povezalo z Zavodom za slepo in slabovidno mladino L jubljana, ki lahko ministrstvom pri kreiranju 
vsebine obveznih obrazcev vlog v brajevi pisavi zag otovi ustrezno pomoč,  
• prizadevalo, da z ustrezno informacijsko tehnologij o oz. z delovnimi postajami z brajevo vrstico 
ali  zvočnim predvajanjem vsebine opremi vseh 58 up ravnih enot.  
V upravnih postopkih, ki jih vodijo upravne enote, se gluhim in naglušnim osebam zagotavlja tolmač 
za slovenski znakovni jezik, pri čemer stroški za d elo tolmača ne bremenijo stranke. 
Za večjo osveščenost, kako osebam s posebnimi potre bami izboljšati dostopnost do upravnih storitev, 
je v okviru X. dnevov upravnih enot, ki jih je leta  2018 organizirala Služba za upravne enote MJU, 
potekalo usposabljanje na temo »gluhi, naglušni, gl uhoslepi v upravnih postopkih«. Izvajalka 
usposabljanja, ki so se ga udeležili predvsem uradn iki, ki v upravnih enotah rešujejo upravne zadeve, 
je bila Zveza društev gluhih in naglušnih Slovenije . Z njihovim predstavnikom je bilo dogovorjeno, da 
se v letošnji jeseni izvede še dodatno usposabljanj e, in sicer »spoznavanje osnovnih znakov 
komunikacije z govorci s posebnimi potrebami«.  
 
MJU: redna dejavnost. 
 
Aktivnost 
Prilagajanje literarnih del v slovenskem jeziku v o bliko, primerno za slepe in slabovidne 
Nosilec  
MK  
Kazalniki 
Število literarnih del v zvočni obliki, brajici, po večanem tisku in digitalnem zapisu  
Boljša dostopnost literarnih del v slovenskem jezik u slepim in slabovidnim osebam   
MK poroča, da se zaposleni v muzejih trudijo, da om ogočajo spremljanje programskih vsebin tudi 
slepim in slabovidnim. Pri pripravah razstav zato u poštevajo vsaj nekaj od navedenih prilagoditev:   
• dovolj prostora med vitrinami, panoji in predmeti, ki omogoča gibanje z invalidskim vozičkom, 
• ustrezna višina vitrin z razstavljenimi artefakti, 
• prilagojena (dodatna) osvetlitev razstavnih prostor ov, 
• posebne označbe,   ANJI 
100 
 • kopije muzejskih predmetov, ki jih je možno otipati , 
• napisi, ki omogočajo slabovidnim branje (ustrezen t isk: večje črne črke na beli podlagi), 
• možnost izposoje povečevalnega stekla (lupe), 
• izposoja avdiovodnikov, 
• napisi v Braillovi pisavi, 
• zvočni posnetki. 
V skladu z možnostmi se muzeji prilagajajo potrebam  obiskovalcev in skrbijo za potrebno inkluzivnost 
programskih vsebin. Posamezni muzeji omogočajo dost op do informacij, prilagojen senzorno oviranim 
osebam, na svoji  spletni strani. V okviru izvajanj a projekta »Vzpostavitev infrastrukture za 
zagotavljanje enakih možnostih dostopa do publikaci j slepim in slabovidnim ter osebam z motnjami 
branja«, sofinanciranega iz sredstev Evropskega soc ialnega sklada (OP RČV 2007–2013, trajanje 
projekta december 2012–november 2015; skupna vredno st 3.118.103,75 evra), so med drugim razvili 
tudi nov, sodoben sintetizator slovenskega govora e Bralec. Ta je brezplačen za ljudi z okvarami vida i n 
ovirami na področju branja ter za organizacije javn ega sektorja. Knjižnica slepih in slabovidnih Minke  
Skaberne tako omogoča splošnim knjižnicam, ki želij o svoje storitve približati osebam z ovirami 
branja, brezplačno licenco za novo različico sintet izatorja slovenskega govora eBralec. Slovenske 
splošne knjižnice svojim članom že omogočajo bogato  izbiro e-knjig v slovenskem in tujih jezikih 
(Biblos, Ebsco e-book library collection, MLOL) ter  oddaljen dostop do izbranih podatkovnih baz, kar 
bistveno olajša delo in dostopnost gradiva tudi upo rabnikom s posebnimi potrebami. Knjižnice si tudi 
intenzivno prizadevajo, da bi bile njihove spletne strani z grafičnimi prilagoditvami prijazne tudi za  
uporabnike z okvaro vida in dislektike. 
V Knjižnici slepih in slabovidnih Minke Skaberne  so v letu 2018 na podlagi podeljene koncesije za 
izvajanje knjižnične dejavnosti kot javne službe v zvok prilagodili 250 leposlovnih del ter 49 v braji co 
(od tega je 12 del otroških ali mladinskih). V tem času so v DAISY prilagodili 21 leposlovnih del. Za 
potrebe učencev in dijakov so prilagodili 31 učbeni kov v zvok, 23 v format rtf, 13 pa so jih natisnili  v 
brajici. Članstvo v knjižnici se povečuje. Do konca  leta so pridobili 126 novih članov. Vpisujejo se s lepi 
in slabovidni, otroci z disleksijo ter osebe z drug imi motnjami branja (multipla skleroza, možganska 
kap …). 
Tesno so tudi v letu 2018 sodelovali s slovenskimi splošnimi knjižnicami ter Združenjem splošnih 
knjižnic na področju informiranja članov splošnih k njižnic in splošne javnosti o Knjižnici slepih in 
slabovidnih Minke Skaberne, z namenom dviga ozavešč enosti o prisotnosti in potrebah ljudi z 
okvarami vida v okolju. 8. novembra 2017 je bil pod pisan dogovor o sodelovanju na področju 
izboljšanja dostopnosti knjižnične dejavnosti v pos ebnih prilagojenih tehnikah za slepe in slabovidne 
med Knjižnico slepih in slabovidnih Minke Skaberne,  Združenjem slovenskih splošnih knjižnic ter 
Knjižnico Mirana Jarca Novo mesto.  
Promocijsko gradivo s predstavitvijo knjižnice so v  letu 2018 posredovali tistim splošnim knjižnicam, s 
katerimi v preteklosti večinoma še niso sodelovali (Knjižnica A. T. Linharta Radovljica, Knjižnica 
Domžale, Knjižnica Ivana Potrča Ptuj, Knjižnica Ksa verja Meška Slovenj Gradec, Knjižnica Logatec, 
Knjižnica Mirana Jarca Novo mesto, Knjižnica Radlje  ob Dravi, Knjižnica Šmarje pri Jelšah, Knjižnica 
Toneta Seliškarja Trbovlje, Koroška osrednja knjižn ica dr. Franca Sušnika, Lavričeva knjižnica 
Ajdovščina, Mariborska knjižnica, Matična knjižnica  Kamnik, Mestna knjižnica Ljubljana, Pokrajinska 
in študijska knjižnica Murska Sobota). 4. oktobra 2 018 so organizirali regijski posvet v Goriški knjiž nici 
Franceta Bevka, 10. oktobra pa v Knjižnici Ivana Po trča Ptuj. Naslov posveta je bil »Slepota in 
slabovidnost ter dostopnost gradiv v prilagojenih o blikah«. Z različnimi delavnicami so želeli med 
strokovnimi delavci v knjižnici razbiti stereotipe o slepoti. Z belo palico so hodili po knjižnici, v  ANJI 
101 
 komunikaciji so igrali igre vlog, predstavili pa so  jim tudi najpomembnejše pripomočke in računalniške  
programe, ki jih potrebujejo pri branju, ter jim pr edstavili knjižnico. V sklopu sodelovanja s splošni mi 
knjižnicami so v letu 2018 zvočne knjige na novo do bili tudi: Cankarjeva knjižnica Vrhnika, Goriška 
knjižnica Franceta Bevka, Knjižnica Črnomelj, Knjiž nica Domžale, Knjižnica dr. Toneta Pretnarja Tržič,  
Knjižnica Lenart, Knjižnica Lendava in Mariborska k njižnica. Zvočne knjige je tako prejelo 20 splošnih  
knjižnic. V letu 2018 so uredili avtorske pravice z a naslednje knjige: Alenka Sunčič Zanut – Psi vodni ki, 
Ivan Cankar – Novo življenje, Ivan Cankar – Troje p ovesti. V oktobru 2018 so v Knjižnici Velenje ob 
praznovanju 100-letnice knjižnice slepih in slabovi dnih gostili razstavo »Brez luči, sonca, uživamo le  
luč ljubezni!« MK je Zvezi društev slepih in slabov idnih Slovenije – Knjižnici slepih in slabovidnih M inke 
Skaberne za izvajanje knjižnične dejavnosti kot jav ne službe v posebnih prilagojenih tehnikah za slepe  
in slabovidne za leto 2018 na podlagi koncesije nam enilo 85.000,00 evrov.  
Primeri dobre prakse v splošnih knjižnicah so tudi:  Knjižnica Mirana Jarca Novo mesto ima od leta 
2012 urejen studio za snemanje zvočnih knjig za pot rebe slepih in slabovidnih uporabnikov. S 
projektom zvočnih knjig za slepe in slabovidne želi jo v knjižnici izboljšati dostopnost in uporabo 
raznovrstnega gradiva za slepe in slabovidne ljudi.  Pri tej dejavnosti sodelujejo z Medobčinskim 
društvom slepih in slabovidnih Novo mesto, za njiho ve člane snemajo knjige na zahtevo. V Mestni 
knjižnici Ljubljana v okviru Središča za samostojno  učenje skrbijo za redno dopolnjevanje učnih gradiv   
z gradivi, prilagojenimi osebam s posebnimi potreba mi (z gibalnimi, vidnimi in s slušnimi ovirami). V 
Knjižnici Ivana Potrča Ptuj imajo nameščen sintetiz ator govora slovenskega jezika eBralec na petih 
delovnih mestih za uporabnike v knjižnici. 
Porabljena sredstva MK v letu 2018: 85.000,00 evrov . 
 
MK: 85.000,00 evrov; občine oz. soustanovitelji knj ižnic: sredstva za redno dejavnost. 
 
Aktivnost 
Avdiodeskripcija TV-oddaj in filmov ter gledaliških  predstav  
Nosilci  
Slovenski filmski center, javna agencija RS, RTV SL O  
Kazalniki 
Število TV-oddaj in filmov ter gledaliških predstav   
Dostopnost TV-oddaj in filmov ter gledaliških preds tav slepim in slabovidnim osebam   
  ANJI 
102 
RTV SLO poroča, da so v letu 2018 pripravili in obj avili precej povečano število zvočnih opisov AV-del . 
Prikazali so 7 dokumentarnih filmov dolžine 50 minu t, 2 slovenska celovečerna filma, 20 
dokumentarnih filmov v dolžini 25 minut, 5 dokument arnih oddaj v dolžini 25 minut za mlade in 5 
dokumentarnih oddaj v dolžini 15 minut za otroke. P ri oblikovanju zvočnih opisov posebno pozornost 
posvečajo kakovostni rabi slovenskega jezika ter vr hunski interpretaciji zvočnih opisov profesionalnih  
napovedovalcev ali voditeljev. Filmi so bili predva jani na 1. ali 2. programu TV Slovenija. Od sredine  
oktobra 2018 so uvedli poseben dodatni zvočni kanal , ki omogoča sočasno spremljanje zvočnih opisov 
in zvočnih podnapisov prek osebne nastavitve. Nov s istem omogoča tudi celovito dostopnost do 
dnevno-informativnih oddaj s pomočjo zvočnih podnap isov pri tujejezičnih delih oddaj. Na tak način 
so slepim in slabovidnim omogočili dostopnost do ak tualnih informacij.  
Slovenski filmski center, javna agencija RS in RTV SLO: redna dejavnost.  
 
Aktivnost 
Opremljanje ustanov kulturne dediščine z oznakami z a slepe in slabovidne  
Nosilec  
MK  
Kazalniki 
Dostopnost kulturne dediščine slepim in slabovidnim  osebam 
MK poroča, da so državni in pooblaščeni muzeji dost opni tudi ranljivim skupinam obiskovalcev. Vedno 
več je stalnih in občasnih razstav ter spremljevaln ih pedagoško-andragoških programov, ki so 
namenjeni vsem ciljnim skupinam obiskovalcev – inkl uzivno tudi ranljivim. V okviru neposrednega 
poziva za financiranje letnih programov dela se spo dbuja izvajalce, da pri pripravah razstav 
upoštevajo tudi dostopnost muzejskih predmetov in i nformacij gibalno in senzorno oviranim osebam. 
Dolgoročna izhodišča knjižnične dejavnosti temeljij o na omogočanju enakih možnosti dostopa do 
knjižnic in njihovih storitev za vse prebivalce Slo venije in izvajanju knjižničnih storitev za uporabn ike s 
posebnimi potrebami, in sicer v skladu s Smernicami  za dostop do knjižnic za uporabnike z 
oviranostmi. Področni standardi za splošne knjižnic e v poglavju »Prostori za uporabnike« izrecno 
določajo, da so »okolica knjižnice in knjižnični pr ostori (npr. vhod, prostori za uporabnike, toaletni   ANJI 
103 
 prostori, stopnišča, dvigala) dostopni osebam z raz ličnimi oblikami oviranosti«. Poleg tega standardi 
določajo, da morata biti v knjižnici na voljo ustre zna oprema za uporabo gradiva, tudi npr. za vizualn o 
ovirane posameznike.  
Tudi strateški načrt Narodne in univerzitetne knjiž nice 2015–2019 vsebuje spremljanje potreb 
uporabnikov s posebnimi potrebami (gibalno oviranih , slepih, slabovidnih in oseb z motnjami branja) 
ter vzpostavitev rednega in trajnega sodelovanja s predstavniki študentov s posebnimi potrebami.  
 
Aktivnost 
Ugotavljanje stanja načina sporazumevanja oseb z gl uhoslepoto  
Nosilca  
MK, MDDSZ  
Kazalniki 
Število izvedenih ukrepov na področju sporazumevanj a oseb z gluhoslepoto  
Boljša jezikovna integracija oseb z gluhoslepoto   
MDDSZ poroča, da v letu 2018 ni izvajal posebnih de javnosti glede ugotavljanja načina 
sporazumevanja oseb z gluhoslepoto ter za to ni nam enil posebnih sredstev. 
MDDSZ: finančnih posledic v letu 2018 ni bilo. 
 
  ANJI 
104 
 Aktivnost 
Oblikovanje smernic in navodil za prilagajanje obra zcev, listin, vlog itd., ki jih izdajajo na upravni h 
enotah, ob volitvah itd. 
Nosilec  
MJU (koordinator aktivnosti) in druga ministrstva  
Kazalniki 
Oblikovanje smernic in navodil za prilagajanje obra zcev, listin, vlog itd. za uspešnejše branje 
obrazcev, listin, vlog itd. in uspešnejše vključeva nje v družbo  
MJU meni, da morajo obrazce za slepe, slabovidne, g luhoslepe, osebe s specifičnimi motnjami (na 
primer disleksija, slabše bralne in učne sposobnost i, govorno-jezikovne motnje ipd.) ter osebe z 
motnjami v duševnem razvoju v prilagojeni obliki za  enotno uporabo na vseh UE pripraviti resorna 
ministrstva, kot je to praksa za vse druge obrazce iz delokroga ministrstev. 
Upravne enote v obdobju od 2014 do 25. 2. 2019 niso  prejele nobenega navodila ali usmeritve glede 
oblikovanja obrazcev za slepe in slabovidne, gluhos lepe, osebe s specifičnimi motnjami (disleksija, 
slabše bralne in učne sposobnosti, govorno – jeziko vne motnje itd.), ki so vezane na njihove 
pristojnosti ter delovanje. Zato teh obrazcev na up ravnih enotah še ni. 
MJU, Služba za upravne enote, je tudi v letu 2018 o rganiziralo Dneve upravnih enot. V tem okviru je 
bila 25. 10. 2018 uslužbencem upravnih enot predsta vljena tudi tema »Gluhi, naglušni, gluhoslepi v 
upravnih postopkih«. Predavatelj je bil Matjaž Juha rt iz Zveze društev gluhih in naglušnih Slovenije. 
 
Aktivnost 
Osveščanje javnosti o pravici do dostopa informacij  v lahkem branju prek medijev  
Nosilca  
MK, MDDSZ   ANJI 
105 
 Kazalniki 
MDDSZ poroča, da stalno obvešča javnost o pomenu pr avice do informacij v lahko berljivi tehniki. V 
letu 2019 MDDSZ načrtuje izdajo Zakona o osebni asi stenci, Pravilnika o osebni asistenci in Zakona o 
socialnem vključevanju invalidov v rahlo berljivi t ehniki. 
MDDSZ: redna dejavnost. 
 
Aktivnost 
Zakonska opredelitev lahkega branja 
Nosilec 
MDDSZ 
Kazalniki 
Samostojno branje z razumevanjem oseb z motnjo v du ševnem razvoju (dvig jezikovne zmožnosti) 
MDDSZ zaenkrat ne predvideva sprejetja posebnega za kona, ki bi sistemsko urejal branje in 
prilagoditve branja v lahko berljivi tehniki. Z dob ro prakso pa vseskozi spodbuja izdajo gradiv s 
svojega področja v lahko berljivi tehniki. 
MDDSZ: redna dejavnost.  
 
  ANJI 
106 
 Aktivnost 
Organizacija seminarjev, delavnic o lahkem branju  
Nosilca  
MK, MDDSZ  
Kazalniki 
Število seminarjev/delavnic in udeležencev 
Boljša jezikovna integracija 
Lahko branje (angl. easy-to-read) so prirejena lepo slovna in druga besedila, namenjena osebam, ki 
zaradi različnih razlogov težje berejo ali razumejo  originalna besedila. Temeljijo na osnovni 
demokratični pravici, da ima »vsakdo pravico dostop a do kulture, literature in informacij v razumljivi  
obliki« (Smernice za lažje berljivo gradivo, 2007).  MK poroča, da je Koroška osrednja knjižnica dr. 
Franca Sušnika Ravne na Koroškem članica Društva za  prilagojeno obliko komunikacij LABRA (kratica 
pomeni lahko branje). Gre za društvo oseb, ki združ ujejo svoje delo, trud, zmožnosti in po potrebi tud i 
sredstva za dosego cilja, da bi imeli vsi ljudje do stop do informacij v zanje razumljivi obliki, to pa  bi 
privedlo do tega, da bi se lahko tudi osebe s težav ami na področju branja in razumevanja same 
izražale o svojih potrebah, odločale o svojem življ enju in enakopravno ter samostojno odločale o 
dejavnosti za napredek celovite družbene skrbi na p odročju storitev za osebe s posebnimi potrebami 
ter preostale, ki bodo uporabljali prilagojene obli ke komunikacije. Koroška osrednja knjižnica dr. 
Franca Sušnika Ravne na Koroškem aktivno sodeluje i n s svojim delom prispeva k uresničevanju ciljev 
in nalog Društva LABRA. V Knjižnici Radlje ob Dravi  omogočajo in spodbujajo branje časopisa LAHKO 
BRANJE, ki ga pripravljajo v zavodu Risa in izhaja v tiskani in elektronski obliki. Namenjen je bralce m, 
ki imajo iz različnih razlogov težave s koncentraci jo in z branjem. Tudi Knjižnica Ksaverja Meška 
Slovenj Gradec sodeluje z Zavodom Risa, centrom za splošno funkcionalno in kulturno opismenjevanje 
pri projektu »Lahko branje« s prirejenimi leposlovn imi besedili za osebe s težavami v razumevanju. 
Časopis »20 minut«, ki ga izdaja Zavod Risa v tiska ni ter elektronski obliki, je dosegljiv tudi prek 
spletnih strani nekaterih splošnih knjižnic. Časopi s je namenjen ljudem, ki težko berejo zaradi različ nih 
težav. To so odrasli ljudje s težavami pri branju z aradi različnih oviranosti (disleksija, sindrom 
pomanjkljive pozornosti, omejitve vida in sluha), o sebe po poškodbi glave, osebe z motnjo v duševnem 
razvoju, starejše osebe z demenco ipd. Časopis je p rimeren tudi za neizkušene bralce ali za ljudi z 
nezadostno izobrazbo ter za ljudi, ki jim slovenšči na ni prvi jezik.  
MDDSZ ni organiziralo delavnic oziroma seminarjev o  lahko berljivi tehniki in v letu 2018 ni namenilo 
sredstev v ta namen. 
MK, občine oz. soustanovitelji knjižnic: redna deja vnost.   ANJI 
107 
  
Aktivnost 
Opremljanje javnih prostorov s poenotenimi označbam i v lahko berljivi obliki  
Nosilec  
MZI 
Kazalniki 
MZI: finančnih posledic v letu 2018 ni bilo. 
 
Aktivnost 
Posredovanje slovenskih aktualnih literarnih del te r muzejskih in galerijskih razstav v obliki lahkega  
branja  
Nosilec  
MK  
Kazalniki 
Število izdanih literarnih del in muzejskih in gale rijskih razstav  
priprava in izvedba ustrezne in odmevne javne ozave ščevalne akcije  (str. 11). V okviru izbranega  ANJI 
108 
 sofinanciranega projekta »Lahko je brati: Razvoj te meljnih usmeritev, metod, didaktičnih gradiv in 
spremljajočih orodij za lahko branje v Sloveniji« n astajajo program in kurikul temeljnega 
usposabljanja ciljnih govorcev, priročnik z orodji za pripravo lahkega branja v slovenskem jeziku, 
izvajalci pa bodo za namen priročnika priredili še odlomke iz leposlovnih besedil znanih slovenskih 
avtorjev. 
MK nadalje poroča, da se izboljšuje tudi dostopnost  informacij o muzejskih predmetih in zbirkah prek 
spletnih strani. Slovenski etnografski muzej je edi ni državni muzej, ki ima svojo spletno stran  
prilagojeno senzorno oviranim osebam. Želeli bi, da  dobro prakso nadaljujejo tudi drugi državni in 
pooblaščeni muzeji. Ovira za realizacijo je pomanjk anje namenskih sredstev državnega proračuna za 
nakup ustrezne opreme in kritje stroškov storitve. Bistven problem, ki omejuje dostopnost do 
muzejskih prostorov, pa je slaba fizična dostopnost  historičnih objektov, v katerih delujejo muzeji. 
MK: za celoten projekt 130.842,00 evrov ( prim.  str. 12). 
 
3. cilj: Popularizacija pridobivanja zmožnosti za a lternativne poti sporazumevanja pri 
drugih govorcih 
 
Aktivnost 
Tečaji slovenskega znakovnega jezika  
Nosilec  
MK  
Kazalniki 
priprava in izvedba ustrezne in odmevne javne ozave ščevalne akcije  (str. 11). Med rezultati izbranega 
sofinanciranega projekta »Pri-ročna video slovnica slovenskega znakovnega jezika (PRVI-SZJ)« bodo 
inovativna didaktična gradiva za učenje oziroma pou čevanje slovenskega znakovnega jezika (SZJ). 
Osnove slovnice SZJ bodo predstavljene v SZJ, in si cer v obliki 40 pet- do desetminutnih  ANJI 
109 
 videoposnetkov, ki bodo prosto dosegljivi na spletu , objavljeni pa bodo tudi v knjižni obliki s 
spremljevalnim DVD-jem. 
MK:  za celoten projekt 82.056,49 evra ( prim.  str. 11). 
 
Aktivnost 
Izdaja specializiranih slovarjev SZJ in posodobitev  obstoječega slovarja 
Nosilec  
MK  
Kazalniki 
Število izdanih slovarjev 
priprava in izvedba ustrezne in odmevne javne ozave ščevalne akcije  (str. 11). Med cilji izbranega 
sofinanciranega projekta »Pri-ročna video slovnica slovenskega znakovnega jezika (PRVI-SZJ)« sta 
tudi razvijanje besedišča SZJ (predvsem metajezikov no oziroma jezikoslovno izrazoslovje) ter 
nadgradnja obstoječega slovarja SZJ. 
MK: za celoten projekt 82.056,49 evra ( prim.  str. 11). 
 
Aktivnost 
Tečaji brajice  
Nosilec  
MK   ANJI 
110 
 Kazalniki 
MK poroča, da zaradi pomanjkanja finančnih sredstev  ni izvedlo navedene aktivnosti. 
 
Aktivnost 
Tečaji o načinih sporazumevanja z osebami z gluhosl epoto  
Nosilec  
MK  
Kazalniki 
Število izvedenih tečajev 
 
  ANJI 
111 
 Aktivnost 
Informiranje in osveščanje strokovne javnosti o nač inih sporazumevanja z osebami z gluhoslepoto  
(zaposlene znotraj številnih institucij, domovi za starejše, zavodi …)  
 
Nosilec  
MK  
Kazalniki 
Informiranje 
 
Aktivnost 
Tečaji priprave lahko berljivih in razumljivih bese dil  
Nosilca  
MK, MDDSZ  
izbranega sofinanciranega projekta »Lahko je brati:  Razvoj temeljnih usmeritev, metod, didaktičnih 
gradiv in spremljajočih orodij za lahko branje v Sl oveniji« je tudi oblikovanje standardov in kazalnik ov 
za lahko branje v Sloveniji.  ANJI 
112 
 MDDSZ v letu 2018 ni pripravilo tečajev za pripravo  lahko berljivih in razumljivih besedil. Meni, da b i 
pri pripravi takih tečajev lahko sodelovalo, ne mor e pa biti glavni nosilec, ker za to ni usposobljeno . 
Finančnih posledic v letu 2018 ni bilo. 
 
4. cilj: Izpopolnjevanje jezikovne zmožnosti v slov enščini za govorce/bralce s posebnimi 
potrebami 
 
Aktivnost 
Razvoj metod in didaktičnih pripomočkov, učbenikov,  gradiv za pouk SZJ  
Nosilec  
MK  
Kazalniki 
Število novih didaktičnih gradiv  
SZJ)« je tudi razvoj metod in didaktičnih pripomočk ov, učbenikov, gradiv za pouk slovenskega 
znakovnega jezika. Porabljena sredstva : za celoten projekt 82.056,49 evra ( prim.  str. 11). 
MIZŠ poroča, da je bil na 196. seji Strokovnega sve ta RS za splošno izobraževanje 20. 12. 2018 na 
predlog  Zavoda RS za šolstvo potrjen Učni načrt za  izbirni predmet Slovenski znakovni jezik. Sprejet je 
bil naslednji sklep: »Strokovni svet RS za splošno izobraževanje v skladu s 25. členom Zakona o 
organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanj a (Ur. l. RS, št. 16/07 - UPB5, 36/08, 58/09, 64/09  - 
popr., 65/09 – popr.,  20/11, 40/12-ZUJF, 57/12-ZPC P-2D, 2/15 – Odl. US: U-I-269/12-24, 47/15 in 
46/16-popr. in 25/17-ZVaj) in na podlagi strokovneg a mnenja ministrstva (št. dok.: 6034-114/2018/4, 
datum: 4. 12. 2018) določi Učni načrt za izbirni pr edmet Slovenski znakovni jezik, ki ga je predlagal 
Zavod RS za šolstvo (št. dok.: 0130-1/2018-10, datu m: 4. 12. 2018).«  ANJI 
113 
MK: za celoten projekt 82.056,49 evra ( prim.  str. 11);  MIZŠ: redna dejavnost, finančnih posledic v letu 
2018 ni bilo. 
 
Aktivnost 
Razvoj metod in didaktičnih gradiv za slepe in slab ovidne  
Nosilca  
MK, MIZŠ  
Kazalniki 
MIZŠ poroča, da je v letu 2018 Center IRIS v poveča nem tisku, brajici oz. v LaTeXu prilagodil mnogo 
učbenikov, slikanic in leposlovnih del. 
Porabljena sredstva MIZŠ: 20.000,00 evrov.  
 
Aktivnost 
Imenovanje programskega sveta za pripravo vsebin in  programov NPK in neformalnega 
izobraževanje oseb z motnjo v duševnem razvoju 
Nosilec  
MDDSZ v sodelovanju z drugimi resorji   ANJI 
114 
 Kazalniki 
Število sprejetih programskih dokumentov 
Na MDDSZ v letu 2018 ni bil imenovan projektni svet  za pripravo vsebin in programov NPK in 
neformalnega izobraževanja oseb z motnjo v duševnem  razvoju. 
S 1. januarjem 2019 se je začel uporabljati Zakon o  socialnem vključevanju invalidov, ki je nadomestil  
stari zakon o družbenem varstvu duševno in telesno prizadetih oseb. Upravičencem se je povišalo 
nadomestilo za invalidnost, zakon v delu, ki uvelja vlja storitve socialnega vključevanja, pa se bo zač el 
uporabljati s 1. januarjem 2020. V tem času bo MDDS Z izpeljal pilotni projekt glede nabora in 
izvajanja storitev socialnega vključevanja. 
 
Aktivnost 
Koncept lahkega branja vključiti v izobraževalne pr ograme srednjih šol, kjer se osebe izobražujejo 
za delo z osebami z motnjami v duševnem razvoju  
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
– Število programov 
– Število dijakov/študentov  
MIZŠ poroča, da v srednjih šolah takšnih programov ni, bodoči strokovni delavci se s konceptom 
lahkega branja seznanijo v okviru visokošolskih pro gramov. 
115 
  
5. cilj: Vključevanje oseb s posebnimi potrebami v družbo 
 
Aktivnost 
Usposabljanje učiteljev/vzgojiteljev za delo z gluh imi in naglušnimi osebami, vključenimi v redne 
oblike izobraževanja 
Nosilec  
MIZŠ 
Kazalniki 
Število izobraževalnih oblik 
Učinkovitejši izobraževalni sistem 
MIZŠ poroča, da je bilo v Katalogu programov nadalj njega izobraževanja in usposabljanja strokovnih 
delavcev v vzgoji in izobraževanju za leto 2018 obj avljenih 11  programov usposabljanja 
učiteljev/vzgojiteljev za delo z gluhimi in naglušn imi otroki:  
• Praktično usposabljanje z delom za dijake s posebni mi potrebami, 
• Specialno-pedagoško izpopolnjevanje za delo z izbra no skupino otrok s posebnimi potrebami, 
• Delo z gluhim, naglušnim in otrokom s polževim vsad kom v šoli in vrtcu, 
• Konverzacija v slovenskem znakovnem jeziku 1. stopn ja, 
• Metode in oblike dela z gluhim ali naglušnim otroko m, 
• Slovenski znakovni jezik 1. stopnja, 
• Slovenski znakovni jezik 2. stopnja, 
• Slovenski znakovni jezik 3. stopnja, 
• Slovenski znakovni jezik 4. stopnja, 
• Slovenski znakovni jezik 5. stopnja, 
• Slovnica slovenskega znakovnega jezika. 
Od teh programov jih je bilo realiziranih 6. Progra m Specialno-pedagoško izpopolnjevanje za delo z 
izbrano skupino otrok s posebnimi potrebami je prog ram za izpopolnjevanje izobrazbe. Gre za 
enoletni študijski program, ki učiteljem, ki že ima jo ustrezno stopnjo izobrazbe, daje kvalifikacijo z a 
(dodatno) delo. Učitelj (študent) s tem lahko prido bi 60 kreditnih točk. V letu 2018 je bilo vpisanih 60 
slušateljev. 
MIZŠ nadalje poroča, da poteka projekt Z roko v roki poMOČ , ki je sofinanciran iz Evropskega 
socialnega sklada v obdobju 2017–2021, ki sledi klj učnim načelom in priporočilom spodbujanja 
inkluzije v izobraževanju, ki predstavljajo pomembn o osnovo za zagotavljanje enakih možnosti za 
učence z različnimi vrstami posebnih potreb v vseh vidikih njihovega življenja. Celotna ponudba 
aktivnosti v okviru projekta ponuja programe usposa bljanj, ki imajo poudarek na oblikovanju  ANJI 
116 
 pozitivnih stališč do vseh otrok s posebnimi potreb ami, na profesionalnih vrednotah, in ne zgolj na 
znanju in spretnostih. Vsebine se nanašajo na razli čna področja dela, prek katerih se razvijajo 
kompetence, ki jih strokovni delavci v vzgoji in iz obraževanju nujno potrebujejo v inkluzivnem 
izobraževanju. Namen projekta Z roko v roku poMOČ j e nuditi podporo in širok nabor vsebin in 
načinov usposabljanj s področja pomoči in obravnave , ki bi prispevala k razvoju inkluzivnega 
izobraževanja in dvigu njegove kakovosti. Projekt j e organizacijsko zasnovan v obliki konzorcija. 
Sestavljajo ga partnerji, ki se ukvarjajo s skupina mi otrok s posebnimi potrebami na različnih ravneh 
in oblikah vzgoje in izobraževanja. Povezanost razl ičnih inštitucij z visoko usposobljenim strokovnim 
kadrom predstavlja inovativen pristop na področju z agotavljanja podpore strokovnim in vodstvenim 
delavcem na področju vzgoje in izobraževanja ter om ogoča hitro odzivnost na konkretne potrebe 
vzgojno-izobraževalnih institucij ali posameznikov.  Poleg splošnega modula izobraževanja za 
strokovne delavce lahko naročnik v okviru ciljno us merjenih modulov izbira iz nabora vsebin 
usposabljanj glede na posamezno skupino otrok s pos ebnimi potrebami, med drugimi tudi s področij 
vzgoje in izobraževanja: 
• slepih in slabovidnih otrok oziroma otrok z okvaro vidne funkcije ter 
• gluhih in naglušnih otrok in otrok z govorno-jeziko vnimi motnjami. 
V okviru navedenih dveh področij je bilo v letu 201 8 vključenih okoli 4.000 (od skupno okoli 8.000) 
strokovnih delavcev v različne oblike usposabljanj.  Oblike so odvisne od konkretnih potreb, vsebin in 
ciljev, programi različnih dolžin trajanja so lahko  oblikovani strnjeno ali modularno, izvedeni za 
posamezne strokovne delavce individualno, za manjše  skupine, za aktive, kolektive ali skupine 
udeležencev iz različnih vzgojno-izobraževalnih zav odov. 
Izvajalec  
(konzorcijski partner) Št. 
izvedenih 
ur 5 v 2018 Št. 
udeležencev 
v 2018 Št. programov 
usposabljanj oz. 
modulov v 2018 Sredstva 6 
2018 
CENTER IRIS – Center za 
izobraževanje, rehabilitacijo, 
inkluzijo in svetovanje za slepe in 
slabovidne 557  913  92  50.130,00  
Zavod za gluhe in naglušne 
Ljubljana 823  1.042  99  74.070,00  
Center za komunikacijo, sluh in 
govor Portorož 688  579  60  61.920,00  
Center za sluh in govor Maribor  821  1.512  178  73.890,00  
Skupaj  2.889  4.046  429  260.010,00  
 
MIZŠ: 318.462,00 evrov. 
 
5 Podatki so povzeti iz letnega poro čila za 2018 upravi čenca in veljajo za vsa v okviru projekta izvedena u sposabljanja partnerjev, ki so med 
drugim specializirani za podro čji vzgoje in izobraževanja slepih in slabovidnih ot rok oziroma otrok z okvaro vidne funkcije ter gluhi h in 
naglušnih otrok in otrok z govorno-jezikovnimi motn jami. Vsebine v podatke vklju čenih usposabljanj se ve činoma nanašajo na navedeni 
podro čji, vendar pa ne izklju čno, saj partnerji izvajajo tudi usposabljanja za de lo z otroki in mladostniki z drugimi vrstami priman jkljajev, 
ovir ali motenj. Bolj specifi čna opredelitev podatkov po posameznih podro čjih ni možna.  
6 Izra čun glede na vrednost stroška na enoto Izvedba progr ama Z roko v roki poMO Č, pri čemer je enota izvedena pedagoška ura 
usposabljanja strokovnih delavcev, vrednost enote p a 90,00 EUR (izra čun: št. izvedenih ur x 90,00 EUR).  ANJI 
117 
  
Aktivnost 
Usposabljanje učiteljev/vzgojiteljev za delo s slep imi in slabovidnimi osebami, vključenimi v redne 
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
MIZŠ poroča, da so bili v katalogu za leto 2018 obj avljeni 3 programi usposabljanja 
učiteljev/vzgojiteljev za delo s slepimi in slabovi dnimi: 
• Poučevanje učencev s slepoto in slabovidnostjo pri predmetu šport. 
Od teh programov je bil realiziran samo eden, in si cer program Specialno-pedagoško izpopolnjevanje 
za delo z izbrano skupino otrok s posebnimi potreba mi, ki je program za izpopolnjevanje izobrazbe. 
Gre za enoletni študijski program, ki učiteljem, ki  že imajo ustrezno stopnjo izobrazbe, daje 
kvalifikacijo za (dodatno) delo. Učitelj (študent) s tem lahko pridobi 60 kreditnih točk. V letu 2018 je 
bilo vpisanih 60 slušateljev. 
 
Projekt Z roko v roki poMOČ  (gl. prejšnjo aktivnost na str. 115). 
 
MIZŠ:  52.944,68 evra.  
 
Aktivnost 
Usposabljanje učiteljev/vzgojiteljev za delo z gluh oslepimi osebami, vključenimi v redne oblike 
Nosilec  
MIZŠ  ANJI 
118 
 Kazalniki 
MIZŠ poroča, da v okviru Kataloga programov nadaljn jega izobraževanja in usposabljanja strokovnih 
delavcev v vzgoji in izobraževanju nimajo podatkov o izvajanju programov za usposabljanje učiteljev 
za delo z gluhoslepimi otroki. 
MIZŠ: ni bilo realizacije. 
 
7 Jezikovna ureditev visokega šolstva in znanosti 
 
1. cilj: Omogočanje prostega pretoka študentov in p rofesorjev  
 
– Vzpostavitev in ohranjanje sistema učinkovitega uče nja slovenščine:  
– študente iz visokošolskih ustanov v zamejstvu, ki p rihajajo v Slovenijo tudi z namenom 
– tuje (redno) zaposlene visokošolske učitelje znotra j posameznih univerz   
– Priprava statutarnih pravil univerz glede zahtev o ustreznem znanju slovenščine za tuje 
redne študente in redno zaposlene tuje visokošolske  učitelje   
– Načrt usposabljanja in usposabljanje učiteljev za s trokovno in pedagoško sporazumevanje v 
slovenščini in drugih jezikih ter načrt preverjanja  jezikovnega znanja v drugih jezikih za tiste 
učitelje, ki izvajajo izbirne module in programe v drugih jezikih  
  
Nosilci  
Univerze  
Kazalniki 
– Sistem učenja slovenščine za tuje študente in profe sorje 
– Število tečajev slovenščine za erazmovce, redne tuj e študente ter tuje profesorje  ANJI 
119 
 – Umestitev normativnih podlag v delovnopravno zakono dajo in posledično v statute univerz 
(upoštevanje znanja slovenščine pri postopkih vpiso vanja tujih študentov) 
– Število tečajev tujih jezikov za slovenske visokošo lske učitelje in sistem preverjanja znanja za 
tiste, ki predavajo v tujem jeziku  
 
Uspešna jezikovna integracija tujih učiteljev in št udentov v slovenski visokošolski prostor, učinkovit a 
in recipročna izmenjava znanstvenih idej in dosežko v 
Univerza v Ljubljani je novembra 2017, ko se je izt ekel projekt MIZŠ Izboljšanje procesov 
internacionalizacije slovenskega visokega šolstva, modul Leto plus vključila v svoje razvojne 
dejavnosti, ki jih financira iz razvojnega stebra f inanciranja. V letu 2018 je bilo za izvedbo 
pripravljalnega modula Leto plus namenjenih 150.000 ,00 evrov. V študijskem letu 2017/18 se je na 
Leto plus vpisalo 143 študentov, nadaljnjih 130 pa je izkoristilo tudi možnost učenja slovenščine kot 
izbirnega predmeta. Študenti so bili na podlagi rez ultatov uvrstitvenega testa na začetku študijskega 
leta razvrščeni v 11 skupin pri predmetu Slovenščin a kot tuji jezik – lektorat 1, ki je akreditiran v 
študijskem programu Slovenistika. V poletnem semest ru se je nato delo nadaljevalo v 10 skupinah pri 
predmetu Slovenščina kot tuji jezik – lektorat 2. N ovo študijsko leto (2018/19) je prineslo 460 prijav  na 
Leto plus, študenti so bili na podlagi razvrstitven ega testa uvrščeni v 19 skupin pri predmetu 
Slovenščina kot tuji jezik – lektorat 1. V koledars kem letu 2018 je bilo tako učenje slovenščine z 
namenom lažjega vključevanja v življenje in študij na Univerzi v Ljubljani omogočeno okoli 700 redno 
vpisanim tujim študentom UL.  
Porabljena sredstva UL: 150.000,00 evrov. 
Oddelek za slovenistiko Fakultete za humanistične š tudije Univerze na Primorskem že več let izvaja 
poučevanje slovenskega jezika za tuje študente. Gle de na kontinuirana mnenja udeležencev tečajev, 
da je število udeležencev pri predmetu bistveno pre visoko in da so precejšnje razlike tako v 
predznanju kot v usvajanju jezika med slovansko in neslovansko govorečimi udeleženci, ki posledično 
privede tudi do ne dovolj diferenciranih in premalo  udeležencem prilagojenih vsebin tečajev različnih 
stopenj, so število tečajev povečali. V jesenskem s emestru študijskega leta 2017/2018 je bilo k 
predmetu prijavljenih 177 slušateljev, za katere so  izvajali 7 tečajev (akreditirani predmet s kreditn imi 
točkami) – 4 tečaje na ravni A1 in 3 tečaje na ravn i A2. V akademskem letu 2018/2019 se je število 
prijavljenih slušateljev še povečalo, v jesenskem s emestru so tako izvajali 4 tečaje na ravni A1 in 5 
tečajev na ravni A2, v spomladanskem semestru pa je  bilo predvideno eno izvajanje na ravni A1 (za 
Erasmus+ študente), 3 izvajanja na ravni A2 in eno izvajanje na ravni B1.  
UL: 150.000,00 evrov. 
 
  ANJI 
120 
 2. cilj: Ohranitev statusa slovenščine kot uradnega  in učnega jezika visokega šolstva  
 
Aktivnost 
Vključitev mehanizmov za ohranjanje in razvoj slove nščine v zakonodajo in izvedbene dokumente  
Nosilec  
MIZŠ  
Kazalniki 
Ohranjanje in razvoj jezikovnih standardov v visoko šolskem prostoru  
 
MIZŠ poroča, da 8. člen Zakona o visokem šolstvu (Z akon o visokem šolstvu, Uradni list RS, št . 32/12 – 
uradno prečiščeno besedilo, 40/12 – ZUJF, 57/12 – Z PCP-2D, 109/12, 85/14 in 75/16) ob sprejeti 
noveli decembra 2016 ostaja nespremenjen in določa,  da je učni jezik slovenščina. 
Na Fakulteti za družbene vede Univerze v Ljubljani so 3. 9. 2018 sprejeli Pravilnik o organizaciji in 
izvajanju interdisciplinarnega doktorskega študijsk ega programa Humanistika in družboslovje , po 
katerem je po novem mogoč zaključek doktorskega štu dija z disertacijo v obliki izvirnih znanstvenih 
člankov. Ker je upravičeno pričakovanje, da bo šlo pri tem za prispevke, ki bodo napisani v angleškem 
jeziku (biti morajo namreč sprejeti v objavo ali ob javljeni v publikaciji, indeksirani v bazah podatko v 
SCIE, SSCI, A&HCI, ERIH PLUS ali v Scopusu s SNIP >  0), so (vsaj delno) rabo slovenskega jezika 
zagotovili z naslednjimi odstavki 48. člena praviln ika (gre za 5., 6. in 7. odstavek): »Kandidat mora 
poleg člankov dodatno napisati uvod in sklep disert acije v skupnem obsegu vsaj 80 strani in v njih 
predstaviti teoretsko in metodološko zasnovo svojeg a raziskovanja ter ključne ugotovitve. Članki 
morajo biti vključeni v jeziku, v katerem so bili o bjavljeni oz. sprejeti v objavo. // V primeru, da s e 
disertacija piše v slovenskem jeziku, vendar je en ali več člankov v angleškem jeziku, je potrebno za 
vsak članek priložiti povzetek v slovenskem jeziku v obsegu 10 odstotkov članka. // V primeru, da 
članki niso napisani v slovenskem ali angleškem jez iku, je potreben njihov uradni prevod.« 
Ukrep ni imel finančnih posledic.  
 
  ANJI 
121 
 3. cilj: Razvijati jezikovno zmožnost v strokovnem jeziku 
 
– Izvedba terenske raziskave za ugotovitev zadovoljst va in učinkovitosti že vključenih vsebin in 
kompetenc za učinkovito strokovno in znanstveno spo ročanje na visokošolski ravni  
– Izdelava učnega načrta za priporočljivi uvodni pred met prvostopenjskih programov in uvedba 
predmeta v slovenske visokošolske programe 
– Spodbujanje nastajanja kakovostnih visokošolskih uč benikov v slovenščini in prevodov 
kakovostnih učbenikov iz tujih jezikov 
– Za potrebe dela na ravni EU se oblikujejo posebni i zpopolnjevalni programi oz. magistrski 
študijski program za specializacijo na področju med kulturnega komuniciranja 
 
Nosilci  
Univerze  
Univerza na Primorskem poroča, da na Fakulteti za h umanistične študije na Oddelku za slovenistiko že 
od prve akreditacije izvajajo predmet za študente, n amenjen usposabljanju za znanstveno pisanje, ki 
so ga ob akreditaciji leta 2014 razširili še na pis anje strokovnih besedil. Predmet je odprt za vse 
študente UP FHŠ, kot zunanjeizbirni predmet pa tudi  za druge študente UP. Predmet je sistemsko 
umeščen v prvi letnik študijskega programa Slovenis tike, kot izbirni predmet (za druge študente) pa si  
ga je mogoče izbrati tudi v višjih letnikih. V povp rečju predmet obiskuje med 20 in 45 študenti, v 
letošnjem akademskem letu ga obiskuje 27 študentov.  Spoznavajo se z načeli in sistemi navajanja ter 
s stilističnimi ter drugimi posebnostmi strokovnega  in znanstvenega diskurza. Kot primer posebnega 
strokovnega diskurza (kritištvo) Oddelek za sloveni stiko ponuja tudi predmet Literarna kritika in 
kreativna besedila, ki ga je v letu 2018 obiskovalo  12 študentov.  
 
– Univerze prek habilitacijske politike vzpostavijo s podbude za objavljanje znanstvenih in 
strokovnih besedil v slovenščini  ANJI 
122 
 – Poleg objavljanja v tujem jeziku naj NAKVIS, ARRS i n univerze med pogoje za izvolitve in 
pogoje za financiranje programskih skupin uvrstijo tudi obvezno objavljanje izvirnih 
znanstvenih člankov, učbenikov, terminoloških gradi v in monografij v slovenščini 
– Sistematično urediti zbiranje terminologije z enotn im sistemom zbiranja virov in njihove 
obdelave 
  
Nosilci  
Univerze  
Kazalniki 
– Ureditev sistema zbiranja strokovno-znanstvenih za nastajanje terminologije (repozitorij) 
 
Povečanje strokovnih objav v slovenskem jeziku, raz voj slovenskega strokovno-znanstvenega jezika in 
terminologije, seznanjanje slovenske javnosti z rez ultati raziskav slovenske znanosti 
omogoča pa – in v svoji habilitacijski politiki dos ledno upošteva – poudarek na v slovenščini 
objavljenih znanstvenih objavah na tistih področjih , na katerih to še posebej zahteva status stroke 
(kar velja predvsem za humanistiko). Na ravni habil itacijske politike tako enakovredno obravnava 
objave v tistih znanstvenih publikacijah, ki dosega jo ustrezna merila indeksacije, ne glede na jezik 
objave ali mesto izdajatelja. Na ravni posamičnih s trok pa omogoča tudi izjeme oziroma odstope 
glede indeksacije, kadar gre za objave v slovenskih  revijah, če so ustrezno utemeljene. 
  ANJO 
123 
 Akcijski načrt za jezikovno opremljenost (ANJO) 7  
 
Cilji po sklopih 
 
Splošno: 1 Infrastrukturni center 
 2 Odprta dostopnost jezikovnih virov 
 3 Spodbujanje razvoja slovenske Wikimedije 
 
1 Novi informativno-normativni razlagalni slovar s slovarsko bazo 
 2 Diahroni opis jezika 
 3 Slovnični opis 
 4 Slovar naselbinskih imen 
 5 Slovenski lingvistični atlas 
 6 Terminološki slovarji različnih strok 
 7 Zgodovinski slovar 
 8 Spodbujanje prožnih in inovativnih oblik učenja z  razvojem 
jezikovnih virov in tehnologij 
Standardizacija: 1 Pravopisni portal 
 2 Zbirka normativnih zadreg 
 3 Črkovalnik besed 
 4 Korpus za normativna vprašanja 
 5 Jezikovnosvetovalni portal 
 
Terminologija:  
1 Terminološki portal 
 
Večjezičnost:  
 2 Strojni prevajalnik 
Jezikovne 
tehnologije: 1 Razpoznavalnik tekočega govora 
 2 Avtomatsko procesiranje besedila v jezikovnih teh nologijah in 
spletnih iskalnih orodjih 
 3 Slovnični pregledovalnik 
 4 Sistemi dialoga 
 
Digitalizacija:  
1 Digitalni čistopisi slovenske pisne kulturne dedi ščine 
Govorci s 
posebnimi 
potrebami:  
 
1 Bralnik zaslona za slepe in slabovidne 
 2 Branje sporočil gospodinjskih aparatov za slepe i n slabovidne 
 3 Razpoznavanje govora v pedagoškem procesu 
 4 Slovar slovenskega znakovnega jezika (SZJ) 
                                                           
7 Poleg k posameznim akcijam navedenih nosilcev (mini strstva in agencija) je sonosilec akcij s področja jezikovnega opisa, 
standardizacije in terminologije, izhajajoč iz Reso lucije o nacionalnem programu za jezikovno politiko  2014–2018, tudi 
Slovenska akademija znanosti in umetnosti, ki z Zna nstvenoraziskovalnim centrom SAZU izvaja dolgoročni  program Naravna 
in kulturna dediščina slovenskega naroda ter v okvi ru katerih deluje Pravopisna komisija.  
  ANJO 
124 
 Akcija S-1: Infrastrukturni center 
 
Nosilca  
MK, MIZŠ (ARRS) 
Kazalniki 
Delujoč infrastrukturni center  
– izboljšan dolgoročni izkoristek vloženih sredstev v  jezikovne vire in orodja 
– izboljšan dostop do jezikovnih virov in orodij za v se uporabnike 
– zagotovljena trajna uporabnost jezikovnih virov in orodij 
– izboljšano spremljanje usklajenosti razvoja in kako vosti jezikovnih virov in orodij 
 
MIZŠ poroča, da je v okviru »Infrastrukturnega prog rama Instituta Jožef Stefan« v letu 2018 za 
projekt CLARIN raziskovalni organizaciji Institut J ožef Stefan prek ARRS namenilo 100.000,00 evrov za 
dejavnosti slovenskega vozlišča CLARIN.SI. Dejavnos ti so se začele 1. januarja 2015 in se bodo končale  
31. decembra 2020. MIZŠ je poravnalo članarino Slov enije v mednarodni mreži CLARIN – Common 
Language Resources and Technology Infrastructure, i n sicer 13.289,00 evrov. Skupaj porabljena 
sredstva: 113.289,00 evrov. 
Univerza v Ljubljani poroča, da je ARRS v letu 2018  odobril financiranje programski skupini »Jezikovni  
viri in tehnologije za slovenski jezik«. Novi progr am je namenjen raziskovanju sodobnega slovenskega 
jezika predvsem s stališča potreb in možnosti, ki j ih prinašata pospešena digitalizacija jezikov in hi ter 
razvoj informacijsko-komunikacijskih tehnologij. Mo žnost enakopravnega vključevanja slovenščine v 
novo digitalno stvarnost bo v prihodnosti realno og rožena brez načrtnega razvoja jezikovnih virov in 
tehnologij za slovenski jezik, ki jih v drugih jezi kovnih okoljih razvijajo za svoje jezike. Cilj prog rama je 
omogočiti razvoj primerljivih virov in tehnologij z  raziskovanjem specifik slovenščine in vključevanje m 
raziskovalnih rezultatov v dolgoročno opremljanje s lovenščine s temeljnimi viri za namen razvoja 
jezikovnih tehnologij po eni strani in po drugi str ani z raziskovanjem jezikovnih potreb govorcev in 
govork slovenščine, predvsem z namenom izboljšanja bralne pismenosti v digitalnem okolju. Program 
je interdisciplinaren in zajema jezikoslovje kot pr imarno področje, poleg tega še računalništvo in 
informatiko (jezikovne in govorne tehnologije) ter vzgojo in izobraževanje (bralna pismenost). Širši 
okvir programa predstavlja Center za jezikovne vire  in tehnologije Univerze v Ljubljani (CJVT UL). Ta 
vključuje vse tri fakultete, ki bodo izvajale razis kovalni program, na njih pa se izvajajo tudi ustrez ni 
pedagoški programi, kar zagotavlja prenos raziskova lnih rezultatov programa v pedagoško prakso. 
Program je povezan z infrastrukturno dejavnostjo CJ VT v okviru Mreže raziskovalnih infrastrukturnih 
centrov UL, kar mu zagotavlja infrastrukturne pogoj e za raziskovanje. Program z raziskovalnimi 
temami sledi veljavni Resoluciji o nacionalnem prog ramu za jezikovno politiko in Akcijskemu načrtu za 
jezikovno opremljenost ter Akcijskemu načrtu za izo braževanje (2015). Financiranje programa se je 
začelo z letom 2019.  ANJO 
125 
MIZŠ (ARRS): 113.289,00 evrov. 
 
Akcija S-2: Zakonodaja za odprti dostop 
 
Nosilca  
Kazalniki 
– Formulacija člena o odprtem dostopu jezikovnih viro v, nastalih z javnim financiranjem  
– Sprejetje zakonodaje v DZ 
uporabnike kot za ponovno izkoriščanje. 
MK se v akcijo Zakonodaja za odprti dostop vključuj e v smislu spremljanja izvajanja dejavnosti. 
MK in MIZŠ (ARRS):  redna dejavnost. 
 
Akcija S-3: Vnašanje virov v Wikije 
 
Nosilca  
Kazalniki 
– Odkupljene pravice   
– Vneseni podatki v Wikipedijo in Wikislovar  
 
– Izboljšan dostop do odprto dostopnih virov znanja n a spletu 
– Izboljšan možnosti za razvoj jezikovnih tehnologij za slovenščino  ANJO 
126 
2019«. V okviru drugega razpisnega predmeta je bil izbran projekt »Wikivir, slovensko leposlovje na 
spletu«  Zveze društev Slavistično društvo Slovenije, kar j e zagotovilo sofinanciranje tega projekta še 
za dve leti, s tem pa nadaljnjo digitalizacijo slov enskega leposlovja.  
 
MK: 7.000,00 evrov. 
 
Akcija P-1: Terminološki portal 
 
Nosilca  
Kazalniki 
– Specifikacije podatkovnih struktur, vhodnih in izho dnih formatov ter oblikovanje priporočil in 
vzorčnih scenarijev 
– Spletišče s strežniško infrastrukturo, iskalnikom i n konkordančnikom 
 
– Boljši dostop do terminoloških virov 
– Lažje vključevanje obstoječih terminoloških virov v  druga orodja in storitve 
– Vzpostavljena infrastruktura za povezane terminološ ke ukrepe (spletna aplikacija za izdelavo 
slovarjev, luščenje terminologije, terminološko sve tovanje)  
 
Akcija zaradi pomanjkanja finančnih sredstev ni bil a izvedena. 
MK in MIZŠ 8 (ARRS): finančnih posledic v letu 2018 ni bilo. 
 
8 MIZŠ financira raziskovalno delo javnih raziskoval nih organizacij prek ARRS, skladno s predpisi prek 
raziskovalnih programov, ki predstavljajo stabilnej še financiranje raziskav, in raziskovalnih projekto v, ki so 
kompetitivne narave, pri obojem pa se zasleduje pre dvsem odli čna znanost. Iz navedenega izhaja, da so 
predlagani ukrepi v ANJO izven obstoje čega koncepta financiranja raziskovalnega dela.  ANJO 
127 
 Akcija P-2: Aplikacija za nove terminološke zbirke 
 
Nosilca  
Kazalniki 
Razvoj spletne aplikacije za ustvarjanje terminološ kih slovarjev  
– Zbiranje terminoloških virov iz različnih strokovni h krogov 
– Boljša terminološka opremljenost za področja, ki do slej še niso bila obdelana 
– Boljša povezljivost terminoloških podatkov iz razli čnih virov  
MK in MIZŠ (ARRS): finančnih posledic v letu 2018 n i bilo. 
 
Akcija P-3: Terminološko svetovanje 
 
Nosilca  
Kazalniki 
Svetovalna dejavnost  
Dostopnost storitve terminološkega svetovanja, ki j e brezplačna, zanesljiva in ažurna.  
Na spletišču Terminologišče  ISJFR ZRC SAZU deluje terminološka svetovalnica , v kateri sproti 
objavljajo nove odgovore na terminološka vprašanja raznih strok. Vprašanja in odgovori so dostopni 
tudi prek slovarskega portala Fran . 
SAZU: finančnih posledic v letu 2018 ni bilo.   ANJO 
128 
 Akcija P-4: Javna dostopnost terminoloških virov 
 
Nosilca  
Kazalniki 
– Pretvorba v standardizirani format in integracija v  terminološki portal 
 
– Brezplačni javni dostop do terminoloških virov za š tevilna strokovna področja 
– Možnost vključevanja terminoloških virov v druge je zikovne aplikacije (strojni prevajalnik, 
razpoznavalnik govora itd.) 
 
Akcija P-5: Samodejno luščenje terminologije 
 
Nosilca  
Kazalniki 
Razvoj orodja za samodejno luščenje terminologije  
– Hitrejša izdelava terminoloških virov za nova in in terdisciplinarna področja 
– Možnost vključevanja luščilnika terminologije v dru ge napredne jezikovne aplikacije 
– Izvirne znanstvene objave 
 
MK in MIZŠ (ARRS): finančnih posledic v letu 2018 n i bilo.  ANJO 
129 
 Akcija P-6: Večjezični portal 
 
Nosilec 
MK 
Kazalniki 
– Vzpostavitev spletišča, zagotovitev strežniških kap acitet, zagotovitev iskalnika in konkordančnika 
– Integracija obstoječih večjezičnih virov v portal  
 
– Enotna vstopna točka za večjezične vire in tehnolog ije 
– Boljši dostop do virov in tehnologij za prevajanje 
– Možnost uporabe večjezičnih virov v naprednih večje zičnih aplikacijah  
 
Akcija P-7: Slovnični portal za šolarje 
 
Nosilca  
MK, MIZŠ 
Kazalniki 
Nadgrajeni slovnični portal 
– Izboljšanje pismenosti slovenske šolske populacije 
– Izboljšan slovnični opis sodobnega slovenskega jezi ka 
Akcija zaradi pomanjkanja finančnih sredstev ni bil a izvedena.  ANJO 
130 
 
Akcija P-8: Spletna predstavitev normativnih podatk ov 
 
Nosilca  
Kazalniki 
– Sistem za pregledovanje slovarja 
– Modul za dodajanje problemskih sklopov 
– Enotna vstopna točka za pravopisna pravila in slova r  
– Pregleden prikaz pravopisnih pravil in pripadajočih  slovarskih sestavkov 
– Povezave med pravili in slovarjem v okviru enega pr oblemskega sklopa 
 
Akcija P-9: Spodbujanje prožnih in inovativnih obli k učenja z razvojem jezikovnih virov in 
tehnologij 
 
Nosilec  
MK 
Kazalniki 
– Izbrani vidiki jezikovnega opisa 
– Izbrani vidiki prenovljene jezikovne kodifikacije 
– Izdelana e-orodja (s področja slovnice, slovarja, p ravopisa, drugo) 
– Izdelava smernic za nove učne pristope in metode  ANJO 
131 
 – Delavnice usposabljanj za učitelje 
 
– Posodobitev relevantnih vidikov jezikovnega opisa i n kodifikacije 
– Izdelava učnih jezikovnih e-orodij 
– Razvoj novih učnih pristopov in metod 
– Izboljšanje jezikovne zmožnosti 
– Izboljšanje učiteljskih kompetenc v smislu prilagoj enosti potrebam učencev v digitalni dobi 
 
MK je v letu 2016 v okviru Operativnega programa za  izvajanje Evropske kohezijske politike v obdobju 
2014–2020 pripravilo javni razpis »Spodbujanje prož nih in inovativnih oblik učenja z razvojem 
jezikovnih virov in tehnologij« (JR-ESS-PROŽNE OBLI KE UČENJA) z začetkom črpanja sredstev v letu 
2017 in koncem leta 2021. Izvedeni ukrepi bodo pris pevali k razvoju inovativnih metod poučevanja z 
uporabo učnih jezikovnih e-orodij ter zvišanju jezi kovne zmožnosti učencev in dijakov. Projekta, 
izbrani na javnem razpisu, sta se začela izvajati v  letu 2017. 
– Projekt »Slovenščina na dlani« : Univerza v Mariboru bo v letih izvajanja projekta  (2017–2021) 
izdelala inovativno interaktivno učno e-okolje, nam enjeno bogatitvi pouka slovenščine, povečanju 
motivacije za učenje, pridobivanju dodatnih jezikov no-digitalnih kompetenc ter izboljšanju zmožnosti 
tvorjenja in razumevanja besedil. Cilji projekta so : pripraviti korpus aktualnih obsegovno in vsebinsk o 
raznovrstnih besedil, povezanih z interesi ciljne s kupine, na osnovi korpusnega gradiva izdelati 
trajnostna samostojno delujoča e-orodja za avtomats ko tvorjenje in pregledovanje vaj ter orodja 
smiselno podpreti s celovitimi slovarsko-slovničnim i in jezikovnonormativnimi opisi. Ciljna skupina so  
učitelji slovenščine ter osnovnošolci od šestega ra zreda in srednješolci, sposobni tvorjenja daljših 
besedil, a s primanjkljaji v jezikovnem izražanju i n razumevanju besedil, ki pa se lahko odpravijo s 
predvidenim trajnostno naravnanim učnim e-okoljem. Kratkoročni učinek projekta bo raba 
novoizdelanega e-okolja in z njim povezanih didakti čnih smernic neposredno vključenih vzgojno-
izobraževalnih zavodov v projekt, dolgoročni rezult at pa s pomočjo prosto dostopnega e-okolja 
okrepljena zmožnost jezikovnega izražanja in razume vanja vseh uporabnikov. Naložbo sofinancirata 
Evropska unija iz Evropskega socialnega sklada in R epublika Slovenija. Porabljena sredstva v letu 
2018: 280.447,36 evra. 
– Projekt »Spletni portal Franček, Jezikovna svetovalnica za u čitelje slovenščine in Šolski slovar 
slovenskega jezika «: Rezultat projekta Inštituta za slovenski jezik Fr ana Ramovša ZRC SAZU (v 
obdobju 2017–2021) bo sodobno in inovativno učno e- orodje, ki bo kot organsko povezana 
kombinacija več e-orodij neposredno uporabno pri iz polnjevanju osnovnih ciljev učnega načrta za 
slovenščino v osnovni in srednji šoli. Orodje bo uv ajalo učence in dijake v delo s spletnimi slovarji in 
spletnimi slovničnimi priročniki. Cilji so: priprav iti portal Franček, ki bo obsegal odgovore na vpraš anja 
o pomenu, rabi, pomenski povezanosti (sinonimi, nad pomenke), (ne)zaznamovanosti, zvrstnosti, 
stilnih značilnostih, izgovoru, pregibanju, izvoru,  narečni rabi in zgodovinski umeščenosti besedja 
slovenskega jezika; nov Šolski slovar slovenskega j ezika; orodje, ki bo povezovalo slovarske vsebine s  
slovničnimi; Jezikovna svetovalnica za učitelje slo venščine in nabor gradiv z opisom učnih metod, ki 
bodo pripomogle k obsežnejši uporabi predstavljeneg a e-orodja pri pripravi in izvajanju pedagoških 
procesov in k boljši usposobljenosti učiteljev za d elo na področju prožnih oblik učenja. Naložbo  ANJO 
132 
 sofinancirata Evropska unija iz Evropskega socialne ga sklada in Republika Slovenija. Porabljena 
sredstva v letu 2018: 210.000,00 evrov. 
Skupaj porabljena sredstva MK v letu 2018: 490.447, 36 evra. 
 
MK: 490.447,36 evra. 
 
Akcija K-1: Pisni korpusi 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Nadgrajeni in vzdrževani referenčni korpus sodobneg a jezika   
– Nadgrajeni in vzdrževani korpus besedil s spleta  
– Nadgrajeni in vzdrževani spletni konkordančnik za p isne korpuse 
  
– Izboljšan dostop do osnovnih virov za analizo sodob nega slovenskega jezika 
– Izboljšan slovarski opis sodobnega slovenskega jezi ka 
– Izboljšane možnosti za razvoj jezikovnotehnoloških aplikacij za slovenščino   
 
MK je z 8.500,00 evri letno (2015–2018) sofinancira lo projekt Nadgradnja korpusov Gigafida, Kres, 
CcGigafida in Cckres, ki ga izvaja Univerza v Ljubl jani, Center za jezikovne vire in tehnologije. Korp us 
Gigafida je referenčni korpus slovenščine, tj. zbir ka slovenskih besedil najrazličnejših zvrsti, od dn evnih 
časopisov, revij do knjižnih publikacij vseh vrst ( leposlovje, učbeniki, stvarna literatura), spletnih  
besedil, prepisov parlamentarnih govorov in podobno , vsebuje 1.187.002.502 besedi v 39.427 
dokumentih, ki vsebujejo metapodatke o viru (npr. M ladina, Delo, Dnevnik), letu nastanka, vrsti 
besedila (npr. leposlovje, revija), naslovu in avto rju, če je ta znan. Več podatkov je na spletnih str aneh 
http://www.gigafida.net/  (zavihek »O korpusu«) in http://www.slovenscina.eu/korpusi/gigafida . 
Korpus Kres je iz Gigafide vzorčeni uravnoteženi po dkorpus, ki omogoča raziskave na vzorcu, kjer so 
vrste besedil enakomerno zastopane. Vsebuje 99.831. 145 besed v 21.456 dokumentih . Več podatkov 
je na voljo na spletnih straneh http://www.korpus-kres.net/  (zavihek »O korpusu«) in 
http://www.slovenscina.eu/korpusi/kres . ccGigafida in ccKres sta iz korpusov Gigafida in Kres 
vzorčena prosto dostopna podkorpusa. ccGigafida vse buje približno 9 % korpusa Gigafida oz. 100 
milijonov besed, ccKres vsebuje približno 9 % korpu sa Kres oz. 10 milijonov besed. Namenjena sta 
razvoju jezikovnih tehnologij za slovenski jezik, k er je za ta namen potreben dostop do celotnega  ANJO 
133 
 korpusa kot podatkovne baze. Šele taka dostopnost o mogoča uporabo za učenje oz. testiranje 
različnih programov za obdelavo jezika, med njimi n pr. modelov oblikoskladenjskega označevanja in 
lematizacije, strojnega prevajanja itd. Korpusa sta  dostopna pod licenco Creative Commons BY-NC-SA 
v repozitoriju CLARIN.SI – https://www.clarin.si/repository/xmlui/handle/11356 /1035 , 
https://www.clarin.si/repository/xmlui/handle/11356 /1034 , podrobnejši opis je na spletni strani 
http://www.slovenscina.eu/korpusi/proste-zbirke . Projekt vsebuje naslednje naloge: izdelava 
specifikacije za zbiranje novih gradiv, tehnična pr iprava na zbiranje novih gradiv, pravni vidiki zbir anja 
novih gradiv, zbiranje novih gradiv – učbeniki in l iteratura, zbiranje novih gradiv – podkorpus GF-
novice 2010, pretvorba novih gradiv v končni format  in označevanje, dodajanje/menjava korpusov v 
spletnih konkordančnikih, pretvorba novih gradiv v končni format ter označevanje in 
dodajanje/menjava korpusov v spletnih konkordančnik ih. 
Porabljena sredstva MK: 8500,00 evrov.  
MK: 8500,00 evrov. 
 
Akcija K-2: Specializirani korpusi in konkordančnik i 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Nadgrajeni in vzdrževani spletni konkordančnik za s pecializirane korpuse 
– Nadgrajeni in vzdrževani oblikoskladenjsko in sklad enjsko označeni korpusi 
– Izdelani in vzdrževani semantično in diskurzno ozna čeni korpusi 
– Izdelani in vzdrževani dialoški korpusi 
– Izdelani in vzdrževani multimodalni korpusi 
– Dostopen korpus znanstvenih del 
– Avtomatsko izdelan nabor terminoloških kandidatov 
– Vključitev terminoloških kandidatov v terminološki portal 
– Izdelani in vzdrževani ostali korpusi  
 
– Izboljšane možnosti za razvoj jezikovnotehnoloških aplikacij za slovenščino 
– Zagotovljena korpusna infrastruktura za preučevanje  slovenskega znanstvenega izrazja  ANJO 
134 
 – Možnost izdelave avtomatsko izluščene terminološke baze slovenskega znanstvenega izrazja kot 
neposredno uporabni priročnik za doslej pomanjkljiv o pokrita področja in kot osnova za izdelavo 
slovenske terminologije posameznih znanstvenih podr očij 
 
MK je v letih 2015–2018 sofinanciralo projekt Nadgr adnja korpusa Šolar, in sicer s 6.500,00 evri letno . 
Projekt izvaja Trojina, zavod za uporabno slovenist iko. Korpus šolskih pisnih izdelkov Šolar je korpus  
besedil, ki so jih učenci slovenskih osnovnih in sr ednjih šol samostojno tvorili pri pouku. Korpus je 
nastal v okviru projekta Sporazumevanje v slovenske m jeziku v letih 2009–2010, vsebuje pa skoraj 
milijon besed oz. natančno 967.477 besed. Predlagan i projekt ima tri glavne cilje: z načrtnim 
dodajanjem novo zbranih (in deloma že zbranih besed il) izboljšati regijsko uravnoteženost korpusa 
Šolar in uravnoteženost po stopnji šolanja, izdelat i podkorpus besedil šolarjev dislektikov kot primer  
korpusa besedil učencev s posebnimi potrebami (podk orpus naj bi kasneje služil kot model za izdelavo 
vseh nadaljnjih podobnih podkorpusov), vnesti infor macijo o podkategoriji napake učenca v 
obstoječih besedilih in na podlagi teh informacij i zdelati učni korpus za jezikovnotehnološke namene. 
Več na http://www.trojina.si/p/korpus-solar/ . 
Porabljena sredstva: 6.500,00 evrov. 
MK: 6.500,00 evrov. 
 
Akcija K-3: Govorni korpus in baza 
 
Nosilec 
Kazalniki 
– Govorna baza za akustične modele za splošno domeno 
– Govorna baza za akustične modele za šolsko domeno 
– Govorni korpus za jezikovne modele 
– Razširjen referenčni govorni korpus slovenščine 
– Multimodalna baza (označene geste) 
– Dialoški korpus 
– Nadgrajen konkordančnik za govorni korpus 
– Orodje za avtomatsko pretvorbo pogovornega v standa rdizirani zapis (referenca: korpus GOS) kot 
odprtokodna aplikacija 
– Orodje za segmentacijo govora na izjave (na akustič ni ravni)  
 
– Izboljšana kvaliteta razpoznavalnika govora za teko či govor  ANJO 
135 
 – Spodbujanje gospodarskega razvoja na področju IT-pr oduktov z vključenim razpoznavanjem 
tekočega govora (npr. avtomatsko podnaslavljanje, n arekovalniki ipd.) 
– Spodbujanje razvoja virtualnih multimodalnih agento v 
– Spodbujanje razvoja sistemov dialoga 
– Spodbujanje jezikoslovnih in diskurznih raziskav go vorjenega jezika 
– Podpora opisu govorjenega jezika v jezikovnih priro čnikih 
 
MK je v letih 2015–2018 sofinanciralo projekt Proje kt Gos Videolectures s 3.000,00 evri letno. Izvajal a 
ga je Univerza v Mariboru, Fakulteta za elektrotehn iko, računalništvo in informatiko. Za izvedbo 
projekta je bil sklenjen dogovor o sodelovanju pri projektu z Institutom »Jožef Stefan«, nosilcem 
projekta Videolectures. Razlog za širitev korpusa G os na področje javnih predavanj je bila aktualnost 
tega področja tako za jezikoslovne raziskave kot av tomatsko razpoznavanje govora. Z jezikoslovnega 
vidika imamo pri tem opraviti z akademskim jezikom.  Gre za jezik javnega diskurza, ki ima po eni 
strani velik vpliv na oblikovanje slovenskega govor jenega standardnega (zbornega) jezika, po drugi 
strani pa skozi procese šolanja vpliva tudi na vsak danji govorjeni jezik v visoko šolstvo vključene 
populacije, ki je vse večja. Ob tem ta jezik pomemb no vpliva na razvoj strokovne terminologije in (bol j 
ali manj) uspešno širjenje slovenščine na eno najbo lj zahtevnih in terminološko najbolj hitro 
razvijajočih se področij – znanost. Z jezikoslovneg a vidika je jezik predavanj zato izredno aktualno 
področje. Tudi za razvoj razpoznavanja govora so ja vna predavanja eno najbolj aktualnih področij za 
aplikacijo tehnologije: avtomatsko razpoznavanje go vora v javnih predavanjih je prvi korak k 
avtomatskemu strojnemu prevajanju javnih predavanj,  kar bi omogočilo boljšo dostopnost vsebin 
neslovensko govorečim (referenčni projekt s tega po dročja je bil Translectures – 
http://www.translectures.eu/ ). Za domače uporabnike bi z avtomatskim razpoznava njem govora v 
javnih predavanjih omogočili naprednejše metode avt omatskega indeksiranja ter boljše avtomatsko 
iskanje in premikanje po vsebinah predavanj v bazah , kot je Videolectures. Izreden pomen bi imela 
integracija tehnologije avtomatskega razpoznavanja govora na področje javnih predavanj za gluhe in 
naglušne. Gos Videolectures, izdelani dodatek h gov ornemu korpusu Gos, obsega najmanj 250.000 
besed transkribiranega govora za izbrane posnetke s  portala Videolectures oz. približno 28 ur govora. 
Transkripcijam so bile dodane avtomatsko pripisane leme in oblikoskladenjske oznake. Predstavlja 
podkorpus korpusa Gos, po katerem lahko uporabnik i šče ločeno ali pa ga vključi v iskanje po 
celotnem korpusu Gos. Dodan je v obstoječi konkorda nčnik korpusa Gos na www.korpus-gos.net in v 
konkordančnik noSketchEngine ( http://nl.ijs.si/noske ). Skupaj z zvočnimi posnetki so transkripcije 
urejene v govorno bazo za razpoznavanje tekočega go vora, ki se hrani v repozitoriju konzorcija 
CLARIN.SI. Najmanj 9 % te govorne baze ali več je n a voljo pod pogoji, kot jih določa licenca CC BY 4. 0.  
MK: 3.000,00 evrov. 
 
  ANJO 
136 
 Akcija K-4: Dvojezični korpusi 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Veliki vzporedni, stavčno poravnani, oblikoskladenj sko označen in skladenjsko razčlenjen korpus 
za jezikovni par AN-SL 
– Vzporednemu korpusu pripadajoči enojezični korpus v seh besedil, zbranih v angleškem jeziku, 
oblikoskladenjsko označen in skladenjsko razčlenjen    
– Vzporednemu korpusu pripadajoči enojezični korpus v seh besedil, zbranih v slovenskem jeziku, 
– Vzporedni, stavčno poravnani, oblikoskladenjsko ozn ačen in skladenjsko razčlenjen korpus za 
jezikovni par NE-SL 
– Vzporednemu korpusu pripadajoči enojezični korpus v seh besedil, zbranih v nemškem jeziku, 
– Vzporedni, stavčno poravnani korpusi za druge prior itetne jezikovne pare ter pripadajoči 
enojezični korpusi (IT-SL, ŠP-SL, HR-SL, HU-SL, FR- SL), oblikoskladenjsko označeni in skladenjsko 
razčlenjeni 
– Vzporedni, stavčno poravnani korpus tolmačenj za je zikovni par AN-SL 
– Vzporedni, stavčno poravnani korpus tolmačenj za je zikovni par NE-SL  
 
– Zagotovitev dragocenih jezikovnih virov za prevajal ce, strokovnjake, jezikoslovce in 
prevodoslovce 
– Zagotovitev temeljnih jezikovnih virov za strojni p revajalnik in druge večjezične aplikacije 
– Zagotovitev temeljnih jezikovnih virov za gradnjo n ovih dvojezičnih baz in slovarjev 
 
  ANJO 
137 
 Akcija K-5: Diahroni korpus 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Nadgrajeni in vzdrževani diahroni korpusi 
– Nadgrajeni in vzdrževani spletni konkordančnik za d iahrone korpuse  
 
– Izboljšan dostop do osnovnih virov za analizo stare jšega slovenskega jezika 
– Izboljšane možnosti za slovarski opis starejšega sl ovenskega jezika  
– Izboljšane možnosti za slovnični opis starejšega sl ovenskega jezika 
– Izboljšane možnosti za razvoj jezikovnotehnoloških aplikacij za obdelavo starejše slovenščine 
 
MK je v letih 2015–2018 z 2.000,00 evri letno sofin anciralo projekt, ki ga izvaja 
Znanstvenoraziskovalni center SAZU, Inštitut za slo venski jezik Frana Ramovša, z naslovom 
»Dopolnitev, pregled in objava Korpusa besedil slov enskih protestantskih piscev 16. stoletja«. Korpus 
besedil slovenskih protestantskih piscev 16. stolet ja bo najpopolnejši zgodovinski korpus slovenščine 
pred 19. stoletjem. Vsebuje ustrezno strukturirane prepise vseh del slovenskih protestantskih piscev. V 
okviru projekta so korpus dopolnili z manjkajočimi prepisi, pregledali še nepregledana dela in 
poskrbeli za objavo korpusa na spletni strani v obl iki, ki bo primerna za jezikoslovne in literarnoved ne 
raziskave. Preostale dejavnosti za objavo korpusa s o že izvedene ali pa so financirane z drugimi viri,  
kar je v besedilu projekta tudi jasno opredeljeno. Namen projekta je bil pregled prepisov 11 del 
slovenskih protestantskih piscev 16. stoletja, prip rava prepisa še neprepisanih delov Dalmatinove 
Biblije (1584), priprava spletne strani, ki bo omog očala iskanje po korpusu, prenos korpusa v druge 
iskalnike in druge korpuse ter postavitev posamezni h del v obliki elektronskih knjig, primernih za 
literarnovedne raziskave. 
MK: 2.000,00 evrov. 
 
  ANJO 
138 
 Akcija L-1: Splošni slovar in slovarska baza 
 
Nosilca 
MK, MIZŠ (ARRS v okviru raziskovalnega programa Slo venski jezik v sinhronem in diahronem razvoju 
do leta 2020) 
Kazalniki 
Splošni slovar in slovarska baza 
  
– Sodoben slovarski opis slovenskega knjižnega/standa rdnega jezika in drugih zvrsti oz. pojavnih 
oblik sodobne slovenščine 
– Izhodišče za sodoben slovnični opis slovenskega knj ižnega/standardnega in drugih zvrsti oz. 
pojavnih oblik jezika 
– Jezikovni podatki o sodobni slovenščini, zbrani na enem mestu 
– Izboljšana bralna pismenost 
– Izboljšane možnosti za razvoj jezikovnotehnoloških aplikacij za sodobno slovenščino 
 
V okviru raziskovalnega programa P6-0038, financira nega prek ARRS, na Inštitutu za slovenski jezik 
Frana Ramovša ZRC SAZU poteka raziskovalno delo pod  krovnim naslovom »Slovenski jezik v 
sinhronem in diahronem razvoju« , katerega cilj na področju leksikologije in normat ivistike sodobnega 
knjižnega jezika, terminologije, dialektologije, et imologije in onomastike ter zgodovine slovenskega 
jezika je priprava temeljnih slovarskih oziroma nor mativnih del: tretja izdaja Slovarja slovenskega 
knjižnega jezika (eSSKJ), ki kot rastoči slovar izh aja na slovarskem portalu Fran, Pravopisni priročni k in 
pripadajoči slovar, Slovar sinonimov slovenskega je zika (v knjižni obliki je izšel leta 2016), Pravni 
terminološki slovar, Terminološki slovar agronomije , Terminološki slovar živinoreje, Terminološki 
drugi in tretji zvezek Slovenskega lingvističnega a tlasa, osmi zvezek fonetično-gramatične serije 
Slovanskega lingvističnega atlasa, Novi etimološki slovar slovenskega jezika 1: živali, Toponimija 
vzhodne Tolminske ter prvi in priprava na drugi zve zek Slovarja slovenskega knjižnega jezika 16. 
stoletja. Raziskovalni program se je začel 1. janua rja 2015 in bo trajal do 31. decembra 2020. Za 
program je ARRS leta 2018 izplačal 654.444,66 evra.  
V okviru raziskovalnega projekta J6-8255, financira nega prek ARRS, poteka raziskava »Kolokacije kot 
temelj jezikovnega opisa: semantični in časovni vid iki«. Glavni cilj projekta je izvedba temeljnih 
raziskav semantičnih in časovnih vidikov kolokacij ter tudi metod za merjenje kolokacijskih razmerij, 
saj so te tematike v slovenskem jezikoslovju pa tud i mednarodno zaenkrat dokaj slabo pokrite. Drugi 
cilj je izdelava in temeljita jezikoslovna evalvaci ja metod strojnega učenja za namene analiz 
slovenskega jezika in luščenja leksikalnih podatkov  iz korpusov. Na ta način želijo izvajalci v sloven ski 
prostor vpeljati tesnejše sodelovanje in sinergijo med leksikografijo in jezikoslovjem na eni strani t er 
računalniškim jezikoslovjem in statističnimi obdela vami naravnega jezika na drugi. Tretji cilj je  ANJO 
139 
 sistematična integracija rezultatov študij med razl ičnimi tipi uporabnikov v izdelavo projektnih metod  
in orodij ter priprava metodoloških opisov za preno s rezultatov v prakso z namenom zagotovitve 
njihove čim večje uporabnosti. Projekt bo naslovil štiri različne vidike kolokacij: statistične metode  za 
merjenje kolokacijskih razmerij, semantične nize oz . kategorije kolokacij, vlogo kolokacij kot 
razločevalnega elementa med pomensko povezanimi bes edami (npr. sinonimi) in vlogo kolokacij pri 
zaznavanju semantičnih in podobnih sprememb v rabi besed skozi čas. Za slovenski prostor bodo 
izvirni prav vsi deli projekta, saj predlagane razi skave in orodja za slovenščino še ne obstajajo, so pa 
rezultati več preteklih in trenutno potekajočih raz iskovalnih projektov odlična podlaga zanje. Tudi po  
času in relevantnosti gre za zelo pomembno raziskav o, saj trenutno v Sloveniji poteka ali pa se 
načrtuje nekaj večjih leksikografskih in podobnih p rojektov, ki bi od rezultatov predlaganega projekta  
imeli velike koristi. Vsak delovni sklop bo prinese l pomembno novo znanje na področje jezikovnega 
opisa in močno vplival na pristope ter analizo kolo kacij na drugih področjih, kot sta jezikoslovje in 
poučevanje jezika. Številni vidiki projekta bodo re levantni tudi za mednarodno raziskovalno skupnost 
in bodo vplivali na razvoj novih raziskovalnih smer i tako v Sloveniji kot v tujih jezikovnih skupnosti h, 
zlasti tistih, katerih jezik je podobno morfološko bogat kot slovenščina. Z rezultati projekta želijo 
spodbuditi nadaljnje teoretične in aplikativne razi skave kolokacij, koligacij in večbesednih enot. 
Izvajalci so Filozofska fakulteta Univerze v Ljublj ani, Fakulteta za družbene vede Univerze v Ljubljan i in 
Institut »Jožef Stefan«. Raziskovalni projekt se je  začel 1. maja 2017 in se bo končal 30. aprila 2020 . V 
letu 2018 je ARRS izplačal 105.535,60 evra. 
V okviru raziskovalnega projekta Z6-9378, financira nega prek ARRS, na Znanstvenoraziskovalnem 
centru Slovenske akademije znanosti in umetnosti po teka raziskovalno delo na temo »Aktualna raba 
pregovornih izrazov slovenskega jezika: korpusni in  slovaropisni vidik« . Projekt želi vzpostaviti prvo 
celostno in sodobno jezikoslovno obravnavo pregovor nega fonda slovenščine z vidika aktivne rabe ter 
oblikovnih in pomenskih značilnosti pregovornih ozi roma paremioloških izrazov. Predlagani projekt bi 
v širšem delu pregovornega fonda slovenščine začel zapolnjevati naslednje vrzeli védenja o 
pregovornem fondu slovenščine: 1. o jasno potrjeni aktualni rabi, 2. o aktualnem in določljivem 
pomenu in 3. o potrjenih oblikovnih značilnostih (p redvsem o ustaljenih variantah pregovornih enot). 
V okviru projekta bi iz enot, ki bi jim lahko dokaz ali aktualno rabo in v skladu s sodobnimi merili do volj 
korektno določili pomen, nastal prvi rastoči slovar  pregovornih izrazov v slovenščini. Največji proble m 
do sedaj objavljenih pregovornih zbirk v slovenščin i je to, da je v njih gradivo od vsepovsod, v velik i 
meri prepisano iz zbirk z začetka 20. stoletja ter da gradivo ni opremljeno z omenjenimi naštetimi 
osnovnimi jezikoslovnimi podatki. V okviru projekta  bodo opravljene tri raziskave, s pomočjo katerih 
bodo z osnovnimi jezikoslovnimi podatki opremljene prve pregovorne enote za objavo prve izdaje 
rastočega slovarja slovenskih pregovornih izrazov. Raziskovalni projekt se je začel 1. avgusta 2018 in  
se bo končal 31. julija 2020. V letu 2018 je ARRS i zplačal 24.107,40  evra. 
 
Znanstvenoraziskovalni center SAZU izvaja dolgoročn i program »Naravna in kulturna dediščina 
slovenskega naroda« , v katerem se kontinuirano in sistematično zbirajo g radiva, ki predstavljajo 
podporno delo temeljnim in aplikativnim raziskavam (vmesno poročilo o rezultatih infrastrukturnega 
programa za leto 2018 ). 
Na slovarskem portalu Fran , ki združuje slovarje, slovenistične jezikovne vire in portale, ki so nastali ali 
še nastajajo na inštitutu, so bili objavljeni novi slovarski sestavki. Dodana sta bila slovarja: Sinon imni 
slovar slovenskega jezika in Andreja Žele: Vezljivo stni slovar slovenskih glagolov. Posodobljeni so bi li  ANJO 
140 
 naslednji slovarji: eSSKJ: Slovar slovenskega knjiž nega jezika 2016–2018 (nov prirastek, rastoči 
slovar), ePravopis: Slovenski pravopis 2014–2018 (n ov prirastek, rastoči slovar) in Domen Krvina: 
Sprotni slovar slovenskega jezika 2014–2018 (nov pr irastek, rastoči slovar). Posodobljene so bile 
naslednje zbirke: Pravopisne kategorije Slovarja pr avopisnih težav (nove kategorije s seznami 
iztočnic), Jezikovno svetovanje in Terminološko sve tovanje. Na seznamu zadetkov je bilo popravljeno 
abecedno razmerje za posebne znake in urejeno razvr ščanje zadetkov pri zadetkih zunaj iztočnic. 
Dopolnjena je bila stran s statistiko uporabe porta la.  
MIZŠ (ARRS):  784.087,66 evra. 
 
Akcija L-2: Slovenski lingvistični atlas 
 
Nosilec 
MK 
Kazalniki 
– Izboljšanje atlasa z uvedbo poligonov, določenih z inovativnimi spremenljivkami 
– Večpredstavnostna spletna objava SLA 1 in 2 
– Razvijanje vnašalnega sistema za dialektološke zapi se in njegovo prilagajanje novim programskim 
okoljem 
  
– Ponatančenje dialektološkega opisa celotnega narodn ega prostora  
– Dostopnost atlasa v interaktivni spletni obliki  
– Uzaveščanje javnosti o bogastvu slovenskih narečij 
– Izboljšane možnosti za nadaljnje, interpretativno j ezikoslovno del 
 
Prim. raziskovalno delo na temo »Slovenski jezik v sinhronem in diahronem razvoju«  (str. 138), 
katerega cilj na področju leksikologije in normativ istike sodobnega knjižnega jezika, terminologije, 
dialektologije, etimologije in onomastike ter zgodo vine slovenskega jezika je priprava temeljnih 
slovarskih oziroma normativnih del, med njimi sta t udi drugi in tretji zvezek Slovenskega 
lingvističnega atlasa. 
MIZŠ:  prim. sredstva pri raziskavi »Slovenski jezik v sinhronem in diahronem razvoju« (str. 138).  ANJO 
141 
  
Akcija L-3: Slovar naselbinskih imen 
 
Nosilec 
MK 
Kazalniki 
– Digitalizacija in integracija podatkov iz obstoječi h virov 
– Normativno vrednotenje podatkov 
– Oprema baze z geokoordinatami 
– Spletna in knjižna objava slovarja 
  
– Vzpostavljena normativno-informativna baza slovensk ih naselbinskih imen z zanesljivimi 
jezikovnimi in jezikoslovnimi podatki 
– Izid slovarja v spletni in knjižni obliki 
– Povezljivost baze z drugimi jezikovnimi viri in pri ročniki 
 
Akcija L-4: Terminološki slovarji različnih strok  
 
Nosilca 
 
Kazalniki 
– Zasnova slovarjev 
– Izdelava specializiranih korpusov  ANJO 
142 
 – Izdelava geslovnikov na podlagi korpusa 
– Pisanje in urejanje slovarskih sestavkov 
– Izdaja slovarjev v tiskani in elektronski obliki 
 
– Opis terminologije na posameznih strokovnih področj ih 
– Poenotenje terminologije na posameznih strokovnih p odročjih 
– Večja dostopnost do strokovno relevantnih informaci j o terminologiji 
 
Na SAZU so nadaljevali delo pri terminoloških slova rjih. Novost: junija 2018 je izšla 2., dopolnjena i n 
pregledana izdaja Terminološkega slovarja avtomatike . 
 
V okviru raziskovalnega projekta J6-9372, financira nega prek ARRS, poteka raziskovalno delo pod 
naslovom TermFrame: terminologija in sheme znanja v večjezič nem prostoru . Projekt TermFrame se 
ukvarja s terminologijo in znanjem na presečišču je zikov, kognicije in računalništva. Raziskovalna 
ideja izhaja iz hipoteze, da pojmi in kognitivne st rukture niso univerzalni in statični, temveč fluidn i, 
dinamični in odvisni od številnih dejavnikov, kot s o kontekst, jezik in kultura. Glavni cilj projekta je 
raziskati pojmovne strukture na področju krasoslovj a v treh jezikih: angleščini, slovenščini in hrvašč ini 
ter z dveh komplementarnih perspektiv: jezikoslovne  in računalniške. Delovni načrt zajema 
ustvarjanje in označevanje trijezičnega specializir anega korpusa, luščenje znanja v obliki terminov, 
definicij in relacij, podrobne semantične analize i n primerjave med jeziki, žanri in konteksti, razvoj  
inovativne spletne infrastrukture za obdelavo in pr edstavljanje domensko specifičnega znanja z 
naprednimi vizualizacijami in končno ustvarjanje zb irke znanja za krasoslovje TermFrame. 
Infrastruktura TermFrame in baza znanja bosta zagot ovila novo obliko terminološkega opisa in 
predstavitve s poudarjanjem jezikovnih in/ali kultu rnih elementov v pojmovnem strukturiranju 
domene. Poleg tega bo projekt prinesel nov terminol oški vir za področje krasoslovja, ki bo olajšal 
prevajanje, turizem, raziskave, poučevanje in odkri vanje krasa. Raziskovalni projekt se je začel 1. ju lija 
2018 in se bo končal 30. junija 2021. Izvajalca sta  Institut »Jožef Stefan« in Univerza v Ljubljani, 
Filozofska fakulteta. V letu 2018 je ARRS izplačal 49.985,40 evra. 
MK se v akcijo Terminološki slovarji različnih stro k vključuje v smislu spremljanja izvajanja dejavnos ti.  
MIZŠ (ARRS): 49.985,40 evra.  
 
  ANJO 
143 
 Akcija L-5: Zgodovinski slovar 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Izboljšava slovarskega koncepta na osnovi dodatnih raziskav  
– Izdelava priročnika za bodoče leksikografe  
– Spletna progresivna objava slovarja  
– Vsebinska in jezikovnotehnološka zasnova korpusa sl ovenskega knjižnega jezika 16. stoletja 
  
– Izdelane raziskave za razrešitev problematike, ki j o odpira začetek izhajanja slovarja 
– Dodatna vzorčna gesla 
– Priročnik za bodoče leksikografe 
– Spletna verzija slovarja 
– Korpus besedil slovenskega knjižnega jezika 16. sto letja z ustreznimi iskalniki ter z obliko, 
primerno za vgradnjo v druge korpuse 
 
Prim. raziskovalno delo na temo »Slovenski jezik v sinhronem in diahronem razvoju « (str. 138), 
slovarskih oziroma normativnih del, med njimi sta t udi prvi in drugi zvezek Slovarja jezika slovenskih  
protestantskih piscev 16. stoletja. 
MIZŠ:  prim. sredstva pri raziskavi »Slovenski jezik v sinhronem in diahronem razvoju«  (str. 138). 
 
Akcija L-6: Imenske entitete v slovenščini 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Učni korpus z označenimi imenskimi entitetami  ANJO 
144 
 – Leksikon imenskih entitet  
– Orodje za označevanje imenskih entitet  
 
– Izboljšana možnost luščenja informacij iz besedila 
– Izboljšano procesiranje besedila v JT-aplikacijah, kot so sintetizator govora, razpoznavalnik 
tekočega govora, strojni prevajalnik, sistem dialog a itd. 
– Spodbujanje jezikoslovnih raziskav lastnih poimenov anj v slovenščini 
– Podpora standardizaciji jezika 
 
Akcija L-7: Večjezične baze in slovarji 
 
Nosilec 
MK 
Kazalniki 
– Gradnja slovensko-angleškega dvojezičnega slovarja 
– Zagotavljanje avtorskih pravic za obstoječe dvo- in  večjezične slovarje 
– Nadgradnja ali gradnja dvo- ali večjezičnega slovar ja za enega od prioritetnih jezikovnih parov 
(AN-SL, NE-SL, FR-SL, IT-SL, ŠP-SL, HR-SL, HU-SL)  
 
– Zagotovitev sodobnega slovensko-angleškega slovarja   
– Zagotovitev dvo- in večjezičnih slovarjev za prevaj alce, strokovnjake, jezikoslovce in druge 
uporabnike 
 
V okviru ciljnega raziskovalnega programa »CRP 2015 « je bila pri projektu V6-1509 z naslovom 
»Koncept madžarsko-slovenskega slovarja: od jezikovn ega vira do uporabnika «, ki sta ga financirala  ANJO 
145 
 ARRS in MIZŠ, v letu 2018 v ospredju izdelava konce pta za madžarsko-slovenski in slovensko-
madžarski slovar, ki bo namenjen učiteljem pa tudi učencem v dvojezičnih šolah na območju 
madžarske manjšine. Opremljenost z ustreznimi jezik ovnimi viri je namreč eden pomembnih 
elementov za izboljšanje učinkovitosti dvojezičnega  izobraževanja, v katerem morajo imeti strokovni 
delavci ustrezno razvito sporazumevalno zmožnost v slovenskem in madžarskem jeziku na taki ravni, 
da ju lahko uporabljajo kot učna jezika. Zasnova dv ojezičnega slovarja tako pomeni prvi korak k 
razvoju in izboljšanju kompetenc učiteljev, posledi čno pa tudi boljše znanje učencev in s tem tudi 
njihovo konkurenčno prednost na trgu dela ter boljš o delovno uspešnost. Projekt se je začel 1. oktobra  
2015 in je trajal do 28. februarja 2018. Nosilec ra ziskave je bila Univerza v Ljubljani (Filozofska 
fakulteta), sodelovala pa sta še  Univerza v Maribo ru (Filozofska fakulteta) in Inštitut za narodnostn a 
vprašanja. 
MIZŠ (ARRS): finančnih posledic v letu 2018 ni bilo .  
 
Akcija L-8: Strojna slovnična analiza 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Tokenizator in označevalnik mej med povedmi v pisne m besedilu 
– Razširitev korpusa z ročno označenimi oblikoslovnim i oznakami 
– Prenovljena in izboljšana verzija oblikoslovnega oz načevalnika 
– Prilagojena/e verzija/e oblikoslovnega označevalnik a za posebne registre 
– Razširitev korpusa z ročno označenimi skladenjskimi  povezavami 
– Prenovljena in izboljšana verzija skladenjskega raz členjevalnika 
– Prilagojena/e verzija/e skladenjskega razčlenjevaln ika za posebne registre  
 
– Izboljšana možnost luščenja informacij iz besedila  
– Izboljšano procesiranje besedila v vseh naprednejši h JT aplikacijah 
– Podpora zahtevnejšim korpusnojezikoslovnim analizam  za potrebe slovarja in slovnice 
  ANJO 
146 
 
Akcija L-9: FrameNet za slovenščino 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Korpus z oznakami po principu FrameNet 
– Leksikon vezljivostnih vzorcev po sistemu FrameNet 
– Orodje za semantično analizo na podlagi FrameNeta  
 
– Spodbujen razvoj naprednejših JT-aplikacij za slove nščino 
– Izboljšano procesiranje besedil 
– Spodbujene jezikoslovne raziskave pomenske vloge be sed in njihovih vezljivostnih vzorcev 
– Sestavni del slovnične podatkovne baze 
– Omogočitev izdelave jezikovnih priročnikov s podatk i o besedah in njihovih vezljivostnih vzorcih 
 
  ANJO 
147 
 Akcija L-10: sloWNet 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Popravljen in razširjen sloWNet 
– Orodje za ročno pregledovanje korpusa s semantičnim i oznakami 
– Orodje za razdvoumljanje besednih pomenov  
 
– Spodbujene jezikoslovne raziskave pomenskih razmeri j med besedami 
– Sestavni del slovarske baze 
– Omogočitev izdelave jezikovnih priročnikov s podatk i o pomenskimi razmerji med besedami 
 
Akcija L-11: Anafora in koreference 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Specifikacije za označevanje anafore in koreferenc 
– Učni korpus z označenimi anaforičnimi povezavami in  koreferencami 
– Orodje za označevanje anafore in koreferenc  
 
– Izboljšano procesiranje besedil   ANJO 
148 
 – Spodbujene jezikoslovne in diskurzne raziskave znot rajbesedilnega navezovanja 
 
Akcija L-12: Zbirka normativnih zadreg 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Konceptualna zasnova zbirke 
– Zbirka normativnih zadreg 
– Povezava zbirke z referenčnim korpusom  
 
– Vzpostavitev pogojev za prenovo pravopisnih pravil s pomočjo induktivnih in empiričnih metod 
– Pridobitev osrednje zbirke normativnih zadreg jezik ovnih uporabnikov, iz katere izhajajo 
teoretična dela in aplikacije 
 
slovarskih oziroma normativnih del, med njimi sta t udi Pravopisni priročnik in pripadajoči slovar 1. 
 
  ANJO 
149 
  
Akcija G-1: Zasnova slovnice 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Koncept novega slovničnega opisa sodobne slovenščin e 
– Zbirka podatkov o rabi sodobne slovenščine za novi slovnični opis 
  
– Izboljšane možnosti za razvoj jezikovnotehnoloških aplikacij sodobno slovenščino  
 
V okviru raziskovalnega projekta J6-8256, financira nega prek ARRS, poteka raziskava »Nova slovnica 
sodobne standardne slovenščine: viri in metode« . V projektu želijo raziskati jezikoslovne metodolo ške 
temelje celostne računalniške analize sodobne pisne  in govorjene slovenščine, kakršna je zajeta v 
novih korpusih slovenskega jezika, ki bo zagotovila  empirično osnovo za izdelavo novih empirično 
zasnovanih slovničnih opisov slovenskega jezika. Na  podlagi te metodologije nameravajo izdelati 
obsežne prosto dostopne korpusne baze podatkov, ki bodo neposredno uporabne pri izdelavi bodočih 
jezikovnotehnoloških orodij in aplikacij za slovens ki jezik. Pridobljene korpusne podatke bodo 
zasnovane korpusne slovnice slovenskega jezika. Pre dlog projekta temelji na dejstvu, da je v zadnjih 
treh desetletjih pri opisu jezika opazen premik zna nstvene paradigme iz izoliranega raziskovanja 
celosten pogled na delovanje jezika v realnih okoli ščinah, v povezavi s področji, kot so psihologija, 
pristopov so potrebni zanesljivi empirični podatki o različnih jezikovnih pojavih, ki jih lahko zagoto vi 
sodobno računalniško oz. korpusno jezikoslovje s st rojno analizo obsežnih zbirk tako pisnega kot 
govorjenega jezika, ki so za slovenski jezik postal e dostopne v zadnjem času. Delo je razdeljeno v več  
vsebinskih delovnih sklopov, katerih naslovi nakazu jejo tipe predlaganih korpusnih analiz: Oblikoslovj e 
in besedotvorje, Kolokacije, Stalne besedne zveze, Vezljivost in Besedni nizi. Izhodišče analize pisne ga 
jezika bo uravnoteženi referenčni korpus Kres, skup aj s potrebnimi primerjalnimi podatki iz korpusa 
Gigafida in ročno preverjenega učnega korpusa ssj50 0k. Izhodišče analize govorjenega jezika bosta 
projektni rezultati bodo prosto dostopni pod odprti mi ali prostokodnimi licencami in organizirani tako , 
da bodo neposredno uporabni za izdelavo jezikovnote hnoloških aplikacij. Izvajalci so Institut »Jožef 
Stefan«, Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani ter Fakulteta za računalništvo in informatiko  ANJO 
150 
 Univerze v Ljubljani. Raziskovalni projekt se je za čel 1. maja 2017 in se bo končal 30. aprila 2020. V  
letu 2018 je ARRS izplačal 105.535,60 evra.  
MIZŠ (ARRS): 105.535,60 evra.  
 
Akcija G-2: Šolska slovnica 
 
Nosilec 
MK 
Kazalniki 
– Izdelan koncept šolske slovnice 
– Izdelana šolska slovnica  
 
– Izboljšan šolski slovnični opis sodobnega slovenske ga jezika 
– Izboljšana pismenost šolske populacije 
 
Akcija N-1: Pravopisna pravila in slovar 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Koncept spletne predstavitve pravopisnih pravil po problemskih sklopih   ANJO 
151 
 – Koncept spletne predstavitve slovarja po problemski h sklopih 
– Pravopisni slovar po problemskih sklopih 
– Povezave pravil in slovarja  
 
– Do uporabnika prijazen portal kot enotna vstopna to čka ter izhodišče za povezave pravopisnih 
– Omogočen vpogled v aplikativno-utemeljevalno zasnov o pravopisa: pravila – slovar 
– Omogočena usmerjena problemska razprava in takojšnj a povratna informacija 
– Boljši dostop do normativnih informacij 
 
Pravopisna komisija pri SAZU in ZRC SAZU  se je v ožji sestavi leta 2018 sestala štirikrat, č lani so se 
redno sestajali z Inštitutom za slovenski jezik Fra na Ramovša ZRC SAZU. Pripravljeno in v širšem 
sestavu komisije usklajeno je četrto samostojno pog lavje Prevzete besede in besedne zveze, ob njem 
pa tudi preglednica za podomačevanje korejskih imen  pred olimpijskimi igrami. Za pregled je 
pripravljena preglednica za podomačevanje kitajskih  imen. V letu 2018 se je zaradi potreb pri 
redigiranju tujih lastnih imen v ePravopisu Pravopi sna komisija posvetila t. i. slovničnemu dodatku k 
ožjim pravopisnim pravilom z naslovom Glasoslovne, oblikoslovne in besedotvorne značilnosti 
samostalnikov, pripravljene pa so tudi vse zakonito sti in posebnosti pregibanja in tvorbe pri 
samostalnikih moškega spola. Ob tem so bila z gradi vskimi analizami razrešena normativna vprašanja 
o preglasu pri imenih z govornim končajem [c] in pi snim končajem -io (Franzev, Acov, Keatsov; 
Mariov/Mariev), o opuščanju/ohranjanju nemega e (Br uceov, Lesageev; Googlov), o daljšanju osnove 
s t in j (Arneja in Arneta) ter pogovornem značaju oblik samostalnikov  moškega spola na o (Silvotov).  
 
Akcija D-1: Digitalizacija čistopisov pisne kulturn e dediščine 
 
Nosilec 
MK 
Kazalniki 
Izdelava čistopisov z uporabo množičenja   ANJO 
152 
Boljša dostopnost del slovenske pisne kulturne dedi ščine 
MK v letih 2018–2019 financira projekt Wikivir, ki ga izvaja Zveza društev Slavistično društvo 
Slovenije. Prim. poročilo nosilca pri akciji S-3: Vnašanje virov v Wikije  (str. 125). 
MK: prim. sredstva pri akciji S-3: Vnašanje virov v Wikije  (str. 125). 
 
Akcija D-2: Digitalizacija jezikovnih priročnikov 
 
Nosilca 
MK, MIZŠ  
Kazalniki 
– Število novih prosto dostopnih jezikovnih priročnik ov za slovenščino 
– Število novih odprto dostopnih in standardno označe nih jezikovnih priročnikov za slovenščino 
  
– Povečanje števila odprto dostopnih digitalnih priro čnikov za slovenščino 
– Olajšana zmožnost pisne komunikacije v slovenščini celotni populaciji 
– Zagotovitev odprtih leksikalnih jezikovnih virov za  uporabo v jezikovnotehnoloških raziskavah in 
aplikacijah 
 
  ANJO 
153 
 Akcija A-1: Razpoznavalnik tekočega govora 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Jezikovni model za slovenski jezik 
preko domače strani, povprečen pričakovani delež na pak manjši od 30 % na medijskem govoru 
– Razpoznavalnik tekočega govora, prilagojen za potre be gluhih in naglušnih pri šolanju, dostopen 
kot internetna storitev in preko domače strani 
– Pravilnik o snemanju govora v izobraževalnem proces u  
– Analiza problema in dolgoročni načrt izdelave razpo znavalnika govora z velikim slovarjem besed v 
realnem času za domeno izobraževanja  
– Spodbujanje gospodarskega razvoja na področju IT-pr oduktov z vključenim razpoznavanjem 
tekočega slovenskega govora (npr. avtomatsko podnas lavljanje, narekovalniki ipd.) 
– Olajšano sledenje učnemu procesu v šolah in na faku ltetah za gluhe in naglušne osebe 
 
Akcija A-2: Strojni prevajalnik 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Razvoj AN-SL in SL-AN strojnega prevajalnika in eva lvacija 
– Razvoj strojnih prevajalnikov za druge jezikovne pa re s slovenščino  
– Hitrejši in cenejši dostop do tujejezičnih vsebin 
– Učinkovitejša medkulturna komunikacija  ANJO 
154 
 – Neodvisnost tehnološkega razvoja, povezanega s stro jnim prevajanjem, od zasebnih 
mednarodnih korporacij 
– Spodbujanje gospodarskega razvoja na področju IT-pr oduktov s strojnim prevajanjem 
 
Akcija A-3: Sistem dialoga 
 
Nosilci 
MK, MIZŠ (ARRS), MDDSZ 
Kazalniki 
– Javno projektno poročilo s pregledom področja 
– Pregledne in izvirne znanstvene objave 
– Izdelan prototip sistema dialoga  
– Spodbujen razvoj tehnologije sistema dialoga za slo venski jezik 
– Spodbujanje nadgradnje tehnologij z aplikacijami, k i temeljijo na sistemu dialoga 
 
MK, MIZŠ (ARRS) in MDDSZ: finančnih posledic v letu  2018 ni bilo. 
 
  ANJO 
155 
 Akcija A-4: Bralnik sporočil gospodinjskih aparatov  
 
Nosilci 
Kazalniki 
Aplikacija za mobilni telefon za branje informacij z gospodinjskih aparatov  
Olajšano upravljanje sodobnih gospodinjskih aparato v za slepe in slabovidne 
 
Akcija A-5: Referenčni črkovalnik in slovnični preg ledovalnik 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Nabor relevantnega besedja in pripadajočih oblik 
– Tehnična priprava za nameščanje orodja 
– Slovnični pregledovalnik za slovenščino   
– Spodbujen razvoj naprednejših JT aplikacij za slove nščino 
156 
 
Akcija Z-1: Korpus in slovar znakovnega jezika 
 
Nosilca 
Kazalniki 
– Označevanje celotne baze posnetkov korpusa SZJ 
– Označevanje skladenjske strukture v korpusu SZJ 
– Izdelava leksikalne baze SZJ 
– Pregled in integracija baze obstoječega slovarja ZD GNS z leksikalno bazo SZJ 
– Izdelava multimedijske spletne slovarske aplikacije  z iskalnikom 
  
– Omogočitev temeljnih raziskav fonoloških, oblikoslo vnih in skladenjskih vidikov SZJ  
– Možnost izdelave boljših izobraževalnih gradiv 
– Sodoben in poenoten slovar SZJ 
 
   Priporočila Vladi Republike Slovenije 
157 
 Priporočila Vladi Republike Slovenije 
 
Vlada Republike Slovenije spremlja izvajanje spreje tih strateških dokumentov na področju jezikovne 
politike. Za lažji pregled nad stanjem Medresorska delovna skupina za spremljanje izvajanja jezikovne 
politike Republike Slovenije vsako leto pripravlja poročila s pomočjo organov, pristojnih za 
posamezna področja. Na podlagi zadevnega poročila u gotavlja, da se dejavnosti na področju 
jezikovnega izobraževanja (Akcijski načrt za jeziko vno izobraževanje) večinoma izvajajo ali so v 
načrtu, dejavnosti na področju jezikovne opremljeno sti (Akcijski načrt za jezikovno opremljenost) pa 
kljub prizadevanjem še ne dovolj. Vladi Republike S lovenije zato predlagamo, naj poveča finančna 
sredstva predvsem za razvoj slovenščine v digitalne m okolju, pri čemer je ključna tudi uskladitev 
delovanja ministrstev in vladnih služb. Skupaj si j e treba prizadevati za razvoj jezikovnih virov in 
tehnologij ter za odprti dostop do informacij in po datkov, ki so nastali z javnimi sredstvi, ker je to  
nujno za opolnomočenje slovenskih govorcev v digita lnem okolju. 
Vladi priporočamo, naj še naprej skrbi za ohranjanj e in razvoj slovenščine na vseh področjih javne 
rabe. Zavzemati se je treba zlasti za krepitev razv oja jezikovne zmožnosti v strokovnem jeziku 
(strokovna terminologija) in izboljšanje položaja s lovenščine kot jezika znanosti. Posebno in 
pomembno okolje je državna uprava, katere delovanje  naj se izraža v učinkoviti komunikaciji in 
jasnem sporazumevanju ter visoki jezikovni kulturi.  Da bodo zaposleni lahko to dosegali, je treba 
kontinuirano jezikovno izobraževati uslužbence – s poudarkom na rabi uradovalnega slovenskega 
jezika ter skrbeti za odlično kakovost vseh vrst be sedil na delovnem področju javne uprave.  Obenem 
naj bo kot doslej v ospredju skrb za izboljšanje br alne pismenosti vseh generacij. 
Državnim organom še naprej priporočamo, naj javnim uslužbencem omogočijo seznanjanje z 
večkulturnimi vidiki jezikovne politike, tudi ali p redvsem zaradi uspešnega dela z jezikovnimi 
manjšinami, priseljenci in govorci s posebnimi potr ebami, ter tečaje tujih jezikov.  
Slovenija bo v drugi polovici leta 2021 prevzela pr edsedovanje Svetu Evropske unije, zato je treba že 
v fazi priprav okrepiti dejavnosti pri učenju tujih  jezikov, predvsem pa izkoristiti priložnost in okr epiti 
promocijske dejavnosti za slovenščino. 
Ključni akterji v državni upravi morajo biti zelo d obro ozaveščeni, kako pomembno je uresničevanje 
sprejete jezikovne politike, zato priporočamo občas na evalvacijska delovna srečanja na ravni državnih 
ciljev in ukrepov jezikovne politike.  
  Seznam uporabljenih kratic 
 
158 
 Seznam uporabljenih kratic 
 
ACS – Andragoški center Republike Slovenije 
ARRS – Javna agencija za raziskovalno dejavnost Rep ublike Slovenije 
JAK – Javna agencija za knjigo Republike Slovenije 
MDDSZ – Ministrstvo za delo, družino, socialne zade ve in enake možnosti 
MGRT – Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnolo gijo 
MIZŠ – Ministrstvo za izobraževanje, znanost in špo rt 
MJU – Ministrstvo za javno upravo  
MK – Ministrstvo za kulturo 
MNZ – Ministrstvo za notranje zadeve 
MZ – Ministrstvo za zdravje 
NAKVIS – Nacionalna agencija Republike Slovenije za  kakovost v visokem šolstvu 
NUK – Narodna in univerzitetna knjižnica 
OECD – Organizacija za gospodarsko sodelovanje in r azvoj  (Organisation for Economic Co-operation   
              and Development) 
RIC – Državni izpitni center 
RTV SLO – Radiotelevizija Slovenija 
SAZU –  Slovenska akademija znanosti in umetnosti 
SZJ – slovenski znakovni jezik 
UN –  Urad Vlade Republike Slovenije za narodnosti 
USZS – Urad Vlade Republike Slovenije za Slovence v  zamejstvu in po svetu 
ZRSŠ – Zavod Republike Slovenije za šolstvo 

KOŠARICA MES TApril 2020  
  
Fotokopiranje in razmnoževanje po delih in/ali v celoti je prepovedano brez predhodnega 
pisnega dovoljenja Projektne skupine za koordinacijo priprav in izvedbe predsedovanja RS Svetu 
EU.   
  
KAZALO VSEBINE  
 
UVOD  1 
1 ALPSKA SLOVENIJA  ...........................................................................................................................2 
1.1 BLED Z OKOLICO  ....................................................................................................................... 2 
1.1.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ...................................................... 2 
1.1.2 Kulturni program  .......................................................................................................... 2 
1.1.3 Promocijski program .................................................................................................... 2 
1.1.4 Gospodarsko- znanstveni program  ......................................................................... 2 
1.2 JEZERSKO  ................................................................................................................................... 3 
1.2.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ...................................................... 3 
1.2.2  Promocijski program .................................................................................................... 3 
1.3 RADOVLJICA Z OKOLICO  ......................................................................................................... 3 
1.3.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ...................................................... 3 
1.3.2  Kulturni program  .......................................................................................................... 4 
1.3.3  Promocijski program .................................................................................................... 5 
1.3.4  Gospodarsko- znanstveni program  ......................................................................... 7 
1.4 KRANJ Z OKOLICO  ................................................................................................................... 8 
1.4.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ..................................................... 8 
1.4.2  Promocijski program ................................................................................................... 8 
1.4.3  Gastronomija  .................................................................................................................. 9 
1.4.4  Kulturni program .......................................................................................................... 9 
1.4.5  Gospodarsko- znanstveni program  ........................................................................ 11 
1.4.6  Dodatna ponudba  ........................................................................................................ 11 
1.5 TRŽIČ  .......................................................................................................................................... 12 
1.5.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................... 12 
1.5.2  Kulturni program  ........................................................................................................ 13 
1.5.3  Promocijski program .................................................................................................. 13 
1.5.4  Gospodarsko- znanstveni program  ....................................................................... 15 
1.6 IDRIJA  ......................................................................................................................................... 15 
1.6.1  Naravna in kultu rna dediščina, znamenitosti  .................................................... 15 
1.6.2  Kulturni program  ........................................................................................................ 16 1.6.3  Promocijski program .................................................................................................. 17 
1.6.4  Gospodarsko- znanstveni program  ....................................................................... 18 
1.7 ZREČE Z OKOLICO  .................................................................................................................. 19 
1.7.1 Promocijski program .................................................................................................  19 
1.8 MOZIRJE Z OKOLICO  ............................................................................................................. 19 
1.8.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................... 19 
1.8.2  Promocijski program .................................................................................................  21 
1.8.3  Kulturni program  ........................................................................................................ 22 
1.8.4  Gospodarsko- znanstveni program  ....................................................................... 22 
1.9 SOLČAVA Z OKOLICO  ............................................................................................................ 22 
1.9.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................... 22 
1.9.2  Promocijski program ................................................................................................ 24 
1.9.3  Kulturni program  ........................................................................................................ 25 
1.9.4  Gospodarsko- znanstveni program  ....................................................................... 25 
1.10 MARIBOR  ................................................................................................................................ 26 
1.10.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 26 
1.10.2  Promocijski program .................................................................................................  27 
1.10.3  Kulturni program  ....................................................................................................... 30 
1.10.4  Gospodarsko- znanstveni program  ........................................................................ 31 
1.11 HOČE - SLIVNICA  ..................................................................................................................... 31 
1.11.1  Promocijski program .................................................................................................. 31 
1.12 RADLJE OB DRAVI .................................................................................................................. 33 
1.12.1  Narav na in kulturna dediščina, znamenitosti:  ................................................... 33 
1.13 KUNGOTA  ................................................................................................................................. 34 
1.13.1  Promocijski program:  ................................................................................................34  
1.13.2  Gospodarsko znanstveni program:  .......................................................................34  
2 MEDITERANSKA SLOVENIJA  ....................................................................................................... 36 
2.1 POSTOJNA Z OKOLICO ......................................................................................................... 36 
2.1.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 36 
2.1.2  Kulturni program  ....................................................................................................... 36 
2.1.3  Promocijski program ................................................................................................ 36 
2.1.4  Gospodarsko znanstveni program ........................................................................ 37 
2.2 NOVA GORICA IN GORIŠKA BRDA Z OKOLICO  .............................................................. 37   
 2.2.1  Kulturni program  ........................................................................................................ 37 
2.2.2 Promocijski program .................................................................................................. 37 
2.2.3 Gospodarsko znanstveni program ....................................................................... 38 
2.3 TOLMIN, KOBARID Z OKOLICO  .......................................................................................... 40 
2.3.1  Promocijski program .................................................................................................  40 
2.3.2 Gospodarsko znanstveni program ....................................................................... 40 
2.4 VIPAVA Z OKOLICO  ............................................................................................................... 40 
2.4.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 40 
2.4.2  Kulturni program  ....................................................................................................... 42 
2.4.3  Promocijski program .................................................................................................  42 
2.5 SEŽANA Z OKOLICO .............................................................................................................. 43 
2.5.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 43 
2.5.2  Promocijski program .................................................................................................  44 
2.5.3  Kulturni program  ....................................................................................................... 46 
2.5.4  Gospodarsko znanstveni program ....................................................................... 46 
2.6 PIRAN, PORTOROŽ, STRUNJAN Z OKOLICO  .................................................................. 46 
2.6.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 46 
2.6.2  Kulturni program  ....................................................................................................... 48 
2.6.3  Promocijski program .................................................................................................  50 
2.6.4  Gospodarsko znanstveni program ....................................................................... 52 
2.7 KOPER Z OKOLICO  ................................................................................................................ 52 
2.7.1  Promocij ski program .................................................................................................  52 
3 LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA  ...................................................................................... 54 
3.1 LJUBLJANA Z OKOLICO  ........................................................................................................ 54 
3.1.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 54 
3.1.2  Kulturni program  ....................................................................................................... 56 
3.1.3  Promocijski program .................................................................................................  56 
3.1.4  Gospodarsko- znanstveni program  ...................................................................... 59 
3.2 LITIJA  ......................................................................................................................................... 59 
3.2.1  Kulturni in Promocijski program ........................................................................... 59 
3.3 KAMNIK ..................................................................................................................................... 61 
3.3.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................... 61 
3.3.2 Kulturni program  ........................................................................................................ 61 3.3.3 Promocijski program ................................................................................................ 62 
3.3.4  Gospodarsko- znanstveni program  ...................................................................... 63 
3.4 KOČEVJE  .................................................................................................................................. 63 
3.4.1  Promocijski program ................................................................................................ 63 
3.4.2  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 65 
3.4.3  Gospodarsko- znanstveni program  ...................................................................... 65 
3.5 IVANČNA GORICA  .................................................................................................................. 65 
3.5.1  Promocij ski program ................................................................................................ 65 
3.5.2  Kulturni program  ....................................................................................................... 66 
3.5.3  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................... 67 
4 TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  ......................................................................................... 68 
4.1 MORAVSKE TOPLICE IN RADENCI Z OKOLICO  ............................................................. 68 
4.1.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 68 
4.1.2  Kulturni program  ....................................................................................................... 68 
4.1.3  Promocijski program ................................................................................................ 69 
4.1.4  Gospodarsko- znanstveni program  ........................................................................ 71 
4.1.5  Druge vsebine programov  ........................................................................................ 71 
4.2 LENDAVA  .................................................................................................................................. 73 
4.2.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................... 73 
4.2.2  Kulturni program  ........................................................................................................ 73 
4.2.3  Promocijski program .................................................................................................  73 
4.3 RAZKRIŽJE  ............................................................................................................................... 74 
4.3.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................... 74 
4.3.2  Kulturni program  ........................................................................................................ 75 
4.3.3  Promocijski program .................................................................................................  75 
4.3.4  Gospodarsko- znanstveni program  ....................................................................... 76 
4.4 ORMOŽ  ...................................................................................................................................... 76 
4.4.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................... 76 
4.4.2  Kulturni program  ........................................................................................................ 77 
4.4.3  Promocijski program ................................................................................................. 78 
4.4.4  Gospodarsko- znanstveni program  .......................................................................78  
4.5 GRAD  .........................................................................................................................................78  
4.5.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ....................................................78    
 4.5.2  Promocijski program .................................................................................................  79 
4.6 MURSKA SOBOTA  ................................................................................................................. 79 
4.6.1  Naravna in  kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 79 
4.6.2  Kulturni program  ....................................................................................................... 80 
4.6.3  Promocijski program .................................................................................................  80 
4.6.4  Gospodarsko- znanstveni program  ....................................................................... 81 
4.7 PTUJ ........................................................................................................................................... 82 
4.7.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 82 
4.7.2  Kulturni program  ....................................................................................................... 83 
4.7.3  Promocijski program .................................................................................................  83 
4.7.4  Gospodarsko- znanstveni program  ...................................................................... 83 
4.8 LJUTOMER  ............................................................................................................................... 84 
4.8.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 84 
4.8.2  Kulturni program  ....................................................................................................... 85 
4.8.3  Promocijski program .................................................................................................  85 
4.8.4  Gospodarsko- znanstveni program  ...................................................................... 85 
4.9 PODČETRTEK  .......................................................................................................................... 86 
4.9.1  Promocijski program .................................................................................................  86 
4.10  ROGATEC  .................................................................................................................................  86 
4.10.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 86 
4.10.2  Kulturni program  ....................................................................................................... 87 
4.11 ROGAŠKA SLATINA Z OKOLICO  ........................................................................................ 88 
4.11.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 88 
4.11.2  Kulturni program  ....................................................................................................... 88 
4.11.3  Promocijski program .................................................................................................  88 
4.11.4  Gospodarsko- znanstveni program  ...................................................................... 89 
4.12 ŠMARJE PRI JELŠAH  ............................................................................................................. 89 
4.12.1  Promocijski program .................................................................................................  89 
4.13 ŠENTJUR  .................................................................................................................................. 89 
4.13.1  Promocijski p rogram .................................................................................................  89 
4.14  SLOVENSKE KONJICE  ........................................................................................................... 90 
4.14.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 90 
4.14.2  Promocijski program .................................................................................................  90 4.15 CELJE  .......................................................................................................................................... 91 
4.15.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................... 91 
4.15.2  Kulturni program  ....................................................................................................... 92 
4.15.3  Promocijski program ................................................................................................ 92 
4.15.4  Gospodarsko- znanstveni program  ...................................................................... 93 
4.16  ŽALEC Z OKOLICO  ................................................................................................................. 95 
4.16.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 96 
4.16.2  Promocijski program ................................................................................................ 96 
4.17 VELENJE ................................................................................................................................... 99 
4.17.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 99 
4.17.2  Kulturni program  ...................................................................................................... 100 
4.17.3  Promocijski program ................................................................................................ 101 
4.17.4  Gospodarsko- znanstveni program  ...................................................................... 101 
4.18  SEVNICA Z OKOLICO  ........................................................................................................... 102 
4.18.1  Promocijski program ............................................................................................... 102 
4.18.2  Gospodarsko znanstveni program ...................................................................... 102 
4.19  LAŠKO IN RIMSKE TOPLICE Z OKOLICO  ........................................................................ 103 
4.19.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................. 103 
4.19.2  Kulturni program  ...................................................................................................... 104 
4.19.3  Promocijski program ............................................................................................... 105 
4.19.4  Gospodarsko- znanstveni program  ..................................................................... 105 
4.20 RADEČE  ................................................................................................................................... 105 
4.20.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................. 105 
4.20.2 Kulturni program  ...................................................................................................... 105 
4.20.3 Promocijski program ............................................................................................... 105 
4.20.4  Gospodarsko- znanstveni program  ..................................................................... 106 
4.21 HRASTNIK  .............................................................................................................................. 106 
4.21.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................. 106 
4.21.2  Kulturni program  ...................................................................................................... 106 
4.21.3  Promocijski program ............................................................................................... 106 
4.21.4  Gospodarsko- znanstveni program  ..................................................................... 106 
4.22 TRBOVLJE  ............................................................................................................................... 106 
4.22.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................. 106   
 4.22.2 Kulturni program  ..................................................................................................... 106 
4.22.3 Promocijski program ............................................................................................... 106 
4.22.4  Gospodarsko- znanstveni program  .................................................................... 106 
4.23 VOJNIK  ..................................................................................................................................... 107 
4.23.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................. 107 
4.23.2 Kulturni program  ...................................................................................................... 107 
4.24  KRŠKO  ..................................................................................................................................... 107 
4.24.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................. 107 
4.24.2  Promocijski program ............................................................................................... 108 
4.24.3  Kulturni program  ..................................................................................................... 108 
4.24.4  Gospodarsko- znanstveni program  .................................................................... 109 
4.25  BREŽICE Z OKOLICO  ........................................................................................................... 109 
4.25.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................. 110 
4.25.2  Promocijski program ................................................................................................ 110 
4.25.3  Kulturni program  ...................................................................................................... 110 
4.25.4  Gospodarsko- znanstveni program  ....................................................................... 111 
4.26  KOSTANJEVICA NA KRKI  ...................................................................................................... 111 
4.26.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................... 111 
4.26.2  Promocijski program .................................................................................................. 111 
4.26.3  Kulturni program  ........................................................................................................ 111 
4.26.4  Gospodarsko- znanstveni program  ....................................................................... 111 
4.27 BISTRICA OB SOTLI ................................................................................................................ 111 
4.27.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  .................................................... 111 
4.27.2 Promocijski program .................................................................................................  112 
4.27.3 Kulturni program  ....................................................................................................... 112 
4.28  NOVO MESTO Z OKOLICO  ................................................................................................... 112 
4.28.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  ................................................... 112 
4.28.2  Promocijski program .................................................................................................  117 
4.28.3  Kulturni program  ....................................................................................................... 121 
4.28.4  Gospodarsko- znanstveni program  ..................................................................... 126 
4.29  VELIKE LAŠČE  ........................................................................................................................ 130 
4.29.1  Promocijski program ................................................................................................ 130 
    
 KAZALO SLIK  
 
Slika 1: Blejski otok, foto: Franci Ferjan, STO  ..........................................................................................2 
Slika 2: Jezersko, foto: Vila Planink  ........................................................................................................... 3 
Slika 3: Linhartov trg, Radovljica, foto: Miran Kambič  ....................................................................... 4 
Slika 4: Kanjon reke Kokre, foto: Damjana Kocjanc  ............................................................................ 8 
Slika 5: Kranj, foto: Zavod za turizem in kulturo Kranj  ..................................................................... 10 
Slika 6: Dovžanova Soteska, foto: Ciril Jazbec  ..................................................................................... 12 
Slika 7: Greben Košute, foto: Gašper Golmajer  ................................................................................... 14 
Slika 8: Divje jezero, foto: Cirila Kacin  .................................................................................................... 16 
Slika 9: Jezero Golte, foto: Tomo Jeseničnik  ......................................................................................... 19 
Slika 10: Logarska Dolina, foto: Tomo Jeseničnik  .............................................................................. 24 
Slika 11: Stara trta, foto: Domen Groegl, STO  ...................................................................................... 26 
Slika 12: Festival Lent, foto: Arhiv, Narodni Dom  ............................................................................... 30 
Slika 13: Sončni vzhod na Pohorju, foto: Marko Pigac  ..................................................................... 32 
Slika 14: Vodni park, Radlje ob Dravi, foto: Objem narave d.o.o.  .................................................. 33 
Slika 15: Postojnska Jama, foto: Postojnska Jama  ............................................................................ 36 
Slika 16: Goriška Brda, foto: Michael Matti, STO  ................................................................................ 38 
Slika 17: Domačija Medot, foto:Matic Grmek  ....................................................................................... 39 
Slika 18: Dvorec Zemono, foto: Mateja Ferjančič  ................................................................................ 41 
Slika 19: Dvorec Zemono, foto: Jan Skočaj  ........................................................................................... 43 
Slika 20: Šumeča Jama, foto: Borut Lozej  ............................................................................................ 44 
Slika 21: Kraška kulinarika, foto: Jošt Gantar  ...................................................................................... 45 
Slika 22: Piran, foto: Jaka Ivančič  ............................................................................................................ 48 
Slika 23: Hrastovlje, foto: Jaka Ivančič, STO  ......................................................................................... 51 
Slika 24:Kulinarična tura, foto: Jaka Ivančič  ........................................................................................ 52 
Slika 25: Ljubljansko barje, foto: Dražen Štader, Produkcija Studio  ............................................ 54 
Slika 26: Kamniška Bistrica, foto: Boštjan Peterka ........................................................................... 55 
Slika 27: Koncert Levstikov trg, foto: D. Wedam  ................................................................................ 56 
Slika 28: Trnovski most, foto: Nea Culpa  ............................................................................................. 58 Slika 29: Kopa velikanka, foto: TIC Litija  .............................................................................................. 60 
Slika 30: Velika Planina, foto. Jaka Ivančič  ........................................................................................... 61 
Slika 31: Kočevsko, foto: Jošt Gantar ..................................................................................................... 64 
Slika 32: Čebelnjak Kranjske čebele, foto TIC Ivančna Gorica  ....................................................... 66 
Slika 33: Spust s kajakom po Krki, foto: TIC ivančna Gorica ........................................................... 67 
Slika 34: Goričko, foto: Jure Banfi ........................................................................................................... 68 
Slika 35: Pri Momi, foto: Arhiv Kubico Domino  .................................................................................. 70 
Slika 36: Dobrote Prekmurja, foto: Jošt Gantar, STO  ......................................................................... 73 
Slika 37: Razkrižje, foto: Občina Razkrižje  ........................................................................................... 74 
Slika 38: Trta, foto: Andrej Tarfila, STO  .................................................................................................  77 
Slika 39: Med zelenimi griči, v naselju Grad, se bohoti graščina, foto: Arhiv Občine Grad  ... 78 
Slika 40: Expano, foto: Jan Zajc  .............................................................................................................. 80 
Slika 41: Ptuj, foto: Mankica Kranjec  ..................................................................................................... 82 
Slika 42: Vino in kulinarika, foto: Makica Kranjec  ............................................................................. 86 
Slika 43: Rogatec, foto: Damjan Artič .................................................................................................... 87 
Slika 44:Rogaška Slatina, foto: Občina Rogaška Slatina  ................................................................ 88 
Slika 45: Ipavčeva hiša, foto: Produkcija Bakster  ............................................................................. 90 
Slika 46: Slovenske Konjice, foto: Miha Matavž  ................................................................................. 91 
Slika 47: Celje, foto: Rok Deželak  ........................................................................................................... 92 
Slika 48: Žalec, fontana piva, foto: Arhiv ZKŠT  .................................................................................. 96 
Slika 49: Velenje, foto: Alex Štokelj, Invida d.o.o, STO.  .................................................................  100 
Slika 50: Aškerčeva domačija, foto: Jaka Teršek .............................................................................. 103 
Slika 51: Grad Rajhenburg, foto: Boštjan Colarič  ............................................................................... 107 
Slika 52: Grad Brežice, foto: Iztok Medja, STO  .................................................................................. 110 
Slika 53: Trška Gora, foto: Andrej  Tarfila, STO  ................................................................................... 114 
Slika 54: Pihalni orkester Krka, foto: Občina Novo mesto ............................................................. 123 
Slika 55: Revoz Novo mesto, foto: Občina Novo mesto .................................................................  126 
Slika 56: Trubarjeva domačija, foto: Peter Centa  ............................................................................. 130 
 
 LOKACIJE  PO ABECEDNEM VRSTNEM REDU:  
 
BISTRICA OB SOTLI  
BLED  Z OKOLICO  
BREŽICE  
CELJE 
GORIŠKA BRDA  
GRAD HOČE - SLIVNICA  
HRASTNIK  
IDRIJA  
IVANČNA GORICA  
JEZERSKO  
KAMNIK KOBARID  
KOČEVJE  
KOSTANJEVICA NA KRKI  
KOPER  
KRANJ  
KRŠKO  
KUNGOTA  
LAŠKO  IN RIMSKE TOPLICE Z OKOLICO  
LENDAVA   
 
LITIJA  
LJUBLJANA  
MARIBOR  
MORAVSKE TOPLICE  
MOZIRJE  
MURSKA SOBOTA  
NOVA GORICA  
NOVO MESTO 
ORMOŽ  
PIRAN  
PODČETRTEK  
PORTOROŽ  
POSTOJNA  
PTUJ  
REDEČE  
RADENCI  
RADLJE OB DRAVI  
RADOVLJICA  
RAZKRIŽJE  
ROGAŠKA SLATINA  
  
ROGATEC SEVNICA  
SEŽANA  
SLOVENSKE KONJICE  
SOLČAVA  
STRUNJAN 
ŠENTJUR  
ŠMARJE PRI JELŠAH  
TOLMIN  
TRBOVLJE  
TRŽIČ  
VELENJE  
VELIKE LAŠČE  
VIPAVA  
VOJNIK  
ZREČE  
ŽALEC  
  
  UVO D 
Spoštovane kolegice in kolegi,  
spoštovane bralke in bralci,    
Slovenija bo vnovič predsedovala Svetu Evropske unije v drugi polovici leta 2021. V projektni 
nalogi, ki jo je marca 2019 sprejela vlada, so bile začrtane temeljne smernice za pripravo in 
izvedbo predsedovanja. Ob siceršnjem vsesplošnem in velikopoteznem p rizadevanju za krepitev 
ugleda države na evropskem parketu, med evropskimi partnerji, si želimo, da bi tokrat predsedovanje občutili in doživeli tudi Slovenke in Slovenci zunaj državne uprave. Zato smo v 
Projektni skupini za koordinacijo priprav in izvedbe  predsedovanja Republike Slovenije Svetu 
Evropske unije oblikovali tako imenovano košarico mest s končnim ciljem dolgoročne vsesplošne promocije Slovenije, in to tako z gospodarskega, turističnega, znanstvenega vidika in drugih. K 
sodelovanju smo povabili vse lokalne skupnosti in rezultat skupnega, vključujočega in 
večmesečnega dela je pred nami.   
Namen zasnove, imenovane Košarica mest, je, da bo dogodke, ki bodo v času predsedovanja 
potekali na podministrski ravni, upoštevajoč štiri makrodestinacije, kot jih povzema Strategija  
trajnostne rasti slovenskega turizma 2017 –2021, mogoče izpeljati na različnih lokacijah po vsej 
Sloveniji . Zasnova razlikuje med »vodilnimi destinacijami« in »spremljevalnimi destinacijami«. 
Ključno merilo za opredelitev vodilnih des tinacij so bile nastanitvene in konferenčne zmogljivosti 
v mestih. Destinacije, ki bodo zagotavljale spremljevalni program, katerega sestavni deli bodo 
naravna in kulturna dediščina/znamenitosti, kulturni program, promocijski program in 
gospodarsko -znanstveni program, pa smo opredelili in vsebinsko oblikovali s pomočjo lokalnih 
skupnosti. Zato se zahvaljujemo vsem tistim lokalnim skupnostim, ki so se pozitivno odzvale našemu povabilu in prepoznale, da le skupaj in v sodelovanju lahko dosežemo več za Sloveni jo, 
hkrati pa ne zaustavljamo rasti in uspehov drug drugega. Tako bomo sámo idejo Evropske unije in predsedovanja Svetu Evropske unije približali ljudem ter hkrati tujim gostom ponudili 
raznolika, aktivna in posebna doživetja, s ciljem, da se ti, tako imen ovani zahtevni gostje še kdaj 
vrnejo v Slovenijo, poslovno ali v svojem prostem času.  
Priročnik, ki se bo do samega predsedovanja po potrebi še dopolnjeval, je pripravljen zlasti za 
pomoč vsem, ki bodo sodelovali pri organizaciji dogodkov v okviru predsedovanja Slovenije 
Svetu Evropske unije. Njegova elektronska oblika in siceršnja zasnova pa bosta omogočali 
uporabo priročnika vsakomur tudi po predsedovanju. S tem bomo uresničili tudi dodatni cilj, ki 
smo si ga zadali v projektni nalogi –  da imajo priprave in izvedba predsedovanja, kolikor je 
mogoče, trajnostni odtis.  Iskrena hvala vsem, ki  ste skupaj z nami tako ali drugače snovali in oblikovali Košarico mest ter 
nesebično prispevali in z nami delili svoje znanje, še posebno pa Zavodu Kongresnoturistični 
urad, Protokolu Republike Slovenije in Uradu Vlade Republike Slovenije za komuniciranje .  
#ifeelslovenia #EU2021SI  
Projektna skupina za koordinacijo priprav in izvedbe predsedovanja Republike Slovenije Svetu 
Evropske unije  
 UVOD   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
2 
   1 ALPSKA SLOVENIJA  
1.1 BLED Z OKOLICO  
1.1.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Blejski grad: muzej z zgodovino Bleda, restavracija (zmogljivost 80 ljudi, ki jo vodi 
Jezeršek), srednjeveške igre na gradu.  
Več informacij  
Blejski otok: ogled, možnost pogostitve za približno 50 –100 ljudi, cerkev (možnost 
nastopa operne pevke v cerkvi), organizacija peke potice (največ 25 ljudi, program traja 
približno 2 uri)  
 
Slika 1: Blejski otok, foto:  Franci Ferjan,  STO  
Muzej čebelarstva, Radovljica  Več informacij  
Čebelarstvo Ambrožič: izobraževalni panj in med kot slovenski izdelek za protokolarna 
darila  
Pletna: To je leseno plovilo  z ravnim dnom, ki je bilo zasnovano po beneški gondoli , 
vendar ima tudi svoje posebnosti. Pletna se na premcu špičasto zaključi, na krmi pa je 
razširjena s pragom, ki potnikom omogoča vstopanje. Čoln je 7 metrov dolg in 2 metra širok 
ter zagotavlja varno plovbo 18 ljudem . Poganja se s posebno »stehrudder« tehn iko, stoje 
in z dvema vesloma.  
Več informacij:  
1.1.2 Kulturni program  
Folklora: igre s folkloro, nastop parov ali skupine, nastop citrarke.  
1.1.3 Promocijski program  
Restavracija 1906: restavracija hotela Triglav, visoka kuhinja, slow food . 
Gostilna Lectar: avtentična slovenska kuhinja, kulturni program folklora, izdelovanje srčkov iz lecta.  
Več informacij
 
Gostilna Avsenik: folklora, slovenska kuhinja, program Slovenski večer (spremljevalni 
program). Zmogljivost 300 ljudi.  
1.1.4 Gospodarsko -znanstveni program  
Visoka šola za gostinstvo, wellness in turizem  
Šola IEDC: izobraževanje, MBA.  
Več informacij  ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
3 
   Manjše samozadostne kmetije: kmetijstvo, manjše kmetije, ki so samozadostne za oskrbo 
lokalne skupnosti, npr. Kmetija Mulej.  
 
1.2 JEZERSKO  
1.2.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Na meji med južnimi Karavankami in osrednjim delom Kamniških Alp se je pred 21.000 leti začela častitljiva zgodba Jezerskega. Slikovito pokrajino, njen del je danes tudi Vila 
Planinka, je v času zadnje poledenitve polnilo ledeniško jezero. Njegov ostanek j e 
Planšarsko jezero v obliki srca, ki je tudi simbol Jezerskega. Veličastna narava je dovolj, da se odrečemo vsemu, kar ni v neposredni zvezi z njo. V obsežnih gozdovih najdemo več kot 
1000 različnih vrst rastlin, redke divje živalske v rste, na domačijah pa kmetje vzrejajo 
avtohtono pasmo jezersko -solčavske ovce z značilno črno solzo. Ločeno od preostalega 
sveta se je v stoletjih oblikovala edinstvena kultura Jezerjanov. Ponosni na to, kar so in kar 
jih obdaja, vas bo do očarali s svojo gostoljubnostjo, odprtostjo in sožitjem z neponovljivo 
naravo.  
1.2.2 Promocijski program  
Idilična pokrajina Jezerskega se spreminja z letnimi časi in tako ob vsakem srečanju ponuja pisano paleto možnosti za aktivno preživljanje prostega časa a li meditacijo v naravi. 
Najdite svoj način. Začutite sebe.  
Hišne aktivnosti:  
° celostno energijsko razvajanje (energijske točke, masaže, wellness  
° pokušanje slovenskih vin in jezerskih likerjev  
° avanture in raziskovanja (vodeni pohodi in trekingi, vodena turna smuka, 
kolesarske ture in ribolov)  
° fotolov   
Slika 2: Jezersko, f oto: Vila Planink  
1.3 RADOVLJICA Z OKOLICO  
1.3.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Sotočje Save Bohinjke in Save Dolinke:  destinacija Radol'ca nudi veliko zanimivih 
sprehajalnih in pohodnih poti. Sotočje Save Bohinjske in Save Dolinke je dostopno peš. 
Urejeno nabrežje je idealno za počitek in sprostitev v naravi. Reka Sava je priljubljena za 
vodne aktivnosti, kot sta raftanj e, vožnja s kajakom in kanujem. Sava je priljubljena tudi 
kot ribolovno območje. Bogata je z ribami, kot so lipan, potočna postrv in šarenka.  
Tematske pohodne poti:  
° pastirska pot Begunje  (čez razgledno rožo na Roblek), možno le v poletnih 
mesecih  
ALPSKA  SLOVENIJA  ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
4 
   ° Petrova pot Begunje  (pot k razgledni cerkvici nad Begunjami), možno v vseh 
letnih časih  
° naravoslovna učna pot Pusti grad  (iz Radovljice čez reko Savo do čudovitih 
razgledov), možno v vseh letnih časih  
° Brezjanska pot miru  (pot k slapovoma Peračica, sožitje naravne,  kulturne in 
duhovne krajine), možno v vseh letnih časih  
° pot ob Savi ( prisluhni reki na ribiških poteh, prijetno interaktivno pohodno pot 
spremlja reka Sava s svojim naravnim bogastvom), možno le v poletnih mesecih  
1.3.2 Kulturni program  
Linhartov trg, Radovljica (vodeni ogled): sprehod po enem najlepših starih mestnih 
jeder v Sloveniji s slikovitimi hišami iz 16. in 17. stoletja ter zgodbami, ki jih pišejo njihovi 
prebivalci.  
Radovljiško staro mestno jedro vas preseneti s pristnostjo arh itekture in pestrostjo 
muzejev. Tu so lectarska delavnica, Magušarjeva hiša, Galerija Šivčeva hiša, Župnijski 
dvorec ter imenitna Radovljiška graščina s Čebelarskim muzejem.  
Linhartov trg na terasi nad reko Savo je kot muzej na prostem. Ohranjene so hiše i z 16., 
17. in 18. stoletja. Med njimi je Šivčeva hiša, ki velja za najboljši primer renesančne 
meščanske arhitekture pri nas. Največja stavba na trgu je baročna Radovljiška 
graščina. Na razgledni točki na koncu trga se odpira čudovit pogled na dolino reke Save 
in Julijske Alpe.  
Grad Kamen (vodeni ogled): ob vhodu v dolino Drago stojijo na skalnem pomolu slikovite ruševine gradu grofov Lambergov. Večstoletni varuh tovorniške poti vas na 
vzvišeni legi pričakuje z ohranjenim romanskim stolpom ter mogočnimi ruš evinami 
gotskih in renesančnih dozidav. Na gradu je prebival znameniti turnirski vitez Gašper Lambergar, ki ga opeva ljudska pesem o Pegamu in Lambergarju.  
 
Slika 3: Linhartov trg, Radovljica, f oto: Miran Kambič  
Ogled se lahko nadaljuje s prav tako vodenim ogledom Begunj, zibelke 
narodnozabavne glasbe, ter obiskom Muzeja Avsenik in Alpskega smučarskega 
muzeja Elan, v katerem je prikazana naša bogata smučarska tradicija.  
Zapuščina arhitekta Ivana Vurnika (vodeni ogled): Ivan Vurnik je bil poleg Jožeta 
Plečnika in Maksa Fabianija pionir moderne slovenske arhitekture in utemeljitelj 
urbanizma na Slovenskem. V njegovi rodni Radovljici si lahko ogledate kar nekaj 
njegovih del:  Vurnikovo rojstno hišo, letno kopališče na Obli Gorici, stavbo hotela 
Grajski dvor, vilo Savnik ob vhodu v staro mestno jedro, tabernakelj v cerkvi sv. Petra v Radovljici, grobnico družine Resman Vidic in Vurnikovo družinsko grobnico. Vurnikova 
zapuščina je na ogled tudi na bližnjih Brezjah v sklopu bazilike Marije Pomagaj. Že v 
pokoju, leta 1965, je obnovil fasado bazilike. Njeno glavno pročelje je preuredil v 
 
5 
   neorenesančnem slogu, fasadno razgibanost pa poudaril z živahnimi mozaičnimi 
okraski krščanske i konografije.  
Zadnje arhitekturno delo Ivana Vurnika ne le v okolici Radovljice, temveč nasploh, je kapela sv. Frančiška Asiškega v atriju samostana na Brezjah. Zasnovana je bila leta 
1967 kot železobetonska lopa z zelo strmo dvokapno streho. Okrašena je z mozaikom, 
ki se vsebinsko navezuje na literarno delo Sončna pesem iz 13. stoletja.  
Vaška pot Begunje (vodeni ogled): zanimiv sprehod po Begunjah z zgodbo o Avsenikovi glasbi in bogati dediščini. Na poti spoznate preteklost Begunj, ansambla 
Avsenik, graščin o Katzenstein in dela znamenitega arhitekta Jožeta Plečnika.  
Pot vodi od TIC Begunje k rojstni hiši Slavka Avsenika, kjer lahko obiščete tudi muzej. Nadaljujete mimo pokopališča do Robačnekovega mlina, cerkve sv. Urha, h graščini 
Katzenstein ter skozi kostanjev drevored in urejen park nazaj k izhodišču.  
Kropa s kovaško tradicijo (vodeni ogled): kovaška preteklost je zaznamovala današnjo podobo spomeniško zaščitenega trškega jedra Krope. V trškem jedru vas pozdravljajo 
imenitne fužinarske hiše, vodne zaporni ce in pragovi na deročem potoku Kroparica, 
ribnik spodnje fužine in edinstveno ohranjen vigenjc Vice.  
Prav na koncu kraja so ob cesti na Jamnik ostanki talilne peči iz 14. stoletja. Peč, 
imenovana Slovenska peč, je najstarejša ohranjena talilnica železa v Sloveniji in ena 
najstarejših v Evropi.  
Bogata zapuščina ročnega kovanja žebljev in umetniškega kovanja je izpričana v 
kovaškem muzeju. Večstoletna tradicija kovaštva se nadaljuje v umetniško- kovaški 
delavnici UKO Kropa, kovanje umetelnih izdelkov iz železa pa nadaljuje tudi več krajanov. Umetniško kovanje daje podobo tudi lično oblikovanim ograjam in lučem.  
Izjemna izkušnja je obisk kovača, s katerim lahko izdelate žeblje.  
V Radovljici lahko v sodelovanju z lokalnimi umetniki in izvajalci pripravimo zelo  
različen zanimiv program:  
° ulične predstave ali cirkuške delavnice s Čupakabro  ° prireditve s Pihalnim orkestrom Lesce, glasbeno šolo in njenimi orkestri 
učiteljev in učencev  
° narodnozabavni koncert z Ansamblom Saša Avsenika ali Veselimi Begunjčani v zibelki narodnozabavne glasbe, Begunjah na Gorenjskem  
° večer popevk z Moniko Avsenik  
° nastope pevskih zborov, ki delujejo pod okriljem JSKD Radovljica  
Kulturni program lahko poteka na različnih lokacijah, ki sodijo v okvir kulturne dediščine: Linhartov trg, grad Kamen in druge.  
1.3.3 Promocijski program  
Okusi Radol'ce v novembru: okusi Radol'ce so projekt, ki ga je Turizem Radovljica leta 
2013 zasnoval na pobudo Marcele Klofutar iz Vile Podvin. Cilj projekta je med seboj 
povezati gostince, ki v svoje menije redno vključujejo lokalne sestavine za pripravo 
tradicionalnih jedi.  
Okusi Radol'ce lahko poskrbijo za catering ali za ulično ponudbo hrane, hkrati pa imajo 
dovolj prostora, da bi skupaj lahko gostili precej številčne delegacije .  
Člani Okusov Radol'ce: Vila Podvin, Restavracija Lambergh, Gostilna Lectar, Gostilna Kunstelj, Gostišče Tulipan, Gostišče Draga, Gostilna Avguštin, Joštov hram, Gostilna Pr' 
Tavčar. 
Kulinarična ponudba Radovljice in njene okolice od nekdaj velja za kako vostno in 
pristno. V zelenem okolju dobrav in dežele nastajajo zdravi proizvodi, ki jih spretni 
kuharji povežejo v izjemne jedi, ki jih navdihuje lokalna tradicija.  
Kuharski mojster Vile Podvin Uroš Štefelin v svojih jedeh obuja pozabljene tradicionalne slovenske jedi in napitke, uporablja sezonske sestavine z domačega vrta 
in okoliških kmetij. S svojo odlično ekipo, sodobnimi tehnikami in lastno ustvarjalnostjo 
dediščinske jedi nadgradi  v jedi nove slovenske kuhinje.  
Obisk čebelnjaka ter predstavitev življ enja in razmnoževanja čebel z degustacijo: 
obisk čebelnjaka in plemenilne postaje za čebele v dolini Drage v spremstvu ALPSKA  SLOVENIJA  ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
6 
   izkušenega mladega čebelarja ter s prikazom življenja in razmnoževanja čebel in 
označevanja čebeljih matic.  
Obisk popestri še degustacij a medu in dr ugih čebeljih pridelkov.  
Vodene kolesarske ture: Radovljica z okolico nudi številne kolesarske poti, primerne za 
rekreativce in tudi izkušenejše gorske kolesarje.  
Priljubljeni cilji za gorske kolesarje :  
° Vodiška planina na Jelovici, nekoliko nižje pa Talež s čudovitim pogledom na 
Blejsko jezero. Izhodišče za kolesarski vzpon je Spodnja Lipnica  
° Dobrča in planine pod Begunjščico: Poljška planina, planini Planinca in Prevala, dostopne iz doline Drage 
° Sankaška koča in cerkvica sv. Petra sta s kole som dostopni po gozdni cesti iz 
Krpina.  
° iz doline Završnice pri Žirovnici lahko kolesarite k Tinčkovi koči, na Smokuški vrh ali k Valvasorjevemu domu  
° skozi bližnji Bled lahko kolesarite v dolino Radovne 
Cestne kolesarske ture:  
° skozi Lipniško dolino na Jam nik in naprej v Škofjo Loko in Kranj  
° po deželi do Žirovnice in naprej proti Jesenicam, čez Kočno v Gorje in na Bled  
° na Pokljuko in naprej v Bohinj  
° iz Begunj po razgledni cesti pod Dobrčo v Tržiško Bistrico in naprej mimo 
Golnika proti Kranju  
Raftanje po reki Savi: raftanje je družaben spust po reki Savi. V Radovljici lahko izbirate med raftanjem z začetkom na Savi Dolinki ali Savi.  Če začnete na Savi Dolinki, se boste s čolnom peljali mimo kampa Šobec, sotočja Save 
Bohinjke in Save Dolinke do Fuksove brvi.  Tam dogodivščino lahko dopolnite še s 
spustom po jeklenici čez reko Savo ali s skokom v Savo s Fuksove brvi.  
Spust lahko začnete tudi na reki Savi. Ta spust je bolj umirjen in zato odličen tudi za 
družine in skupine otrok. Začne se pod Radovljico in zaklj uči na Posavcu.  
Skupine lahko raftanje po Savi zaključijo s piknikom na Posavcu ali s spustom po jeklenici ob Fuksovi brvi.  
Trajanje: približno 3 ure, možnost izvedbe od maja do novembra  
Panoramski polet nad Triglavskim narodnim parkom: v Radovljici, natančneje v 
Lescah, je Alpski letalski center, kjer nudijo panoramske polete nad Triglavskim 
narodnim parkom in tako lep razgled na Triglav,  Bled, Bohinj in Julijske Alpe.  
Doživetje Muzeja Av senik: Muzej Avsenik, ki deluje v sklopu gostilne Avsenik v 
središču Begunj, predstavlja razvoj in zgodovino narodnozabavnega Ansambla bratov 
Avsenik. Legendi slovenske narodnozabavne glasbe, Slavko Avsenik in njegov starejši 
brat Vilko Ovsenik, sta utemel jitelja zvrsti glasbe, ki jo danes posnemajo mnogi 
ansambli v Sloveniji in po svetu.  
V njuni rojstni hiši so razstavljeni izvirna glasbila glasbenikov in obleka, ki jo je Slavko 
Avsenik nosil na koncertnih odrih ali naslovnicah albumov. Na ogled so številna 
priznanja in nagrade, ki jih je Ansambel bratov Avsenik dobil za zasluge na področju 
glasbe in promocije Slovenije, ter zlate, platinaste in diamantne plošče za številne 
prodane plošče.  
V muzeju so interaktivne točke, kjer si lahko zavrtite skladbe in videoposnetke iz različnih obdobij Ansambla bratov Avsenik. V zgornjem nadstropju je predstavljena 
družinska zgodba Avsenikovih in stanovanje z opremo z Avsenikove domačije.  
V muzejskem prostoru deluje tudi trgo vina z zgoščenkami in spominki.  
Umetniško kovanje v Kropi: v Kropi vam kovač v vigenjcu Vice lahko pokaže, kako 
skovati pravi kroparski žebelj. Vigenjc je kovačnica, v kateri so v Kropi, Kamni Gorici in 
Kolnici kovali žeblje.  ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
7 
   Vigenjc je deloma kamnit, deloma lesen. V vigenjcu Vice je ohranjena oprema iz 19. 
stoletja: tri kovaška ognjišča (ješe), kovaška nakovala, orodje, mehovi, v vodni strugi za 
vigenjcem pa je ohranjeno še vedno delujoče vodno kolo.  
1.3.4 Gospodarsko -znanstveni program  
Elan:  iz Begunj na Gorenjskem je svetovni proizvajalec i n dobavitelj športne opreme, 
opreme za prosti čas ter tehnološko naprednih kompozitov za trg vetrne energije. Družba je bila ustanovljena leta 1945 ter ima dolgo in veličastno zgodovino. Vsa 
podjetja v skupini Elan so zavezana tehnološkemu razvoju izdelkov in naprednemu 
oblikovanju. Kombinacija teh sestavin kupcem z vsega sveta zagotavlja vrhunska športna doživetja in najvišje tehnološke zmogljivosti.  
Zimska divizija v Elanu proizvaja smuči in snežne deske, navtična divizija jadrnice, družba Elan Inventa p a opremo za športne objekte in inovativne tribune. Na podlagi 
uspešnega začetka sodelovanja z vodilnim svetovnim proizvajalcem vetrnih turbin leta 2010 je Elanova vetrna divizija danes ključni dobavitelj za njihovo dejavnost 
alternativne energije.  
Elan za svoje kupce razvija vrhunske izdelke na sedežu v Begunjah na Gorenjskem, v osrčju Alp. Elan je najbolj prepoznavna, najbolj globalna med vsemi slovenskimi 
znamkami in kot taka ponos Elanovih zaposlenih in Slovencev nasploh. Elanovi izdelki 
se uporabljajo v več kot 60 državah po vsem svetu.  
Tovarna Veriga: je bila ustanovljena leta 1922. Proizvodni program je zajemal vijake, odkovke, težke sidrne verige, gozdarske vlečne verige, transportne verige za rudarstvo 
in raznovrstne metrske verige debeline od 1 mm do 100 mm. Pozneje se je proizvodnja 
razširila tudi na zaščitne verige za traktorje in delovne stroje ter snežne verige za avtomobile. Leta 1992 je bila narejena, patentirana in certificirana veriga RIVAL 
COMPACT, predhodnica dana šnjih avtomobilskih verig . 
Tak proizvodni program in kakovost izdelkov sta Verigo uvrščala med večje proizvajalce na evropskem in svetovnem trgu, zaradi č esar so se verige izdelovale tudi za druge 
svetovno znane proizvajalce verig. V tistih časih je Veriga zaposlovala več kot 1.5 00 delavcev. Leta 1998 se je podjetje lastniško preoblikovalo in preimenovalo v VERIGA 
K.F., d. o. o. 
Današnji proizvodni program zajema:  
° snežne verige za avtomobile, lahka dostavna vozila, 4 × 4, kamione, traktorje 
in delovne stroje  
° gozdarske verige za tr aktorje in delovne stroje za vleko lesa  
° gosenice za gozdarske stroje  
° zaščitne verige za delovne stroje  
° pohodne dereze za čevlje  
Izdelki se prodajajo tako na domačem trgu kot tudi na svetovnih trgih. Veriga z leti vedno bolj uspešno konk urira največjim svetovnim proizvajalcem verig in je vedno bolj 
prepoznavna po d svojo blagovno znamko Veriga.  
Albatross Fly: je bil ustanovljen leta 1991. Ustanovitelja, Tomaž Avsenek in Pavel 
Potočnik, sta bila takrat zaposlena v podjetju Elan, in sicer v proizvodnji jadralnih letal. 
S svojimi dolgoletnimi izkušnjami sta v domačih garažah sestavila prvo ultralahko 
letalo v takratni Jugoslaviji, ki je bilo izdelano iz kompozitnih materialov. Letalo je prvič 
poletelo spomladi leta 1990. To je bil eden od glavnih razlogov za ustanovitev podjetja 
Albatross Fly. Podjetje je v majhnih prostorih v Lescah na začetku sodelovalo z 
ajdovskim podjetjem Pipistrel kot dobavitelj sestavnih kompozitnih delov za motorne 
zmaje. Pozneje se je to sodelovanje razširilo na večji spekter sestavnih delov, vključno 
za letala znamk virus, sinus in taurus (Pipistrel iz Ajdovščine). Tako danes po vsem 
svetu leti več kot sedemsto letal s sestavnimi deli iz podjetja Albatross Fly. Hkrati so 
začeli dobavljati sestavne dele in trupe iz komp ozitnih materialov za italijansko 
ultralahko letalo znamke storch.  
Podjetje se je leta 2003 s prvotne lokacije preselilo v nove, večje prostore v Zapuže pri 
Begunjah na Gorenjskem. Danes podjetje zaposluje 30 delavcev in ima lasten razvojni 
oddelek, ki je sposoben uresničiti marsikatero idejo od začetka do končne izdelave. V 
začetku leta 2006 je poletelo dvosedežno akrobatsko letalo giles 202, ki ga je podjetje ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
8 
   v celoti samo sestavilo. S tem letalom je njegov pilot Tomo Poljanec obranil naslov 
državnega prvaka v akrobatskem letenju. Letalo te vrste je prvo, sestavljeno v Sloveniji, 
na kar so še posebej ljudje ponosni.  
1.4 KRANJ Z OKOLICO  
1.4.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Jamnik: pohodniški izziv za ljubitelje lepih razgledov (Jamnik je med najbolj fotografiranimi podeželskimi cerkvami na svetu). Vasica Jamnik leži na obrobju Kranja 
in je znana predvsem po cerkvi sv. Primoža in Felicijana, ki stoji na razglednem 
travnatem pomolu, lahko bi mu rekli kar balkon Gorenjske. Motiv, ki ga ponuja razgled 
z Jamnika, je postal navdih številnim fotografom, saj v vsakem letnem času pričara 
drugačno slikovito podobo narave. Tako je Jamnik postal prepoznavna turistična zanimivost in ena najpogosteje foto grafiranih lokacij v Sloveniji.  
Kanjon reke Kokre –  drugi najv išji mestni kanjon v Evropi:  Kranj stoji na skali in se 
dviguje več kot 30 metrov nad globokim kanjonom reke Kokre, ki je drugi najvišji 
obmestni kanjon v Evropi. Zeleni kanjon sredi mesta ponuja oddih in sprostitev v naravi 
le nekaj metrov od mestnega vrv eža, zato Kranjčani radi rečejo, da stojijo z eno nogo v 
mestu in z drugo v naravi. Marko Pogačnik, Unescov umetnik za mir, zdravilec zemlje in avtor slovenskega državnega grba, je v kanjonu Kokre našel prostor za delavnice o 
komuniciranju s prostorom, vod o in kamnom.  
1.4.2 Promocijski program  
Rovi pod starim Kranjem:  podzemna skrivnost Kranja (najbolj varovana kranjska 
skrivnost: črna in bela človeška ribica v Rovih pod starim Kranjem). Pod starim mestom se skriva 1300 m podzemnih rovov, zgrajenih med drugo svetovno vojno kot mestno 
zaklonišče, danes pa v njih potekaj o veliko prijetnejše kulinarične in kulturne prireditve. 
Rovi so preurejeni v turistično znamenitost, so prejemnik sejalca, priznanja Slovenske turistične organizacije za inovativen slovenski turistični proizvod, v njih pa obiskovalci 
lahko občudujejo tudi  čisto prave kapnike in jamske živali. Med njimi sta zagotovo 
najzanimivejši bela in črna človeška ribica, re dki in dragoceni jamski živali.  Posestvo Brdo:  posestvo Brdo je mešanica naravnih in kulturnih zakladov, ki z doživetji 
vabijo k obisku. Očarljiv p ark je zrcalo kranjske aristokratske zgodovine, v njem pa 
domujejo konji lipicanci, slovenski čebelnjaki in kranjska čebela ter številne druge 
živalske vrste. Na mirnem in odmaknjenem posestvu obiskovalci lahko jezdijo 
lipicance, se zapeljejo z elegantno k očijo, odigrajo igro golfa ali pa si privoščijo 
romantično doživetje s piknikom na prostem  ali sprostitvijo v wellnessu.  
Raziskovanje kranjskega podeželja s kolesom: kolesarske povezave pod Storžičem 
vabijo rekreacijske kolesarje na ogled okoliških krajev , travnikov, polj in gora, ki se 
dvigajo severno od Kranja. Izlete sestavljajo štiri različne razgibane poti, ki so speljane po manj prometnih cestah i n dolge od 20 do 30 kilometrov.  
 
Slika 4: Kanjon reke Kokre, foto: Damjana Kocjanc  
 
ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
9 
   Doživetje gorskega sveta v družbi živih legend:  Marija in Andrej Štremfelj sta 
Kranjčana in svetovno znana alpinista, prejemnika številnih mednarodnih nagrad. Leta 
1990 sta kot prvi zakonski par osvojila Mount Everest, s čimer sta se vpisala v 
Guinnessovo knjigo rekordov. Še vedno sta Ijubitelja gora in odlična poznavalca 
kranjske zelene okolice in slovenskih Alp. V njuni družbi lahko ljubitelji gora osvojijo najvišjo slovensko goro Triglav ali se povzpnejo na Storžič.  
Ekološka kmetija Šlibar: Družinska kmetija, ki so zares po ekoloških pravilih začeli kmetovati v letu 2001.  
Več informacij:
 
1.4.3 Gastronomija  
Gostilna pr` Matičku:  kjer slovijo po divjačinskih jedeh in odlično pripravljeni morski 
hrani. Gurmanske posebnosti iz različnih vrst divjačine (polh, jelen, medved, gams), v 
krušni peči pečene ribe (smuč, ščuka, sulec, romb, bodika oziroma škarpena, orada, 
žaba) ali hobotnico  s krompirjem pri Matičku postrežejo v prijetnem okolju, ki nas 
spomini na čas naših dedkov;  
Gostilna Krištof:  kjer stavijo na preplet slovenske tradicije in svetovnih gastronomskih 
trendov. Njihova celotna filozofija temelji na svežih sezonskih sestavinah (vsaj štirje 
različni jedilni listi letno, aktualni tedenski meniji) v kombinaciji s širokim izborom 
slovenskih in svetovnih vin ter vračanja k naravi, s čimer se je kot prva gostilna pri nas 
popoln oma zapisala uporabi ekološko pridelane hrane ter je izrazita »bio« gostilna. Je 
prejemnica znaka Gostilna Slovenija;  
Restavracija Brioni:  ni zgolj kavarna in slaščičarna, temveč tudi majhna in elegantna 
restavracija za posebne priložnosti. Njihova ponudba temelji na svežini. Vse, kar se v 
restavraciji Brioni dobi, tam tudi nastane. Od kruha, tort, sladoledov do hrane v kuhinji 
in naravnih sirupov, vse  je narejeno v njihovi kuhinji.  Pr` Končovc:  domačija stoji v vasici Javornik pod Sv. Joštom nad Kranjem na 650 m 
nadmorske višine in zato spada med hribovske kmetije. V kranjski občini je to prva kmetija odprtih vrat. Domačija je stara nekaj sto let in po starih dokumentih tu živi že 
osmi rod družin e Krfstanov;  
Več informacij 
 
Gostilna Stari Mayr:  ima več kot 100 -letno tradicijo. Strežejo »jedi na žlico«, zrezke 
(steake), doma pripravljene štruklje in kranjske klobase;  
Gostilna Kot:  stoji v središču Kranja in slovi po izjemni domači sladici –  kranjskih 
štrukljih, ki jih pripravljajo po receptu Magdalene Knafelj Pleiweis iz leta 1868. Gostilna 
je znana po pripravi domačih jedi in jedi po naročilu. V gostilni sta dve restavraciji, vsaka 
od njiju lahko sprejme do 40 ljudi. V poletnem času je na voljo tudi terasa na prostem;  
Gostilna Arvaj:  stoji na slikoviti legi nad kanjonom reke Kokre, ponuja najboljšo tipično 
slovensko jed –  kranjsko klobaso z zaščiteno geografsko označbo na ravni EU. Velik del 
ponudbe sloni na lokalnih pridelovalcih in hišnih mesnih dobrotah, so ponosni 
prejemniki znaka Gostilna Slovenija;  
Več i nformacij  
Kmetija pr` Perc:  v Stražišču pri Kranju je na poti na Jošta kraj Javornik, kjer vam 
gospodarica Meta kaj skuha, najraje ob koncu tedna. Mož skrbi za suha in suhih mesnin potrebna grla, Meta za kuhinjo, in ker pri tem uživata, jima ne gre slabo o d rok. 
Domačno vzdušje poleg domače hrane omogoči tudi ureditev v kmetijo odprtih vrat.  
1.4.4 Kulturni program  
PU#AR:  interaktivni muzej za ljubitelje vizualne umetnosti. Svetovno znani izumitelj 
prvega »selfija« in lova za izgubljeno fotografijo. Prvi slovenski fotograf, izumitelj 
fotografije na steklo in avtor prvega pravega fotografskega »selfija« Janez Puhar ima 
v Kranju svojo spominsko hišo. V njej sta muzejska soba, ki opisuje Puharjevo življenje ALPSKA  SLOVENIJ A  ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
10 
   in postopek fotografiranja na steklo, ter fotografski atelje iz 19. stoletja, kjer se 
obiskovalec lahko obleče v nošo tistega časa in domov odnese svoj  fotografski portret 
na steklu.  
 
Prešerni v Kranju:  aktiven sprehod za ljubitelje poezije in zgodovine (čarodej besed in 
največji slovenski pesnik France Prešeren na doživljajskem vodenju razkriva skrivnosti 
svojega časa). Neobičajno potepanje po Kranju s skrivnostnim možem, k i je blestel v 
svoji genialnosti in  
ustvarjalnosti. Obiskovalci spoznajo čarodeja besed Franceta Prešerna, imenitnega 
pesnika Slovenije, avtorja besedila slovenske himne in romantika, ki je že v svojem času 
izstopal iz množice.  
 
Slika 5: Kranj, foto: Zavod za turizem in kulturo Kranj  Biseri kranjske zgodovine:  Kranj, mesto na skali, ki leži v objemu dveh rek, je bil že v 
preteklosti znan kot živahno središče pod Alpami. Obiskovalci si lahko privoščijo kulturni od dih z najlepšimi in najbolj zanimivimi zgodbami mesta po poteh velikih imen 
Kranja, ki so skozi zgodovino vplivala na razvoj in prepoznavn ost prestolnice 
slovenskih Alp.  
Kranj, mesto očarljive arhitekture:  staro mestno jedro Kranja je med najbolj očarljivimi 
v Sloveniji. Zaradi svoje zgodovinske, kulturne in arhitekturne dediščine je že od leta 
1983 zaščiteno kot kulturni spomenik. V Kranju so svoj pečat pustili tudi najvidnejši 
predstavniki slovenske moderne arhitekture 20. stoletja: Jože Plečnik, Ivan Vurnik in 
Edvard Ravnikar. V mestu je možno dobiti tudi kosila v eni izmed najstarejših kranjskih 
gostiln, kjer strežejo kranjski kulinarični trio: kranjsko klobaso s kranjskim pivom in za 
posladek kranjske štruklje.  
Muzejska pot:  samostoj en ogled Muzejske poti pokrajinskega Gorenjskega muzeja 
ponuja vznemirljiv sprehod skozi zgodovino Slovenije v Kranju. Ogled vključuje tri 
muzejske hiše: Prešernov spominski muzej, Mestno hišo s kostnico in grad Khislstein 
ter Ga lerijo Prešernovih nagrajen cev. 
Kaos:  festival sodobnega kolaža z domačimi in mednarodnimi umetniki na številnih 
razstavah in delavnicah ustvarja nepozabno poletje v kulturni četrti Kra nja. 
Pianopolis:  prvi festival za mesto in klavir kranjsko skalo v septembru za nekaj dni 
spremeni v živahno kompozicijo in prinese na ulice nekaj, česar še nismo doživeli, pa 
smo si vedno želeli. V kranjskem stolpu Skrlovec povezuje sodobne, klasične, jazz, 
elektronske i n avtorske zvoke klavirja;  
 
Pohod po mamutovi deželi  (Kokrica pri Kranju): leta 1953 so tam, kjer so danes jezerca 
Bobovek, izkopavali glino in našli edinstveno najdbo, okostje mamutove samice. Domačini ra di pravijo, da je za vsako nevšečnost na Kokrici kriv mamut. Da bi bilo teh 
nevšečnosti kar najmanj, vsako leto priredijo Pohod po mamutovi deželi, ki poteka po ravnin ski trasi, dolgi 14 kilometrov.  
ALPSKA  SLOVENI JA  ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
11 
   Poletje s Prešernovimi nagrajenci  (junij in avgust, Galerija Prešernovih nagrajencev, 
Gorenjski muzej –  Prešernova hiša, Layerjeva hiša, Prešernovo gledališče Kranj): v 
poletnih večerih se na različnih lokacijah Kranja predstavljajo Prešernovi nagrajenci in 
nagrajenci  
Prešernovega sklada, ki veljajo za najpomemb nejše ustvarjalce slovenske um etnosti.  
Jazz kamp  (druga polovica avgusta, vrt Cafe galerije Pungert): jazz kamp Kranj je 
izobraževalno- festivalska prireditev, ki vsako leto popestri drugo polovico avgusta.  
Najboljši glasbeniki se izpopolnjujejo in pridobiv ajo nove ideje tako, da medsebojno 
sodelujejo v manjših in večjih zasedbah, se preizkušajo v raznovrstnih slogih ter na odru preživijo veliko časa in razvi jajo pristen stik z občinstvom.  
Svetovni pokal v športnem plezanju  (september, dvorana Zlato polje): svetovni pokal 
v športnem plezanju se tradicionalno sklene v dvorani Zlato polje v Kranju. Večdnevni  
pester spremljevalni program in vrhunske predstave naših in tujih športnih plezalcev poskrbijo, da je v Kranju septembra vsako leto pravi plezalni praznik;   
 
Mednarodni festival likovnih umetnosti  (september in november, galerije starega 
mesta): mednarodni festival likovnih umetnosti, ki poteka v vseh galerijah Kranja, združuje in povezuje več kot sto likovnih umetnikov iz Slovenije, Evrope in z drugih 
celin.  
Noč čarovnic za otroke in odrasle  (oktober, rovi pod starim Kranjem): rovi pod starim 
Kranjem v oktobru postanejo središče čarovniškega dogajanja. Otroci se učijo čarati,  
poslušajo pravljice in  se prepustijo različnim čarovniškim vragolijam, odrasli pa 
preizkušajo meje svojega poguma, ko se poda jo na skrivnostno pot po rovih.  
Festival piva in kranjske klobase  (oktober, rovi pod starim Kranjem): enodnevni 
festival želi približati kulturo pridelov anja in pitja piva vsem, ki jih zanimajo hmeljevi 
zvarki, z nepogrešljivim delom –  degustacijo kranjske klobase. Številni slovenski 
mikropivovarji predstavijo nove hmeljeve zvarke.  Vinska pot v rovih in martinovanje na Pungertu  (november, rovi pod starim K ranjem 
in Cafe galerija Pungert): Kranjčani nimajo svojega vina, imajo pa najbolj nenavadno vinsko klet. V času martinovanja se v Rovih pod starim Kranjem vsako leto vije vinska 
pot, kjer so na pokušino domače dobrote in vina z vseh vinorodnih območij Slovenije.  
Prešerni december in silvestrovanje v Kranju  (od 1. do 31. decembra, Glavni trg v 
Kranju): prešerni december na ulice Kranja vsak dan prinaša ritem, zvok, srčnost in 
toplino. Barvit in pester kulturni program za vse generacije, pravljična okrasitev in 
osvetlitev mesta, ki nas nagovarja z verzi našega največjega pesnika Franceta 
Prešerna, ter sejemsko in kulinarično dogajanje zagotovo ogrejejo pete in srce 
obiskovalcev.  
1.4.5 Gospodarsko -znanstveni program  
LOTRIČ Meroslovje d.o.o.: Z ljubeznijo do meroslovja že skoraj tri desetletja opravljajo 
kalibracije in preskušanja, razvijajo vrhunske in tehnološko dovršene, a za uporabo enostavne meroslovne izdelke in rešitve. Prenašajo znanje, zastopajo najboljše 
domače in tuje proizvajalce meri lne, farmacevtske in laboratorijske tehnike ter skrbijo 
za razvoj in napredek področja meroslovja.  
 
1.4.6 Dodatn a ponudba  
Trajnostna mobilnost –  zeleni avtobus:  v okviru projekta Električna mobilnost v Mestni 
občini Kranj mestna uprava prek EKO sklada načrtuje pridobitev električnega avtobusa za izvajanje mestnega potniškega prometa, ki se bo lahko uporabil tudi za zelene 
prevoze udeležencev sestankov z letališča  Jožeta Pučnika do kongresnega centra Brdo 
ter do starega mestnega jedra Kranja.  
Regijsko povezovanje –  predstavitev ponudbe občine Cerklje: prek razvojne agencije 
BSC smo k sodelovanju povabili tudi druge gorenjske občine. Odzvali so se z Občine Cerklje n a Gorenjskem, kjer imajo pripravljenih nekaj proizv odov in namestitvenih 
objektov:  ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
12 
   »Večerja na zajli«:  gurmansko doživetje v objemu Kamniško- Savinjskih Alp. Večerja v 
zraku v zasebni kabini s tremi hodi. Kabine krvavške žičnice se spremenijo v male 
zasebne restavracije. Ustvari se posebno kulinarično okolje. Večerjo postrežejo 
izmenično med dvema vožnjama navzgor in dvema navzdol. Tretji vožnji sledi postanek ob vznožju smučišča in sladko presenečenje. Gostje lahko večer zaokrožijo z druženjem 
in kozarcem vina v bližnji planinski koči. Vreme poskrbi, da niti dve doživetji nista enaki. 
Doživetje je lahko izjemna priložnost za poslovno srečanje;  
 
Grad Strmol:  je prejemnik prestižne nagrade »Unique Castle of the Year 2018«, ki jo 
podeljuje specializirana turistična revija Travel & Hospitality iz Londona. Mednarodne strokovnjake je na podlagi izkazane odličnosti storitev, skrbi za dizajn ter vključenosti 
lokalnih  posebnosti in vsebin v ponudbo med vsemi evropskimi gradovi najbolj 
prepričal prav Grad Strmol iz Cerkelj na Gorenjskem.  
 
1.5 TRŽIČ 
1.5.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Dovžanova soteska: Dovžanova soteska ni kar tako že več kot 25 let zavarovana kot 
naravni spomenik. Je geološko eno najzanimivejših območij v Sloveniji. Slikovito dolino, 
ki leži 3,2 kilometra severovzhodno od Tržiča, je reka Tržiška Bistrica vrezala globo ko v 
osrčje Karavank in razgalila najpopolnejše zaporedje kamnin iz obdobja mlajšega paleozoika, starih od 300 do 260 milijonov let. Za pogumne raziskovalce je tu strma 
razgledna pot, Bencetova pot z jeklenimi stopnicami, zavarovana z jeklenicami, ki jo 
lahko premaga vsak brez vrtoglavice.  
 
Šentanski rudnik: Šentanski rudnik živega srebra je 9 kilometrov severno od Tržiča, pri 
zaselku Lajb, ob cesti, ki ob potoku Mošenik vodi proti Ljubelju. V celoti ohranjen jamski sistem, dolg 5  kilometrov, je skrit pod površjem jugovzhodnega pobočja Begunjščice. 
Obiskovalci se z vodnikom lahko sprehodijo po Antonovem rovu na petem obzorju.  
Mokrišče blata: na severnem robu Udin boršta, med Sebenjami in kriškim zaselkom 
Snakov o, v neposredni bližini poligona za BMX Dirt par Divjina, so ostanki nekoč 
velikega mokrišča Blata. Po njem od pomladi  2014 vodi naravoslovna učna pot z 11 
opazovalnimi točkami.  
 
Slika 6: Dovžanova S oteska, foto: Ciril Jazbec  
Stegovniški slap: stegovniški slap je nekaj sto metrov oddaljen od Medvodja, le potoku 
Stegovnik je treba slediti. Potok si je v milijonih let mirno dolbel strugo in odlagal v njej 
 
13 
   kamenje, ki mu ga je pošiljala istoimenska gora. Kakšnih 15 m visok slap si lahko 
ogledamo v vseh letnih časih, dostop pa je možen tudi z gorskim kolesom.   
Planinske in kolesarske poti: razkošje se v Tržiču meri v številu pohodniških in 
kolesarskih poti. V dolinah pod Karavankami jih je toliko, da lahko ob vsakem prihodu 
odkrijete svojo novo najljubšo. Zahtevni pohodniki lahko izbirate med 150 kilometri 
markiranih poti vseh zahtevnosti, družine boste našle mir med planšarji in razgledi na  
travnata gorska pobočja.   
Več o kolesarskih poteh  
Več o planinskih poteh  
1.5.2 Kulturni program  
Šuštarska nedelja: na angelsko nedeljo, prvo nedeljo v septembru, tržiške ulice oživijo 
in v mesto pod Karavankami privabijo veliko obiskovalcev. Šuštarska nedelja se je 
razvila iz tržiških sejmov.  
Več informa cij 
Tekčeve jaslice: Tekčeve so zato, ker se je hiši reklo pri Tekcu. Sodijo med najlepše 
dosežke ljudske in verske kulture pri nas. Jaslice je izdelal tržiški čevljar Jožef Ribnikar 
(1902 –1970). Že v mladosti je s čevljarskim nožem izrezoval 25 centimetrov velike 
figurice iz lipovega lesa. Jaslice je začel postavljati leta 1935, zadnje figure je dodal leta 1970.   
 
Mestno jedro: staro mestno jedro Tržiča je od leta 1985 zavarovano kot kulturni in 
zgodovinski spomenik. Stavbe s srednjeveškim tlorisom z delavnico, skladiščem in 
prehodno vežo v pritličju so po požaru leta 1811 ohranile klasicistično oblikovano 
zaporedje pročelij. Stavbe v starem mestu jedru so zanimive tudi zaradi ljudi, ki so 
prebivali v njih, in zaradi arhitekturnih značilnosti.  
Več informacij  Kurnikova hiša: rojstna hiša pesnika Vojteha Kurnika je izjemna  ostalina tržiške 
stavbne dediščine. Hiša z zidanim pritličjem, lesenim nadstropjem, skodlasto streho, 
črno kuhinjo ter sušilnimi odprtinami na strehi povezuje kmečko in trško arhitekturo 
18., 19. in prve polovice 20. stoletja. V njej je predstavljeno biva lno okolje pretekle dobe, 
v eni izmed izb pa življenje in delo pesnika.   
1.5.3 Promocijski program  
Hrastov memorial –  mednarodni gorski preizkus starodobnikov: n a znani 
makadamski cesti, ki vodi do gorskega prelaza Ljubelj s 33 -odstotno strmino, na 
mednarodnem gorskem preizkusu starodobnikov tekmujejo vozniki na motociklih, 
motociklih z bočno prikolico in s starodobnimi avtomobili. Prve gorske hitrostne 
avtomobils ke in motociklistične dirke v Sloveniji so bile na Ljubelju že leta 1926, ko je 
bil razvoj motorizacije še močno v povojih. Do leta 1939 so izvedli enajst tekmovanj z 
veliko mednarodno udeležbo in Ljubelj je dobil sloves najtežje dirke v Evropi.  
EU ples brez meja na Ljubelju: EU ples brez meja na prelazu Ljubelj, kot prireditev 
imenujemo danes, se je začel že leto pred vstopom Slovenije v Evropsko unijo. Srečanje 
občanov sosednjih občin, ljudi z obeh strani Karavank, ki jih je nekdaj ločevala državna 
meja, dokazuje, da sodelova nje in prijateljstvo nista le besedi na papirju.  
Gutenberški dnevi: kulturno -umetniško društvo Ampus pripravlja Gutenberške dneve. 
V naravni idili, odeti v srednjeveško kuliso, s poudarkom na ruševinah nekdaj 
mogočnega gradu, boste popeljani v čas visokega in poznega srednjega veka. 
Obiskovalci si lahko ogledajo najrazličnejše orožje in bojno opremo, se preizkusijo v 
lokostrelstvu, metanju nožev in sekir, odigrajo kakšno srednjeveško igro, si ogledajo 
lutkovno predstavo o zakleti grajski gospodični, za tiste najbolj pogumne pa poteka 
tudi viteški turnir za otroke in odrasle.   
 
14 
   Vikend tržiških p oti: Tržič v svojem goratem zaledju ponuja razkošje poti, ki preprosto 
vabi gorske kolesarje, da ga doživijo. V zadnjih letih se je Tržič razvil v destinacijo, ki 
tovrstne goste dobro razume in jim ponuja čedalje več tega, kar potrebujejo in 
pričakujejo. D ruženja konec tedna v hribih nad Tržičem poskrbi za nepozabno doživetje. 
V središču ni tekmovanje, temveč uživanje na kolesu v prijetni družbi v čudovitem gorskem okolju.   
 
Slika 7: Greben Košute, foto: Gašper Golmajer  
Doživi srednji vek: prireditev Doživi srednji vek je bila ustvarjena z mislijo in željo po 
oživitvi bogate srednjeveške zgodovine Žiganje vasi, ki je med najstarejšimi naselji v 
občini Tržič in širše. Na srednjeveški tržnici boste našli različne srednjeveške dobrote 
in izdelk e. Kulisa prireditve je popolna, v objemu več kot pol tisočletja stare votle lipe in nekdaj romarske cerkve sv. Urha, ki je bila omenjena že daljnega leta 1327. Na prireditvi 
je v dveh terminih organiziran vodeni ogled bogate notranjosti romansko- gotske 
cerkve.  
Vodene pohodniške ture: Tržič je izvrstno izhodišče za obisk Karavank. Na pot raziskovanja planin in vrhov se lahko odpravite prav iz središča mesta na vse strani 
neba. Tržiške gore so primerne za mlade planince in družine, rekreativne navdušence, vedoželjne raziskovalce in izkušene gornike. Spoznajte lokalne zgodbe in domačine –  
obiščite planinske koče, okusite življenje pastirjev na planinah, sprehodite se čez 
gorske pašnike, osvojite dvatisočak –  doživite in uživajte skupaj z nami.  
 
Vodene kolesarske in pohodniške ture: na južnih pobočjih, pod vrhovi grebena Košute, 
se skrivajo razgibane planine, ki ponujajo ene najlepših in slikovitih kolesarskih 
razgledov na Gorenjskem. V poletnem času planine zaživijo v vsem svojem čaru barv in gostoljubja ter gorskih trenutkih.  
 
Peka flike v Kurnikovi hiši: po predhodni napovedi je v črni kuhinji Kurnikove hiše 
možna peka tržiške flike. Tržiška flika  je jed za vse ljubitelje pogač; okrogla pogača iz 
razvaljanega kvašenega testa, ki se ji doda namaz iz kisle smetane in kumine ali zaseke.   
 
Tržiške bržole in druge dobrote: to je enolončnica iz kuhanih ovčjih bržol in zelenjave, 
primerna kot samostojna jed ali priloga. Bržole za vas pripravijo v tržiških gostiščih in 
planšarijah.  
Vodene turnosmučarske ture in druge aktivnosti v okviru Gorniškega učnega centra 
Zelenica: planinski dom na Zelenici se je v zadnjih letih razvil v gorniški učni center, v 
 
15 
   katerem skrbijo  ne le za izobraževanja in usposabljanja z gorniško tematiko, ampak je 
GUC Zelenica nadvse primeren tudi za druge oblike izobraževanja, šole v naravi in 
organizacijo teambuildingov.  
1.5.4 Gospodarsko -znanstveni program  
Obisk čevljarjev:  Tržič na Slovenskem in širše slovi po izjemni čevljarski dediščini. V 
sedemdesetih letih 19. stoletja so se v njem razvile prve obutvene tovarne, leta 1903 je 
bila ustanovljena Tovarna obutve Peko. Danes obutev v mestu in okoliških krajih 
izdelujejo v man jših obratih, ki so jih razvili domači podjetniki.  
Možnosti obiska čevljarskih delavnic: Migi,  d. o. o., Proalp.  
Cablex, d.o.o.: je sodobno opremljeno podjetje z najnovejšo tehnologijo s področja 
kabelske konfekcije, specializirano za belo tehniko in avtom obilsko industrijo.  
Kvibo, d.o.o.: je med vodilnimi slovenskimi distributerji živilskih proizvodov.  
Intec MKD, kovinske konstrukci je, d.  o. o.: v podjetju Intec MKD se lahko pohvalijo z 
več kot 40 -letno tradicijo pri obdelavi pločevine. V tem času so postali cenjeno 
mednarodno delujoče podjetje, v vseh pogledih enakovredno najboljšim nemškim, 
avstrijskim in švicarskim podjetjem, ki ga zaznamujeta odlična organizacija in izjemno 
dobro razmerje med kakovostjo, servisom in ceno. Podjetje danes zaposluje več kot 80 
na svojih področjih visoko  strokovno usposobljenih strokovnjakov in ustvarja približno 
10 milijonov evrov letnega prometa.  
Ogled spominske sobe Sunite Williams:  Sunita Williams sodi med najvidnejše 
astronavte na svetu. S 195 dnevi, ki jih je neprekinjeno preživela na Mednarodni 
vesoljski postaji (International Space Station, ISS), je bila do leta 2015 rekorderka med astronavtkami. Opravila je kar sedem vesoljskih sprehodov in zunaj vesoljske postaje prebila kar 50 ur in 40 m inut. Skupno je bila v vesolju dobrih 321 dni.  
 
1.6 IDRIJA  
1.6.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Unesco globalni geopark: Geopark združuje in povezuje naravo, kulturo in tradicijo z 
najrazličnejšimi aktivnostmi, muzeji, informacijskimi centri, gostilnami, kmečkimi turizmi in lokalnimi trgovinami z domačo obrtjo. Podpira in spodbuja izdelovanje in 
trženje domače obrti, razvoj turistične ponudbe na podeželju, skrbi za izobraževanje 
lokalnih vodičev, prvenstvena naloga geoparkov pa je varovanje narave in njena 
promocija. GEOPARK IDRIJA, je bil 5. 9. 2013, na 12. Konferenci EGN v Geoparku Valle di 
Cilento in Diano v Italiji kot 55. član sprejet v  evropsko in hkrati  svetovno  mrežo  
geoparkov , ki od leta 2004 deluje tudi pod okriljem Unesca.  
Krajinski park Zgornja Idrijca  : Svet samotnih poti, divjih grap in bujnih gozdov ter 
bogate tehniške dediš čine. Razgiban svet, ki sta ga izdolbli Idrijca in Belca s pritoki, nam 
razkriva soteske, geološke preseke, številne slapove, slikovite tolmune in izvire odlične vode. Domačine in obiskovalce v poletnem času na sotočju Belce in Idrijce privablja 
urejeno naravno  Kopališče  Lajšt , kjer lahko uživate v neokrnjeni naravi, rekreaciji ter 
dobri gostinski ponudbi.  
Več informacij :
  
Klavže: Klavže (zapornice) na Belci in Idrijci so bile zgrajene v času Marije Terezije v 
drugi polovici 18. stoletja.   Služile so plavljenju lesa za potrebe rudnika in mesta. Zaradi 
velikosti, tehnične in tehnološke ter estetske izpopolnjenosti jih imenujejo tudi slovenske piramide.  
 ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
16 
   Divje jezero  : Divje jezero priš tevamo   med največje in najzanimivejše kraške izvire v 
Sloveniji. Urejen je kot prvi muzej v naravi. Leži pod prepadnimi stenami Črnovrške 
planote na začetku soteske Strug. Velikost jezera se spreminja, odvisno od količine 
vode, ki se izteka po najkrajši s lovenski reki Jezernici, dolgi le 55 m, v strugo Idrijce.  V 
sifonu Divjega jezera so potapljači našli jamsko kozico, jamskega ježka in slepo jamsko stranico, pa tudi človeško ribico.  
 
Slika 8: Divje jezero, foto: Cirila Kacin  
Vodni kanal Rake  : Pot ob Rakah je edina idrijska pot, ki se vam ponuja za lagoden 
„ravninski“ sprehod. Le na začetku se nekoliko povzpne, nato pa poteka skoraj dva in pol kilometra po ravnem. Vodi vas ob levem bregu Idrijce, mimo visečih mostov, ki so 
imenitna razgledišča n ad gorsko hudourno lepotico Idrijco, do edinstvenega Divjega jezera. Pot je zanimiva v vseh letnih časih in ob vsakem vremenu. Pred vstopom na 
Rake je Muzejsko društvo Idrija uredilo Scopolijev  spominski  vrt. Predstavi nam 
podobo naše cvetoče krajine.  
 
Idrijski kamšt  : Kamšt je velika črpalna naprava na vodni pogon, ki je iz idrijskega 
rudnika živega srebra črpala jam sko vodo. Poimenovanje izhaja iz nemške 
besede  Wasserkunst  in pomeni ‘vodna umetnija’. Sestavljena je iz lesenega 
pogonskega kolesa, leseno -jeklenega vodoravnega pogonskega in navpičnega 
črpalnega drogovja ter batnih črpalk. Posebnost kamšti je njeno ogromno pogonsko 
kolo, ki meri v premeru 13,6 m.  
1.6.2 Kulturni program  
Festival idrijske čipke: Festival idrijske čipke s spoštovanjem do bogate tradicije ročno 
klekljanih čipk ohranja njihovo zgodovinsko izročilo ter hkrati spodbu ja inovativnost pri 
oblikovanju in uporabi klekljanih mojstrovin. Idrija se v času junijskega festivala prelevi 
v živahno čipkarsko središče, kjer se izmenjujejo znanja o tej prefinjeni spretnosti, 
prenašajo izkušnje na nove generacije in tkejo močna prija teljstva, ki kakor tisočere 
nevidne niti povezujejo ljudi širom sveta.  
Več informacij:   
Oglarski praznik: Kulturno -etnološka prireditev z namenom ohranjanja tradicije 
oglarjenja na Krniški planoti. Na Oglarskem prazniku prikažemo obrt oglarjenja. V 
Idrijskih krnicah se je oglje pridobivalo od 20. let dvajsetega stoletja dalje, pa tja do 60. 
let, predvsem za potrebe idrijskega rudnika.  
Praznik se prične v petek zvečer s prižigom oglarske kope, ki jo za namen prikaza 
pridobivanja oglja izdela oglarski mojster. Sledi kulturni program in druženje ob kopi, 
nedeljo popoldne pa glavni del s tekmovanjem okoliških društev v p ostavljanju oglarkih 
 
17 
   kop. Namen tekmovanja je poleg prikaza izdelave kope tudi povezovanje med člani 
sorodnih društev.  
Več inforamcij :  
Tango festival  : Je sedaj že tradicionalen festival, ki bo leta 2021 beležil svojo 20 
obletnico. Festival običajno gosti različne glasbene izvajalce, še nepriznane, tiste, ki si 
glasbeno pot šele utirajo, pa tudi tiste, ki so znani po Sloveniji in svetu.  Vsako leto na 
festiva lu predstavijo obiskovalcem tudi kakšno na novo nastalo zvrst tango glasbe. 
Prizadevajo si predvsem za boljše poznavanje te glasbene zvrsti, za širitev tango 
glasbe v našem prostoru, hkrati pa poskušajo za tango navdušiti širšo slovensko 
publiko. Tango fes tival se večinoma odvija na idrijskem gradu Gewerkenegg, v okviru 
festivala pa grad gosti razstave, povezane s festivalom.  
Idrijsko poletno doživetje – četrtki na placu : Tedenski koncerti v juliju in avgustu na 
Mestnem trgu, za vse glasbene okuse. Organizira jih Idrijske izpostava javnega sklada 
za kulturne dejavnosti. Vsak četrtek v juliju in avgustu se na mestnem trgu zvrsti paleta 
glasbenih izvajalcev najrazličnejših glasbenih zvrsti za vs e okuse.  
Grajski večeri na gradu Gewerkenegg  : Konec poletja Idrijska izpostava javnega sklada 
za kulturne dejavnosti organizira v okviru grajskih večerov na gradu Gewerkenegg velik 
konc ert klasične glasbe. V renesančnem, lepo obnovljenem kompleksu oziroma na 
njegovem notranjem arkadnem dvorišču poslušalci lahko prisluhnejo Simfonikom RTV 
Slovenija z različnimi gosti. Gostje si lahko ogledajo tudi osrednjo stalno razstavo Pet 
stoletij rud nika živega srebra in mesta Idrija dopolnjujejo še razstava  idrijskih čipk , 
prikaz bivalnega okolja idrijskega rudarja, kmečke freske, spominski sobi pisatelja 
Franceta Bevka in politika dr. Aleša Beblerja ter slikarske donacije galeristke Valentine Orsini  Mazza. Tukaj ima svoje prostore in  koncertno dvorano tudi Glasbena šola Idrija. 
Muzej organizira v grajski dvorani vse leto različne prireditve, predstavitve in sprejeme.  
Dnevi evropske kulturne dediščine: Namen Dnevov evropske kulturne dediščine 
(DEKD) je spodbuditi zanimanje javnosti za varstvo kulturne in naravne dediščine in 
javnosti predstaviti idejo o skupni kulturni dediščini, o bogastvu in kulturni raznolikosti 
Evrope; spodbujati k reakciji na socialne, politične in ekonomske izzive. DEKD 
predstavljajo najprepoznavnejšo akcijo pod okriljem Sveta Evrope in Evropske Unije na 
področju kulture, saj sodeluje 50 držav, 6.000 mest, 30.000 kulturnih spomenikov, 
obišče jih več kot 20 milijo nov obiskovalcev.  
1.6.3 Promocijski program  
Praznik idrijskih žlikrofov: Praznik idrijskih žlikrofov je prvovrstno kulinarično 
doživetje, ki tradicionalno idrijsko jed predstavlja v sodobni luči. Predzadnja 
avgustovska sobota je vsako leto rezervirana za predstavitev certificiranih izdelovalcev 
idrijskih žlikrofov, za okušanje inovativnih omak lokalnih kuharskih mojstrov, za 
tekmovanje lovskih družin v pripravi divjačinske  bákalce  ter za sproščeno druženje v 
družbi vrhunskih vinarjev in mikropivovarjev.  
Dnevi živ ega srebra: V času Dni živega srebra se Idrija pokloni spominu na generacije 
rudarjev, ki so z neutrudnim delom soustvarjali uspešno zgodbo idrijskega rudnika 
živega srebra. Predavanja, projekcije, eksperimenti, javna vodstva in medgeneracijski 
pogovori domači in tuji javnosti vsako jesen približajo vznemirljivo zgodbo živega 
srebra, vpisano na UNESCO Seznam svetovne dediščine.  
Več informacij:   ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
18 
   Teden evropskih geoparkov: Glavni namen je ozaveščanje in izobraževanje tako 
lokalnega prebivalstva kot širše javnosti o geologiji, naravi ter kulturni dediščini v 
Geoparku Idrija.  Idrijski geopark je osrednji organizator Tednov geoparka na Idrijskem, 
dogodke pa pripravljajo tudi soorganizatorji: Lanene ženske, Medgeneracijski center 
Idrija, Muzejsko društvo Idrija, Društvo kmečkih žena in deklet Vojsko, Ivan Rudolf, 
Zgodovinsko društvo Rapalska meja ter Muzejsko društvo Idrija.  
Velika kmečka tržnica: Gre za jesensko prireditev, s katero organizator  ICRA  d.o.o. 
Idrija ob podpori Občine Idrija in Občine Cerkno skupaj s ponudniki ž e enajsto leto krepi 
prepoznavnost in zavedanje o pomembnosti pridelave in porabe lokalne hrane ter 
drugih produkto v. S prireditvijo želijo organizatorji opozoriti na razvojne priložnosti 
našega podeželja, predvsem pa  podpreti lokalne ponudnike  in njihove produkte.  
Hg trail Idrija: Tek se začne na Trgu Sv. Ahacija in nadaljuje skozi Unescovo mestno 
jedro do znamenitega lesenega  vodnega kolesa KAMŠT. Steza vodi ob vodnem kanalu 
RAKE, mimo DIVJEGA JEZERA, pri jezu KOBILA  pa poteka po gozdu do odcepa, kjer se 
prek PRIŽNICE povzpnemo do HLEVIŠKE PLANINE. Tam se  priključimo na Slovensko 
planinsko pot in jo po slikovitem grebenu nadaljujemo do KOČEVŠA. Čez  REJCOV GRIČ 
se spustimo na KANOMELJSKO RAZPOTJE in se po EX DOWNHILL progi vrnemo v 
mestno jedro.  
Frudl špancir: Inovativen program okušanja kulinarične dediščine s sprehodom in 
degustacijami skozi staro mestno jedro ter ogledom glavnih mestnih znamenitosti 
Idrije. Od smukavca, do zeljševke, habanc in seveda žlikrofov. Srečanje z lokalnimi 
ponudniki ter doživljanje njihovih zgodb ob dobri hrani in pijači. Vse to in še več je Frudl 
špancir.  Več informacij:   
Vandranje po gričih: Potep in čaroben izlet po okoliških Idrijsko- Cerkljanskih gričih, kjer 
poleg čudovitih razgledov, naravnih in kulturnih znamenitosti uživate v zanimivih 
zgodbah domači nom, izpod rok katerih nastaja lokalna kulinarika. Obisk dveh 
neokrnjenih planot –  Idrijskih Krnic in Šebrelj, na 1000 metrih nadmorske višine, vas 
popelje v mir hribovitega sveta ter vas očara s tradicijo in kakvostjo.  
Kendov dvorec: Kendov dvorec je edinstven hotel v starožitni Spodnji Idriji, član 
mednarodnega združenja  Relais & Châteaux.  Korenine Kendovega dvorca segajo v 
davno leto 1377, ko so prvi posestniki že gospodarili na kmetiji nad dolino reke Idrijce. 
Mogočno poslopje nekdanje Kendove domačije v Spodnji Idriji, ki se je od leta 1156 
razvijala v zavetju romarske cerkve pri Mariji n a Skalci, je danes obnovljeno in oživljeno 
v duhu minulih časov.  
Kendova kuhinja je poezija –  izvirna in prefinjeno skromna.V kuhinji Kendovega dvorca 
pripravljajo jedi po preizkušenih starodavnih receptih, iz svežih sestavin, ki jih ponuja 
bližnja okolica. Hišni menuji se zato spreminjajo glede na letni čas.  Žlikrofi, bakalca, 
bati, ajmoht, štruklji, posebnosti ponovno odkrite idrijske kuhinje, so odsev stoletne tradicije in ročnih spretnosti naših babic.  
  
1.6.4 Gospodarsko -znanstveni  program  
Hidria  
Kolektor  
 
19 
   Idrija 2020  
Smart optometry  
Coworking Idrija  
 
1.7 ZREČE  Z OKOLICO 
1.7.1 Promocijski program  
Eko kmetija Urška  
 
1.8 MOZIRJE  Z OKOLICO  
1.8.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Alpski vrt na Golteh: je edinstvena kombinacija sonaravnosti alpskih rastlin. Na 
alpskem vrtu prevladujejo avtohtone naravno rasle rastline.  
Alpski vrt ima na točno določenih območjih značilnosti botaničnega vrta, saj so tja posadili nekatere alpske rastline, ki sicer niso samostojno zrasle na tem področju, so 
pa tipične za to alpsko okolje in krajinski park Golte. V uro trajajočem sprehodu skozi 
alpski vrt boste lahko občudovali več kot 100 tipičnih alpskih rastlin, ki čudovito 
uspevajo v zahtevnih in neizprosnih gorskih razmerah.  
Za edinstveno doživetje vas odpeljejo na vodeni ogled vrta in vam zaupajo skrivnostno moč zdravilnih rastlin ter vam pokažejo energijske točke s posebno močjo. Alpski vrt je 
zanimiv tudi zaradi svojih čudovitih pogledov na Savinjsko dolino in sosednje hribe. Na poti so številne klopi, kjer se boste lahko spočili in napolnili z energijo. Na vrtu vas čaka 
tudi drevesni horoskop in predstavitev zgodovine holcarjev. Alpski vrt je oddaljen deset 
minut peš od hotela oziroma zgornje postaje nihalke. Zelo primeren je tudi za 
popestritev ene od krožnih poti po Golteh, ki vse vodijo mimo njega.  
 
Kulinarične specialitete:  lokalna kuhinja z modernim pridihom v obeh hotelskih 
restavracijah, pristne domače jedi v planinskih kočah, pester izbor najboljših slovenskih 
vin. 
 
Slika 9: Jezero Golte, foto: Tomo Jeseničnik  
Pot po Golteh: Krajinski park Golte so razglasili leta 1987  in obsega 1223 ha . Gre za 
naravno vrednoto državnega pomena, ki spada pod območje Natura 2000 (Kamniško -
Savinjske Alpe in Karavanke). Po krajinskem parku vodi Pot po Golteh. Gre  za tematsko  
 
20 
   krožno  pot,  ki predstavi  številne  naravne,  kulturne  in zgodovinske  
znamenitosti.   Dolžina poti je 6,5 km, trajanje pohoda po poti je 2 –3 ure,  skupna 
višinska razlika je 380 m. Začetna točka je hotel Golte (1.410 m).  
OPIS  POTI:  Med  pohodom  boste videli  številne  dih jemajoče zanimivosti,  ki so delo  
narave  ali človeških  rok. Ogledali  si boste lahko  spominsko  ploščo,  ki obeležuje prebeg  
prvega  helikopterja  nekdanje  JLA in mesto,  kjer je pozimi  leta 1944 XIV.  divizija  prešla  
planoto Golte.  Na nadmorski  višini 1.530  m boste lahko  uživali  v kulisi,  vredni  
občudovanja,  ki jo ustvarja  jezero skupaj  s Kamniško -Savinjskimi Alpami v ozadju.  
Srečali se boste  z nenava dnimi,  a osupljivimi kraškimi  pojavi,  kot so kraško  brezno,  
kraška  prelomnica  z udorninami  in požiralniki meteorne vode ter kraška  jama, ki zaradi  
svoje  lege omogoča  tvorbo in ohranjanje  ledu  vse leto.  Spustili  se boste  po pašniku  na 
zahodno stran  planine,  kjer vas bo pot vodila  do pastirskega  stanu,  vse do edinstvene  
točke  (Jezerca),  kjer je še mogoče uživati  v pristni tišini ob pogledu  na neokrnjeno  
naravo.  Adrenalina  željni  se boste  lahko  povzpeli  na najvišji  vrh planote Golte,  
imenovan  Boskovec  (1.587  m). 
Mozirski  gaj – park  cvetja,  Mozirje:  Če iščete kotiček za navdih in sprostitev, je park 
cvetlic ob  Savinji  prava izbira. Očarale vas bodo pisane gredice in domiselne razstave. 
Marljivi vaščani so ob pomo či slovenskih vrtnarjev nekdaj divje odlagališče 
smeti  spremenili v  cvetlični gaj, ki je danes priljubljena turistična točka. Negovane 
zelenice, pisane cvetlične grede, urejene grmovnice in etnološki objekti so prava paša 
za oči in dušo. Oglejte si gredice  mozirskega tulipana,  zeliščni in japonski vrt, drevored 
ter se sprehodite  med kaščami, vodnimi mlini, kmečkimi hišami, kovačijami, kozolci in 
drugimi tradicionalnimi zgradbami Savinjske doline.  Pozimi  Mozirski gaj  razsvetli več 
kot milijon lučk, ki se prepletajo v različne figure. Pravljično razpoloženje v decembru 
bogati pester spremljevalni program, v katerem bodo uživali tudi otroci.  Božična bajka 
Slovenije  je med najlepšimi adventnimi prireditvami v Sloveniji.  
° Posebne razstave v parku:   
° razstava tulipanov (od 6. aprila do 5. maja)  
° poletna razstava (od 15. do 18. avgusta)  
° razstava buč (od 21. septembra do 6. oktobra)  
° božična bajka Slovenije  (od 30. novembra do 5. januarja)  Več informacij  
Muzej gozdarstva in lesarstva –  Muzej Vrbovec, Nazarje: v Nazarjah, na sotočju 
Savinje in Drete, stoji grad Vrbovec, v katerem je od leta 2001 urejen tudi muzej. Na 
ogled postavlja zgodovino gozdarstva in lesarstva v Zgornji Savinjski dolini, pretežno 
gozdnati in prometno zaprti pokrajini. Gozdovi so narekovali svojevrsten gospodarski 
razvoj tega območja in odločilno vplivali na življenje tukajšnjih prebivalcev. Vse do 
druge svetovne vojne je bilo preživetje domačinov tesno povezano z izkoriščanjem 
gozdov, predelavo in prodajo lesa, ki je pomembna naravna dobrina še danes. Posek in 
spravilo lesa, žagar stvo, splavarstvo in trgovina z lesom so bili najdonosnejše 
dejavnosti in s tem glavni vir zaslužka velikega dela prebivalstva. Ogled muzeja se lahko združi z obiskom frančiškanskega samostana, ki stoji v neposredni bližini gradu 
Vrbovec.  
 
Frančiškanski samostan, Nazarje:  je rimskokatoliški samostan  frančiškanov  v župniji 
Nazarje . Sama zgradba stoji na griču Gradišče ob cerkvi Marije Nazaret . V samostanu 
je bogata knjižnica , ki hrani veliko starih knjig, med njimi sedem inkunabul  in več 
rokopisov, med njimi tudi izvirni natis Dalmatinove Biblije . 
Opomba: Možnost poslušanja petja sester Klaris (po dogovoru).  
Katedrala Sv. Mohorja in Fortunata, Gornji Grad: je po prostornini največja baročna 
stavba v Sloveniji  in spada med največje sakralne spomenike na Slovenskem. Cerkev  
je zasnovana  na tlorisu  latinskega  križa.  Mogočna  arhitektura  z največjo  
prostornino  med  slovenskimi  cerkvami  obvladuje širšo  okolico.  Glavno fasado  v 
vrhnjem  delu  krasijo  kamniti  kipi sv. Mikl avža, Krščanske  ljubezni,  Vere in Upanja, delo  
Jožefa  Strauba  iz leta 1755.  Katedrala ima izjemno umetniško dovršeno notranjost s 
številnimi slikami, freskami, oboki in kamnitimi kipi. V arhitekturi prevladuje element 
valovanja elipse in parabole, zunanje stene so monotone, vendar enoličnost prekineta 
veličastna kupola in razčlenjena fasada z rahlo poudarjenimi konkavnimi linijami. Orgle  
so iz leta 1847.  Ustanovna listina benediktinskega samostana je iz leta 1140 (prepisana, ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
21 
   izvirnik ni ohranjen). Ljubljans ki škofje  so bili večinoma  zelo dejavni  pri prenovi  in 
prezidavi  gornjegrajske  rezidence.  Tako  je drugi  ljubljanski škof  Krištof  Ravbar  dal 
okrog  leta 1500  samostanska poslopja  povečati  in prezidati  za potrebe ljubljanske  
škofije.  Stara romanska  cerkev,  posvečena  devici  Mariji  ter sv. Mohorju  in Fortunatu,  je 
namesto  srednje apside  dobila  gotski  prezbiterij  ter bila na novo prekrita.  Zaradi  
pogostih  turških  vpadov so leta 1517  kompleks  utrdili z obzidjem  in obrambnimi  stolpi.  
Celotni  kompleks  je dobil  podobo  veličastnega  renesančnega  dvorca.  Pomembni 
kiparski spomeniki iz časa škofa Krištofa Ravberja: škofov nagrobnik, epitaf Janeza 
Kacijanerja, Andrejev oltar. Stara samostanska  cerkev je veliko prenovitvenih  del 
doživela  v času  škofa Tomaža  Hrena.  Vanjo  je dal postaviti  nove orgle  in božji  grob ter 
dal obnoviti  duhovniški  kor. Slikar  Matija  Plainer  je leta 1613  poslikal  rebrasti  obok  
srednje  ladje  z motivom  dvanajstih  apostolov.  Sredi  17. stoletja  je stara cerkev dobila  
še nov zvonik.  Iz tega  obdobja  je tudi ohranjen  edini  slikovni vir celotnega  dvorca  s 
staro  samostansko  cerkvijo.  Gre za Vischerjev  bakrorez iz leta 1681,  ki ga je avtor  objavil  
v svojem  delu  Topographia ducatus  Stiriae . Pomembna zapuščina škofa Tomaža 
Hrena: spo minske plošče, plošča z grbom ljubljanske škofije in ščitom škofa Hrena, kip 
svetega Janeza Nepomuka. Staro  samostansko  cerkev je sredi  18. stoletja  po več kot 
600  letih  »življenja« že pošteno najedal  zob časa. Takratni  ljubljanski knezoškof  Ernest 
Amadej  Attems  (ljubljanski knezoškof  od 1742  do 1757)  se je na podlagi  predvidenih  
visokih  stroškov popravila  cerkve  odločil za novogradnjo.  
OPOMBA:  Obisk katedrale lahko  popestri  nastop  godbe  Zgornje  Savinjske  doline  z gosti  
(npr.  oktet Žetev).  Katedrala  ima izvrstno akustiko.  
1.8.2 Promocijski program  
Golte: wellness center nad oblaki, fitnes, organizacija smučarskih tekmovanj, plezalna 
stena, zip line, zunanji bazen, gorska mini knjižnica, wi -fi, otroške animacije, smučarska 
šola Beli zajec, izposoja smučarske opreme, pohodništvo in kolesarjenje.  
Zeliščni vrt, Gornji Grad: zeliščarka goste popelje skozi zeliščni vrt. Med sprehodom 
spoznajo posebno loka cijo vrta, zelišča, užitne rastline in plevel (ki to ni). Zgodbe nas 
vodijo po tem čarobnem prostoru zgodovine in zelišč vse do zeliščarne. Tu za trenutek postojimo in se prepustimo vonju, okusu ter pripovedi, ki jih skriva preprosta skodelica 
čaja. Baba č aja. 
OPOMBA: P redlagamo, da se ogled zeliščnega vrta združi z ogledom gornjegrajske 
katedrale.  
Grajska večerja, grad Vrbovec, Nazarje: posebna ponudba na gradu Vrbovec je 
»grajska večerja«. Skušajo se približati času 11. stoletja in pričarati vzdušje takratnih 
večerij. Gosti jedo z rokami, gorijo le sveče, na mizah ni prtov, pijejo pa iz glinenih 
kozarcev. Postrežejo jim gobovo juho v kruhovi skodelici, za glavno jed pa pečeno kračo 
ali pečenega piščanca, kuhan neolupljen krompir, kuhano korenje, čebul o in kruh. Tudi 
obnašanje za mizo je lahko primerno 11. stoletju, zato je dovoljeno vse, kar se v 
današnjih časih za mizo ne spodobi. Pri grajski večerji goste čaka tudi grajsko 
presenečenje.  
OPOMBA: Prostor v muzeju je omejen na 50 ljudi. V primeru večjeg a števila gostov se 
je mogoče dogovoriti za dva termina.  
Kolesarske ture z električnimi kolesi  
Rečica ob Savinji –  hmeljska pot. Zbor in pozdrav pri Medgen borzi (predstavitev občine 
in obnovljenih prostorov kot primer dobre prakse), pogostitev z zgornjesavinjskim želodcem (kratka predstavitev izdelave). Možen dogovor za glasbeno spremljavo 
harmonikarjev. Na poti z električnimi kolesi si bomo ogledali hmeljarski kompleks s 
trenu tno najsodobnejšo opremo v Sloveniji, pot pa bomo nadaljevali po tako imenovani 
hmeljski poti (čez Rečico do Blat, naravnega mokrišča, prek Dola -Suhe, mimo Kugle) do 
Turistične kmetije Dobrovc, kjer bomo imeli kosilo ali malico (so  specialisti so za 
divjačino).  
Šmartno ob Paki: pot se vije med vinogradi. Na vmesnih postankih v zidanicah 
pripravijo degustacijo vin (priporočamo vinotoč Primožič). Gosti si lahko ogledajo tudi 
eno najstarejših zidanic v Sloveniji s še delujočo hrastovo prešo iz 18. stoletja in  drugimi 
starimi orodji.  ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
22 
   1.8.3 Kulturni program  
Predstava »Trške zgodbe« : KUK Potovke s  Katarino Fužir  kot scenaristko in režiserko 
Trških zgodb na čelu ter krajevna skupina ljubiteljskih igralcev in kulturnikov so 
zabavno interpretirali 700 let trške zgodovine. Pohodna ulična predstava poteka od 
cerkve sv. Jurija do trške lipe. Udeleženci na poti srečajo sredn jeveškega kurirja z gradu 
Žovnek, spoznajo cenjenega zdravilca, se poučijo o znanem mozirskem suknu in 
začutijo narodno zavednost prednikov. Skozi avtentično igro so predstavljeni domala 
vsi pomembnejši ljudje, ki so vplivali na dogajanje in razvoj kraja ter na njem pustili 
pečat, vreden vsega spoštovanja in oživljanja zgodovine Mozirja.  
1.8.4 Gospodarsko -znanstveni program  
Gozdovi in gozdarstvo ZSD, Zavod za gozdove Slovenije (OE Nazarje): v Sloveniji 
skrbimo za sonaravno gozdarjenje, kar je posebnost v svetovnem merilu. Na Zavodu 
za gozdove Slovenije so zavezani k sonaravnemu, trajnostnemu in večnamenskemu 
gospodarjenju z gozdovi po Sloveniji. Ohranjanje naravne biotske raznovrstnosti in 
varstvo narave sta sestavni del gospodarjenja z gozdovi. Tak način dela z gozdom, ki 
ga uresničuje enotna javna gozdarska služba v vseh gozdovih Slovenije, lahko 
poimenujemo tudi slovenska gozdarska šola.  
PODJETJE KLS Ljubno:  je vodilno podjetje na področju izdelave zobatih obročev za 
avtomobilsko industrijo z več kot 40 -letno tradicijo. Obvladujejo več kot 60 odstotkov 
evropskega trga in 15  odstotkov svetovnega trga v svoji tržni niši, njihovi izdelki pa so 
vgrajeni v motorji h več kot 30 največjih avtomobilskih znamk na svetu. KLS Ljubno je 
na število zaposlenih med najbolj robotiziranimi podjetji v Sloveniji in širši regiji. Leta 
2016 so z 240 zaposlenimi ustvarili kar 42 milijonov evrov prihodkov. 96 odstotkov 
vseh izdelkov izvozijo, pri čemer postaja Kitajska njihov najpomembnejši trg. KLS je med najboljšimi družinskimi podjetji na svetu. Od skupine Schaeffler je prejelo 
nagrado Sustainability  za trajnostno poslovanje.  
 Podj etje BSH Hišni aparati, d.  o. o., Nazarje:  je specializirano za razvoj in proizvodnjo 
malih gospodinjskih aparatov za pripravo hrane in napitkov. Kot del mednarodnega koncerna BSH Home appliances Group je s svojo prodajno službo v Ljubljani odgovorno 
tudi za prodajo bele tehnike v JV Evropi. So največji proizvajalec malih gospodinjskih 
aparatov v Evropi, eno največjih podjetij v Sloveniji in tudi med najpomembnejšimi podjetji v koncernu BSH.  
 
1.9 SOLČ AVA Z OKOLICO  
1.9.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Doživljajsko vodenje po Solčavskem –  en »fletn« sprehod : Solčavsko je leta 2009 
prejelo znak EDEN (»evropska destinacija odličnosti«). Možnosti ogledov je resnično 
veliko. Programi se lahko prilagodijo glede na želje/potrebe. Gre za doživljajsko, in ne 
klasično vodenje. Vodnik je oblečen v tradicionalna oblačila , udeleženci programa pri 
ogledu tudi aktivno sodelujejo. Sprehod se lahko izvede kjer koli na Solčavskem, 
vendar običajno tam, kjer je v bližini kakšna naravna znamenitost (slap Rinka, 
solčavska Tisa in druge).  Animator nosi v svoji torbi nekaj rekvizitov, s katerimi se med 
potjo malo poigra. V torbi nosi za »vsak primer« še malo kačje sline, če je komu prevroče. Pod klobukom pa ima seveda veliko starih solčavskih zgodb, ki imenitno dopolnijo 
sprehod po neokrnjeni in spokojni naravi. Sprehod se lahko prila godi vremenskim 
razmeram in sposobnostim udeležencev.  
Možni ogledi:  
° Solčavska panoramska cesta (priporočamo ogled z e -kolesi): doživljajsko 
vodenje po Solčavskem je tudi vožnja po solčavski panoramski cesti z 
vmesnimi postanki. Vodeni ogled vključuje oživljanje zgodb iz preteklosti, 
etnološke vložke in animacijo, razgledne točke, degustacijo kisle vode (polne 
železa), postanek pri  najbolj fotografirani kmetiji v Sloveniji (na Klemenčem), 
kjer je mogoča tudi degustacija savinjskega želodca (prejemnik priznanja na AGRI). Pot se lahko nadaljuje skozi Matkov kot in mogoče se je dogovoriti za ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
23 
   degustacijo izdelkov iz kozjega mleka na naj večji kmetiji na tem območju 
(Matk)  
° Krajinski park Logarska dolina  
° slap Palenk in slap Rinka  
° sprehod po tematski poti po Logarski dolini  
OPOMBA: Program se lahko popestri tudi z različnimi »etno -fletno« igrami (opis pri 
kulturnih programih).  
Vodeni ogled Centra Rinka v Solčavi: center Rinka – večnamensko središče za 
trajnostni razvoj Solčavskega povezuje različne dejavnosti za trajnostni razvoj območja 
in prinaša nove razvojne priložnosti.  
Vodeni ogled tega središča vključuje:  
° predstavitev Solčavskega –  evropske destinacije odličnosti  
° ogled stalne razstave in multimedijske predstavitve »Solčavsko – sprehod v 
naročje Alp«, ki nas popelje na sprehod iz prabivališča v hišo, na dvorišče k 
lesu in ovcam, v gozd, k potoku, na gorsko trato, do skal in v gore  
° ogled Centra Rinka in predstavitev lokalnih izdelkov  
° ogled razstav v župnišču; kmečki vrt, zbirka metuljev, razstava fosilov iz srednjega triasa »zgodbe, zapisane v kamnu«, atelje Franc in Liza Filc  
Trajanje: približno 1,5 ure  
 
Cerkev Marije Snežne, Solčava: solčavska župnijska cerkev je lep spomenik visoke 
gotike v prehodu v pozno gotiko. Številne bogate kamnoseške umetnine so našle svoj 
prostor na njej in v njej. Ljubitelje lepe umetnosti privablja predvsem glavni oltar cerkve. 
V njem ima namreč svoje mesto tako imenovana »solčavska Marija«, ena najstarejših, 
po presoji strokovnjakov pa tudi najlepših Marijinih upodobitev tiste dobe pri nas. Kip 
je visok 58 centimetrov in iz peščenca. Pravijo, da so ga pripeljali sem iz gornjegrajske benediktinske opatije. Na stal naj bi v tamkajšnji samostanski kiparski delavnici 
oziroma stavbarnici. Čas nastanka postavljajo  v sredo 13. stoletja, ko je toga romanika 
začela počasi oživljati v naravni resničnosti ljudie in stvari. Kip je soroden z znano 
krakovsko Marijo iz Ljubl jane.  
Vodeni ogledi na Ljubnem  
Flosarska zbirka:  v samem središču Ljubnega stoji prijeten muzej, v katerem je urejena 
zelo zanimiva flosarska zbirka, ki predstavlja življenje flosarjev oziroma splavarjev v 
poltisočletni zgodovini. Obiskovalca popelje v preteklost kraja in ohranja spomin na 
»flosarijo«, pa tudi na »vlcerstvo« in žagarstvo, kajti brez teh dveh panog bi bil »flos kaj 
jalov«. Pripoveduje zgodbo o gozdovih, ki obdajajo dolino, o reki, ki teče skoznjo, o lesu, ki se je pod pridnimi rokami spreminjal v kruh, in o usodah ljudi, ki so tod živeli.  Spravilo 
lesa v dolino iz gozdov visoko v hribih, delo na žagah, izdelovanje splavov in splavarjenje v oddaljene kraje so težka dela. Kos so jim bile le pridne roke naših 
prednikov »vlcerjev«, žagarjev in flosarjev. Kako so živeli ti pogumni možje, kakšen  je 
bil utrip na »rajžah« po Savinji, Savi in Donavi vse tja do Črnega morja, kakšne nevarnosti so jim grozile na vodni poti, kakšen je bil zaslužek, ki ga je to delo prinašalo, 
kdo so bili flosarski »birti«, »krmaniži«, »prednjeki« in »zadnjeki« ... Izved eli boste tudi, 
kakšni splavi so bili samec, mitrovčan in kuzla, kakšen je bil flosarski krst pod zavetništvom sv. Miklavža ter še mnogo več iz pestrega življenja na flosu. Na ogled je 
bogato fotografsko in materialno gradivo, DVD in diaprojekcijska predst avitev. Ogled 
je mogoč kadar koli po predhodni napovedi. Izvedeli boste vse o flosariji iz ust potomca flosarjev Martina Juvana -  Čuksa, ki se predstavi kot »čisto ta pravi flosar« v »flosarski 
opravi« in s pesmijo na ustih. Flosarji so bili namreč tudi ze lo dobri pevci. Na flosu so 
radi kakšno zapeli.  
 
Fašunova domačija: domačija iz prve polovice 19. stoletja predstavlja dom malega 
kmeta, gozdnega delavca »vlcerja« in flosarja. Hiša z zasnovo »stegnjenega doma« je 
pritlična, zidana iz kamna z vkopano kletjo. Prostori so razvrščeni okrog veže »lope« z 
nekdaj črno kuhinjo. P osebnost Fašunove hiše je redek kamnit tlak v veži, ki so ga leta ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
24 
   1970 prinesli iz cerkve sv. Miklavža iz Rastk pri Ljubnem. Nadomestil je prejšnji tlak iz 
rečnih kamnov, tako imenovani »kuglflašter«.  
Skakalnica Ljubno: začetki smučarskega športa na Ljubnem segajo še v čas pred drugo 
svetovno vojno, organizirano skakanje na smučeh pa se je začelo z ustanovitvijo SSK 
Gozdar po drugi svetovni vojni. Leta 1953 je bila po načrtih Stanka Bloudka d okončana 
prva 60 -metrska skakalnica. V 90 -ih letih prejšnjega stoletja je bila povečana na 80 m, 
nato leta 2005 še rekonstruirana in tako že od leta 2006 gosti tekme FIS v smučarskih 
skokih za ženske na najvišji ravni. Na Ljubnem od leta 2016 poleg novega sodniškega 
stolpa kraljuje prenovljena in moderna skakalnica, ki z novo naklonino skakalkam daje 
večji občutek varnosti in mehkejši prehod na odskočno mizo.  
Zakladnica mašnih plaščev in cerkev Sv. Frančiška Ksaverja, Radmir je: prvotna cerkev 
izvira iz 15. stoletja, v sedanji velikosti pa so jo zgradili v letih od 1721 do 1725. V 
zakladnici te pomembne romarske cerkve so se zbiral a darila iz avstrijskega, poljskega, 
francoskega in neapeljskega dvora. Med zlatarskimi dragocenostmi sta na ogled na primer zlati kelih s pateno, delo pariškega mojstra R. J. Augusta (1760), in z dragimi 
kamni okrašena moštranca, delo dunajskega zlatarja J. J. Wurtha (1746). Med baročnimi 
mašnimi oblačili so plašči, ki so jih darovale cesarica Marija Terezija (1750), poljska 
kraljica Marija Jožefa (1753) in mati francoskega kralja Ludvika XVI. (1763).  
 
Etno hiške, Luče: v parku ob reki Savinji je postavljenih osem mobilnih etno hišk, v 
katerih so predstavljene rokodelske obrti, ki so nekoč zagotavljale pomemben vir dohodka lokalnim prebivalcem. Hišice velikosti 4 × 2 m so izdelane iz starega lesa in 
opremljene s staro opremo in rokodelskimi orodji. Predstavljeni so lesarska (p.  d. 
tišlerska), čevljarska (p. d. šošterska), krojaška (p. d. žniderska) in kovaška delavnica, 
črna kuhinja, mlin in hiška s krušno pečjo ter stara lekarna.  
V neposredni  bližini etno hišk stojita tudi gozdarska koča in skorjevka, ki ponazarjata 
pomemben del gozdarske tradicije v Lučah.  Več informacij  
1.9.2 Promocijski program  
Solčavska panoramska pot:  doživljajsko vodenje po Solčavskem je tudi vožnja po 
solčavski panoramski cesti z vmesnimi postanki. Vodeni ogled vključuje oživljanje zgodb iz preteklosti, etnološke vložke in animacijo, razgledne točke, degustacijo kisle 
vode (polne železa), postanek pri najbolj fotografirani k metiji v Sloveniji (na 
Klemenčem), kjer se je mogoče dogovoriti tudi za degustacijo savinjskega želodca (prejemnik priznanja na AGRI). Pot se lahko nadaljuje skozi Matkov kot in mogoče se je 
dogovoriti za degustacijo izdelkov iz kozjega mleka na največji k metiji na tem območju 
(Matk).  
 
Slika 10: Logarska D olina, foto: Tomo Jeseničnik  
 
25 
   ° Krajinski park Logarska dolina  
OPOMBA: Program se lahko popestri tudi z različnimi »etno -fletnimi« igrami (opis pri 
Obisk turistične kmetije Govc -Vršnik/Rihter: kmetija Govc -Vršnik stoji v Robanovem 
kotu, povsem na samem, s prečudovitim pogledom na Kamniško- Savinjske Alpe. Na 
kmetiji vam bodo postregli z domačimi suhomesnimi izdelki (salamami, 
zgornjesavinjskim želodcem), pa s skutnimi štruklji, mesnimi žlikrofi, domačo pašteto. 
Kmetija Rihter stoji v Novi Štifti pri Gornjem Gradu. Tu vas bodo pogostili z 
zgornjesavinjskim želodcem in tokcem. Obisk kmetij je mogoče popestriti z e-
kolesarjenjem in/ali lokostrelstvom.  
1.9.3 Kulturni program  
Igrana predstavitev »Solčavsko skozi čas«: v igrani predstavitvi vam člani kulturnega 
društva »Franc Herle« iz Solčave v klenem solčavskem narečju ter ob nežni spremljavi 
citer predstavijo življenje na Solčavskem nekoč in danes. Predstavo spremlja tudi 
projekcija s podnapisi, tako imenovano vezno besedilo pa je v angleškem jeziku. 
Trajanje predstave: 30 minut. Možnost izvedbe na različnih lok acijah (tudi v hotelu 
Plesnik).  
Etno fletne igre (igre so prilagojene za poletje in zimo):  zabavne družabne igre, ki 
temeljijo na kulturni dediščini Solčavskega. Udeleženci tekmujejo med sabo in 
poskrbijo za smeh, animatorji pa z usmerjanjem in komentarji ustvarjajo veselo 
vzdušje. Udeleženci se razdelijo v več skupin oziroma ekip (odvisno od skupnega 
števila udeležencev). Ekipe se med sabo pomerijo v različnih spretnostih skozi tri 
oziroma štiri zabavne igre. Tako morajo na primer premagati določeno razdaljo na ozki 
deski, na kateri stojijo štirje člani ekipe hkrati. Na progi vijugajo med količki oziroma 
različnimi ovira mi. Na nenavaden način prenašajo po progi smrekove storže ali pa 
Janezove »granate« in jih nato spuščajo v tarčo. Tako kot tarča jim prinašajo točke tudi smrekove trte  (pleteni obroči iz smrekovih vej) in mirna roka. Še pljudiej je zanimiva 
»pastirska rule ta«, pri kateri se pojavijo težave tekmovalcev z ravnotežjem in ohranjanjem idealne smeri. Ko ekipe  zaključijo vse igre, sledi seštevanje rezultatov in 
na koncu še slavnostna razglasitev, na kateri sodeluje tudi Logarski Janez.  
1.9.4 Gospodarsko -znanstveni program  
Predstavitev trajnostnega razvoja in razvojne zasnove Občine Solčava, Center Rinka:  
trajnostni življenjski slog  je rdeča nit prizadevanj (so)delavcev Centra Rinka in Občine 
Solčava, prav  povezovanje pa je v jedru ideje trajnostnega razvoja . Trajnostni razvoj je 
vpleten v vse vidike življenja v občini Solčava –  ljudje živijo na precej tradicionalen način 
in to sa mo poudarja trajnostni razvoj.  
Les, lesna obrt in industrija v ZSD: v gorskih gozdovih Solčavskega počasi rastejo 
smreke, macesni, jelke, b ukve, javorji, jeseni in druge drevesne vrste. Kakovosten 
gorski les pretežno smreke in macesna posekajo ob pravem času za točno določen 
namen. Domači mojstri izdelujejo kakovostne lesene izdelke. V projektu »Solčavski 
gorski les« so povezali znanje gozdar skih in lesarskih strokovnjakov ter arhitektov z 
izkušnjami kmetov, mizarjev, tesarjev in drugih oblikovalcev lesa.  
Do poletja 2020 bo dokončan Center za gorski les v Solčavi, ki bo v mrežo za gorski les 
poslovno in z novo storitvijo skupnega nastopa na trgu povezal zainteresirane kmete 
in mala lesnopredelovalna podjetja iz LAS (lokalne akcijske skupine) tega območja ter 
z razstavnim prostorom in demonstracijskim turističnim apartmajem (v vzorčno 
prenovljenem hlevu iz 19. stoletja) razširjal dobro prakso uporabe gorskega lesa. Ob 
tem bo Center za gorski les izkoristil priložnosti za prodor gorskega lesa v turizem –  kot 
vir za opremljanje namestitvenih objektov in kot temo nišnega turističnega proizv oda 
doživljanja gorskega gozda.  
Podjetje Rihter: Rihter je podjetje, specializirano za izdelavo hiš in objektov po meri 
kupca. Temeljne dejavnosti podjetja so razvoj, projektiranje, proizvodnja in gradnja nizkoenergijskih, pasivnih in ničenergijskih montažnih hiš. Vse hiše Rihter so unikati, 
izdelani po meri in ž eljah naročnikov, ne glede na to, za kakšen objekt se odločijo.  
Podjetje Rihter je prejelo sredstva Evropskega sklada za regionalni razvoj MGRT in RS 
za izvajanje projekta BIOMOD HOUSE za biorazgradljive modularne enote. Cilj projekta 
je bil razviti popoln oma leseno bivalno modularno enoto.  ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
26 
   V okviru projekta so razvili:  
° module in bivalne modularne enote,  
° biorazgradljivo bivalno enoto s kar najmanjšim vplivom na okolje ves čas njene 
uporabe.  
 
1.10 MARIBOR  
1.10.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Stara trta, najstarejša trta na svetu: v osrednjem delu starega mestnega jedra, na Lentu, pred Hišo Stare trte še danes domuje najstarejša trta na svetu. Žametovka 
oziroma modra kavčina je s potrjeno starostjo več kot 400 let vpisana v Guinnessovo 
knjigo rekordov kot najstarejša trta sveta, ki še vedno rodi žlahtne sadove. Stara trta 
simbolizira bogato vinsko kulturo Maribora, Štajerske in Slovenije.  
 
Mariborsko Pohorje (ostanki pragozda, Črno jezero, slap Šumik, Lovrenška jezera): 
Pohorje je zelena oaza prečudovite narave in neštetih možnosti za sprostitev in 
rekreacijo.  Krasijo ga naravne znamenitosti, kot so šotna barja z jezeri, slapovi in 
pragozd, do katerih nas pripeljejo številne pohodniške in kolesarske steze, ki prepredajo pohorske gozdove. Za visok srčni utrip poskrbijo poletne sanke, 
gorskokolesarski bike park  in pozimi številne aktivnosti na snegu. Mariborsko Pohorje 
se pozimi namreč prelevi v eno največjih smučarskih središč pri nas, katerega posebnost je najdaljša nočna smuka v Sloveniji, pa tudi, da gre pravzaprav za mestno 
smučišče, saj se je iz mestnega jedr a do vznožja Pohorja (oziroma spodnje postaje 
Pohorske vzpenjače) mogoče v samo 10 minutah pripeljati tudi z mestnim avtobusom. Vznožje je še pljudiej živahno ob Zlati lisici, tekmah za svetovni pokal v smučanju za 
ženske, ki velja za eno največjih in najp omembnejših športnih prireditev na tem 
območju.  Vinske ceste (srce med vinogradi) : turistične in izletniške kmetije ter vinske kleti na 
vinskih cestah v okolici Maribora vabijo obiskovalce na izlet. Posebnost je znamenito 
srce med vinogradi, cesta v obliki  srca na Špičniku, ki navduši vsakega obiskovalca. V 
destinaciji so vinogradniške lege, ki jih strokovnjaki uvrščajo med pet odstotkov najboljših leg na svetu, in rezultat so številna vrhunska bela vina, nagrajena na 
mednarodnih vinskih ocenjevanjih.  
 
Slika 11: Stara trta, foto: Domen Groegl , STO  
Reka Drava z nabrežjem in Mariborskim jezerom : reka Drava je od nekdaj močno 
povezana z razvojem in življenjem v Mariboru. Ljubiteljem vodnih športov ponuja 
kopico zabavnih in rekreativn ih doživetij. Njena bogata favna omogoča pester ribolov. 
Ob nabrežjih reke so urejene čudovite sprehajalne in kolesarske poti, na katerih lahko občudujete tudi številne znamenitosti mesta Maribor. Od starega Lenta se lahko mimo 
ALP SKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
27 
   Koblarjevega zaliva po splav arski učni poti napotite proti Mariborskemu otoku in 
akumulacijskemu jezeru. Na Dravi in akumulacijskem jezeru si lahko omislite veslanje, 
jadranje ali surfanje. Seveda ne smete zamuditi priljubljene turistične aktivnosti –  
splavarjenja po Dravi s tradicio nalnimi splavi –  ali pa se samo zapeljite z ladjico Dravska 
vila.  
Čebelarstvo, API turizem : čebelarski turizem se čedalje bolj uveljavlja, zanimiva za 
obiskovalce je Čebelarska učna pot, med njenimi ključnimi zanimivostmi so Čebelarski 
center Maribor pri d vorcu Betnava, čebelarska postojanka v Rušah in Čebelarski muzej 
na prostem.  
1.10.2  Promocijski program  
Hiša Stare trte s Staro trto (ogled muzeja, degustacija) : na pročelju Hiše Stare trte v 
osrednjem delu starega mestnega jedra na Lentu že več kot 400 let koren ine globoko 
poganja Stara trta, najstarejša trta na svetu. V Hiši Stare trte so obiskovalcem na voljo vinoteka in degustacijski prostor vrhunskih vin iz vinorodnega okoliša Štajerska 
Slovenija ter trgovina spominkov i n izvrstnih slovenskih čokolad.  
Maribor ska vinska pot:  vas popelje po vinotekah v središču Maribora, kjer se boste 
lahko spoznali z izvrstnimi štajerskimi vini in njihovimi pridelovalci, pri čemer vas bo 
spremljala odlična lokalna kulinarika.  
 
Mariborska kulinarična pot: vas bo popeljala po restavracijah v središču Maribora, kjer 
boste lahko okusili izvrstno štajersko kulinariko. Paket vključuje štiri postojanke: Gostilno Pri treh Ribnikih, Restavracijo 7, Gostilno Maribor in Hišo Stare trte.  
 
Vinagova klet (voden ogled + degustacija) : v središču mesta, pod Trgom svobode in še 
dlje, se razprostira ena največjih in najstarejših klasičnih vinskih kleti v Evropi. Najstarejši del kleti je bila zgrajen leta 1847. Danes se klet ponaša s površino 15.000 m
2 
in 2,1 kilometra dolgimi podzemnimi p redori. Po skrivnostnem vinskem podzemlju vas popelje vodnik ali greste na raziskovanje sami, na koncu pa vas čaka še vinska 
degustacija.  
Obisk vrhunskih vinogradnikov na okoliških vinskih cestah (predstavitev in degustacija) : odlični vinogradniki ponujajo  vrhunska vina na pokušnjo v svojih vinskih 
kleteh, ob tem pa predstavijo tudi svojo zgodbo. Številna vina naših vinarjev so nagrajena na mednarodnih ocenjevanjih, kjer s egajo v sam vrh najboljših vin.  
Posestvo Meranovo, spominska soba nadvojvode Janeza:  nadvojvoda Janez, vnuk 
Marije Terezije, je med svojimi mnogimi nagnjenji k novostim pljudiej skrbno negoval 
tudi svoj odnos do vinogradništva. Tedanje vinogradništvo na Štajerskem je bilo v 
Janezovih očeh zaostalo, saj je nadvojvoda dobro poznal vinogradniš ke razmere ob 
Renu in kakovost tamkajšnjih vin, zato se je odločil za prenos tamkajšnjih sort v štajerske kraje. Za središče, v katerem bi trte iz Porenja poskusno uvajali, je zaradi 
ugodnih podnebnih razmer izbral okolico Peker in Limbuša, kjer je leta 18 22 kupil 
posestvo, danes znano pod imenom Meranovo. Leta 1823 so začeli tam saditi nove sorte trt, njegov novi vinograd je bil drugačen od tedaj znanih, trte so bile namreč prvič 
posajene v vrstah in strogo ločene po sortah. Izjemen uspeh se je pokazal že ob prvi 
trgatvi, ki se je je nadvojvoda Janez ljudino udeležil, pozneje pa je na Meranovem tudi 
pogosto bival. Vinogradi so postali tako ugledni in znani, da so na Meranovem leta 1832 
ustanovili prvo vinogradniško šolo na Štajerskem, ki  je postala izvorno središče 
sodobnega vinogradništva tako na sedanjem slovensk em kot avstrijskem Štajerskem.  
Botanični vrt Pivola : pod vznožjem Pohorja vas bo očaralo raznoliko in bujno rastje 
Botaničnega vrta Univerze v Mariboru, kamor se lahko pridete sprostit, družit, učit in spoznavat naravo. Na območju nekdanjega grajskega parka nekaj kilometrov južno od 
Maribora uspevajo številne avtohtone in tuje vrste dreves, grmov in cvetic, o katerih se 
lahko poučite tudi na vodenem ogledu.  
 
Dravska kolesarska pot : poteka na območju 18 občin ob reki Dravi: Dravograd, Muta, 
Vuzenica, Radlje ob Dravi, Podvelka, Lovrenc na Pohorju, Selnica ob Dravi, Ruše, Mestna občina Maribor, Duplek, Miklav ž na Dravskem polju, Starše, Hajdina, Mestna 
občina Ptuj, Markovci, Gorišnica, Ormož, Središče ob Dravi.  ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
28 
   Pot je srednje zahtevna, poteka večinoma po asfaltiranih lokalnih cestah. Primerna je 
za turistično rekreativno kolesarjenje s treking, gorskimi ali e- kolesi. Pot je v celoti 
označena v obe smeri. Dolžina poti je 150 km.  
Posestvo Sončni raj in zip line:  sta med griči vinogradov, stran od mestnega vrveža. 
Najdaljši spust po jekleni vrvi na Štajerskem, na posestvu SONČNI RAJ v Mariboru, se 
imenuje ČEBELJI LET in je primeren tako za odrasle kot otroke.  
Več info rmacij  
Ogled rovov iz druge svetovne vojne v Coni Tezno : podzemni rovi, ki so jih leta 1943 
zaradi nevarnosti zračnih napadov zaveznikov začeli graditi Nemci, se vijejo na globini 15 metrov pod površjem v velikosti 8.512 kvadratnih metrov. Rovi so kot rezervna 
lokacija omogočali nemoteno nadaljevanje proizvodnje ob vse pogostejših napadih med drugo svetovno vojno na tovarno.  
 
Vožnja s splavom in etnološki program: splavarjenje po reki Dravi ima bo gato tradicijo, 
začetki segajo v 13. stoletje, ko se je splav uporabljal za prevoz vojakov in njihove opreme. Danes lahko obiskovalci doživijo ostanke bogate splavarske tradicije in se 
prepustijo flosarjem in »flosarskim frajlam«, ki med plovbo po reki Dra vi pričarajo 
čarobnost tega nekoč zelo spošt ovanega poklica.  
 
Vožnja z ladjico Dravska vila: popeljite se po reki Dravi z ladjico Dravska vila  
Pohorje  (vožnja z gondolo, pohodi, kolesarjenje, Pohorjet …): Pohorje se ponaša z 
bogato ponudbo in odličnimi razmerami za številne zimske športnorekreacijske radosti. 
Poleg kakovostnih smučišč za začetnike in izkušene ljubitelje smučan ja so na voljo še 
proga za nočno smuko, tekaški poligon, smučarska šola in vrtec na snegu, poligon za deskarje na snegu, izposoja športne opreme in še veliko več.  Na Pohorju se lahko ukvarjate s pohodništvom, nordijsko hojo, gorskim kolesarjenjem, 
jahanjem, spusti z jadralnimi padali in drugimi dejavnostmi aktivnega oddiha v naravi. 
Adrenalinskim navdušencem Pohorje ponuja progo za adrenalinsko sankanje in 
kolesarsko progo za spust. Vseh aktivnosti se lahko udeležite individualn o ali z 
usposobljenim vodniko m. 
Bike park Pohorje : na Mariborskem Pohorju je urejen Bike park Pohorje s progami od 
lažje do zelo zahtevne in z izhodiščem na zgornji postaji Pohorske vzpenjače.  
 
Drava center : 
° plaža za sproščeno uživanje na soncu ob vodi, v objemu narave  
° raznovrstna piknik ponudba za družine in skupine z najemom piknik prostorov  
° otroški park s kakovostnimi igrali  
° športnorekreacijski prostor z igrišči za košarko, odbojko, badminton, z mini 
plezalno steno in možnostjo izposoje rekvizitov  
° izposoja plovil (kajak, kanu, sup, čoln)  
° animacije za otroke pod strokovnim vodstvom (rojstni dnevi, šole v naravi, 
tematske delavnice ipd.)  
° urejena parkirišča za kolesa, motorje in avtomobile, parkirišča za avtodome s priključki za elektriko ter  
° mini kolesarski servis v kolesarski postojanki  
 
Wakepark Dooplek: Prvi slovenski »full -size wakepark « – športni center za deskanje in 
smučanje na vodi.  
Restavracija Sedem:  
Restavracija Sedem je edina šolska restavracija v Sloveniji, ki deluje po inovativno 
zasnovanem poslovnem modelu, kjer študenti pod nadzorom mentorjev samostojno ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
29 
   izvajajo vse strokovne p rocese. V Sedem vas tako pričakuje mladostna ustvarjalnost, 
pomešana z željo po strokovni rasti in učenju. Restavracija Sedem je za šolo velika 
pridobitev, saj študenti pridobljeno teoretično znanje uporabijo v praksi. Urijo se v 
pripravi dobre kave, narav nih sokov, spoznavajo surovine, sestavljajo in pripravljajo 
jedi vseh vrst, pečejo sladice, razvijajo in utrjujejo spretnosti pri sprejemanju gostov in 
v strežbi, organizirajo delo, razmišljajo o uvajanju novitet.  
Več info rmacij:   
RestavracijaMak  
Več informcij:   
Gostilnica Pri Damah –  »lokalno in domače«:  Socialno podjetje, ki je vključeno v 
kampanjo #Kupujem odgovorno, kar pomeni, da je nakup v podjetju družbeno 
odgovoren nakup, saj prispevajo k udejanjanju načel socialnega podjetništva in 
trajnostnega razvoja.  
Hiša Denk:  Hiša Denk je restavracija, v kateri družinsko tradicijo nadgrajuje predrznost 
mlade generacije. Pri ustvarjanju svojstvene kulinarike se obračamo k danostim naše 
pokrajine in brskamo po preteklosti, da bi izpolnili svojo vizijo.  
Rožmarin:  Prostor v središču Maribora, kjer se srečajo restavracija, kavarna, vinoteka 
in klub.  
Več informacija:   
Gostilna Pec:  Ob romantičnem zalivu na dravskem obrežju, že več kot sto let Gostilna 
PEC odpira svoja vrata vsem, ki radi uživajo v kulinaričnih in  vinskih dobrotah.  
Gostilna Maribor:  Kjer zgodbe iz preteklosti prepletajo s sodobnimi kulinaričnimi 
doživetji.  Več informacij:   
Gostilna Pri Treh Ribnikih: Gostilna Pri treh ribnikih, z dolgoletno tradicijo in čudovito 
vinsko kletjo, se nahaja v prelepem okolju Mestnega parka, kjer spokojnost treh 
ribnikov učinkuje posebno privlačno in pomirjujoče.  
Pubec: Festival mladih štajerskih vin  
Salon VinDel -  Mednarodni salon vina in delicates:  Salon  VinDel  mesto  najstarejše  
trte sveta za en dan  spremeni  v prestolnico  prefinjenih  okusov . Salon VinDel je 
predstava v insko  kulinarične  odličnosti,  ki v Maribor iz leta v leto privabi več 
razstavljavcev in več obiskovalcev ter uspešno vzpostavlja  most  med  ponudniki  in 
potrošniki  kakovostnih okusov . SloVino  VinDel  Academy , pod okriljem katerega se 
odvijajo  izobraževalne  vsebine  in vodene  pokušine  presežkov, odlično dopolnjuje 
salonsko sejemsko dogajanje. Koncept pristne izkušnje  osebnega  srečanja  z avtorji  
okusov  mesto Stare trte za en dan spremeni v prestolnico izbranih okusov. Zvrstijo se 
strokovna  srečanja  sommelierjev  profesionalcev in sommelierjev ljubiteljev. Le ti se 
mrežijo z vinarji, vinskimi kraljicami, vinskimi vitezi in ljubitelji vsega dobrega. Izjemna 
je povezanost  in vpliv  Salona VinDel na  HoReCa  sektor . VinDel je praznik  okusov , ki 
običajen dan mnogim spremeni v najokusnejšega v letu.  
Družinska kmetija Leber Vrečko:  Šesti rod, ki pod imenom Leber kmetuje na posestvu 
na Jedlovniku, v osrčju Slovenskih goric, nedaleč od slovensko -  avstrijske 
meje. Davnega leta 1795 je bila posest s testamentom prenešena na prednike, ki so se 
v stoletjih, ki so sledila, zmeraj preživljali izključno s kmetijstvom.  
 
30 
   1.10.3  Kulturni program  
Festival Lent (od 25. junija do 3. julija 2021):  je največji slovenski festival na prostem 
in eden največjih v Evropi. Že več kot četrt stoletja ob vstopu v poletje Maribor spremeni 
v velikanski oder in živahno stičišče umetniških izrazov, kultur in jezikov z vsega sveta. 
Vsako leto ga obišče približno pol milijona obiskovalcev, vsaj enkrat ga je obiskal že 
vsak četrti Slovenec.  
 
Slika 12: Festival Lent, foto: Arhiv, Narodni Dom  
Festival Stare trte, od 16. do 19. septe mbra 2021: je vinski, kulinarični in kulturni poklon 
najstarejši trti na svetu, ki raste na mariborskem Lentu. Poleg vinsko in kulinarično 
obarvanih prireditev ponuja tudi takšne, ki skrbijo za ohranitev bogate tradicije in kulture. Tako je eden največjih festivalskih in mestnih praznikov svečana trgatev najstarejše trte na svetu, svojo dediščino predstavijo mariborski splavarji, lokalni 
vodniki pa vas peljejo na tematsk e vodene oglede mestnega jedra.  
Festival Maribor, od 21. septembra do 1. oktobra 2021 : je več kot pol stoletja 
zgodovine, od baročnih izvorov do postmodernih preobrazb. Razvil se je iz 
mednarodnega festivala komorne glasbe Glasbeni september in nasledil pretanjeni 
programski izbor, visoko izvedbeno raven in edinstven način organiziranja. Ured niki 
uglednega spletnega portala Culture Trip so leta 2014 festival uvrstili celo med deset najboljših evropskih festivalov.  
 
35. svečana trgatev Stare trte, 19.9.2021 : trgatev Stare trte po starih štajerskih šegah 
in navadah je postala pravi mestni praznik, ki ga spremlja množica Mariborčanov in gostov. Med samo trgatvijo se lahko pozabavate ob izbranem kulturno- zabavnem 
programu, ko nastopijo zabavni ansambli, godbe, folklorne skupine in pe vci. Ob 
nabrežju Drave so navzoči tudi vinarji in vinogradniki ter gostinci, ki vam ponudijo 
najboljše, kar znajo pridelati.  
Festival Borštnikovo srečanje, druga polovica oktobra 2021 : je osrednji slovenski 
gledališki festival, ki že več kot pol stoletja b ogati slovenski gledališki in kulturni 
prostor.  
 
Martinovanje v Mariboru, 11. november 2021: je največje enodnevno javno martinovanje v Sloveniji, ko se v štajerski prestolnici zbere tudi 20.000 ti soč 
obiskovalcev iz Slovenije in tujine. Poklon jeseni in veselo druženje na Trgu Leona Štuklja spremljata bogat kulturno -zabavni program ter seveda tradicionalna vinsko -
kulinarična ponudba.  
Slovensko narodno gledališče Maribor s programom opere in baleta:  preživite prijetne 
večere ob mnogih kulturnih prireditvah, ki vam jih ponuja gledališka hiša, ki jo sestavljajo:  
 
31 
   Drama – naužijte se svetovne in domače dramske klasike ter sodobne dramatike 
različnih zvrsti in žanrov;  
Opera in balet –  navdušujejo odmevne uprizoritve klasičnega in sodobnega, domačega 
in tujega opernega in baletnega repertoarja ter  
Simfonični orkester –  ob operni in baletni prinaša tudi redno koncertno dejavnost.  
Potekajo tudi pomembnejše gledališke, glasbene in druge prireditve, ki poživijo 
kulturno dogajanje v mestu –  med njimi vsekakor izstopa vsakoletno Borštnikovo 
srečanje, največji slovenski gledališki festival.  
Več inf ormacij  
Pokrajinski muzej Maribor : se ukvarja z zbiranjem, varovanjem, ohranjanjem, 
raziskovanjem, razstavljanjem in populariziranjem premične kulturne dediščine –  
naužijte se kulture in zgodovine našega prostora.  
Muzej narodne osvoboditve Maribor: ima svoje prostore v meščanski vili na vogalu 
Mladinske ulice in Ulice heroja Tomšiča, ki jo je sredi devetdesetih let prejšnjega 
stoletja dal zgraditi mariborski podjetn ik Scherbaum. Danes je poleg zanimivih in 
bogatih muzejskih zbirk, ki štejejo že več deset tisoč muzealij, zelo bogata tudi muzejska fototeka, ki hrani veliko dokumentarnih fotografij in negativov, pa tudi precej 
video-  in zvočnega gradiva. Posebnost muzej a je arhiv z več kot 120 tekočimi metri 
gradiva okupatorjevega in partizanskega izvora. Muzej narodne osvoboditve Maribor je bil tudi med prvimi v Sloveniji, v katerem so uvedli delovno mesto kustosa pedagoga.  
Več info rmacij
 
Umetnostna galerija Maribor:  je drugi največji muzej za moderno in sodobno umetnost 
v Sloveniji z zbirko več kot 7000 umetniških del slovenskih avtorjev od konca 19. stoletja do danes. Slikarstvu, kiparstvu in grafiki se pridružujejo fotografska del a, 
videoumetnost, večmedijske instalacije in interaktivni projekti.  
 1.10.4  Gospodarsko -znanstveni program  
Ekološka kmetija Zlate misli:  Mlada družina, ki si prizadeva so ustvarjati zdravo 
življenjsko okolje, hrano  in misli. Oba, Matjaž in Maja, sta po poklicu/izobrazbi 
kmeta, ki sta se preizkusila tudi v akademskih vodah, a po nekaj letih ugotovila, 
da si želita svoje delovanje zaenkrat usmeriti predvsem v praktični del 
kmetovanja.  Tako sta leta 2012 vzela v najem eno njivo pri Matjaževih starših, 
konec leta 2012 pa prevzela polovico površin kmetije, ki je že od leta 1996 v 
ekološki kontroli, ter se samostojno lotila ekološkega in biodinamičnega 
kmetovanja. Istega leta so začeli tudi s pridelavo zelenjave in dostavo  zelenjavnih 
košaric preko partnerskega kmetijstva, leto kasneje pa dodali še žita in sadje.  
 
1.11 HOČE - SLIVNICA  
1.11.1 Promocijski program  
Festival heriterra (Paleo): paleokrajina Štajerske in njena biodiverziteta od 
prazgodovine do odkritja Novega sveta je čezmejni projekt, ki je v okviru evropske 
sheme INTERREG SI –  AT 2014 –2020 povezal najnovejša znanstvena odkritja 
arheologije, arheobotanike in arheozoologije z aktualnimi izzivi na področju kmetij stva 
in turizma avstrijske Štajerske in severovzhodne Slovenije. Na pilotnem območju 
Občine Hoče -  Slivnica je v sklopu projekta PalaeoDiversiStyria nastala arheološka učna 
pot, ob tem pa so pripravili tudi arheološko razstavo in zbirko uporabnih rastlin, ki si jih lahko ogledate v Botaničnem vrtu Univerze v Mariboru. Skupaj s kmetovalci, 
gastronomi, rokodelci in turističnimi delavci smo na podlagi teh novih spoznanj razvili 
blagovno znamko HERITERRA, nastale proizvode pa ponujajo vključeni ponudniki v 
širši regiji v Sloveniji in Avstriji. To sodelovanje pomeni otipljivo vez med ljudmi in 
bogato arheološko dediščino ter spodbuja njeno ohranjanje.  
Več informacij, Več informacij
 
32 
   Pohorska kulinarična transverzala: turistično društvo gostincev Pohorja združuje 
pohorske gostince na vzhodnem delu Pohorja. Za boljšo prepoznavnost območja smo 
izdali zloženko Pohorska kulinarična transverzala. Namen akcije je obuditi stare 
recepte in obiskovalcem Pohorja ponuditi kulinarične dobrote, ki so jih v preteklosti 
pripravljali domačini. Trenutno je v akcijo vključenih osem gostincev, ki ponujajo 
različne vrste pohorskih specialitet. V prihodnosti se bo nabor ponudnikov še razširil, 
tudi z dodatnimi jedmi.  
Pohorje ultra trail : Pohorje skriva mnogo prelepih kotičkov, ki so ob strasti in ljubezni 
do teka po brezpotjih (trail tek) prispevali k nastanku prireditve Pohorje ultra trail. Športno- humanitarna prireditev se je odvila že petkrat in povezuje območja občin 
Ruše, Maribor, Hoče, Slovenska Bistrica in Lovrenc na Pohorju. Štiri trase tekačem razk rijejo najlepša območja in mnoge naravne znamenitosti Mariborskega, Hočkega in 
Ruškega Pohorja. Tako bodo tekači na sleherni trasi Pohorje ultra traila lahko uživali v čudovitih razgledih in pogledih na mogočne bukove in smrekove gozdove, brzice 
pohorskih potočkov in njihovih neštetih izvirov in jezer, v katera se stekajo. Posebno 
doživetje je tek skozi mistični Bistriški vintgar, pragozd Šumik ter med večjimi in manjšimi gmotami pred 16 milijoni let nastalega pohorskega granita, odetega v svež, 
zelen mah, ter mimo izredno zanimivih točk Pohorja, kot so Meranovo, Poštela, 
Bellevue, Areh, Trije Kralji, Črno jezero, Dom na Osankarici, bojišče Pohorskega bataljona, Trije žeblji, Klopni vrh in drugi. Vse trase so ratificirane pri mednarodni zvezi 
za tek po brezp otjih International Trail Running Association  (ITRA).   
Slika 13: Sončni vzhod na Pohorju, foto: Marko Pigac  
Teka po brezpotjih (trail tekov) se vedno raje udeležujejo tudi rekreativci, posamezniki 
in družine, ki svojo udeležbo izk oristijo za druženje s svojimi aktivnimi prijatelji ali pa 
zgolj premagujejo lastne športne zmogljivosti na rekreativni ravni. Za najmlajše udeležence so v okviru Pohorje Ultra Traila organizirani tudi otroški trail teki treh dolžin 
(glede na starost in zm ogljivosti otrok) in aktivnosti za otroke na igriščih, igralih in 
poligonih Športnega parka Ruše. Ob tem ne pozabimo na humanitarni del prireditve, saj se v okviru prireditve zbirajo sredstva za socialno ogrožene.  
 
Ekološka turistična kmetija pri Baronu:  
 
33 
   Botanični vrt:  Botanični vrt v okviru Univerze v Mariboru.  
1.12 RADLJE OB DRAVI  
1.12.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti:  
Rad'mam zeleno: Občina Radlje ob Dravi sodeluje s Pro Silvo Slovenija. Pro Silva 
Slovenija je sekcija Zveze gozdarskih društev in članica Pro Silva Europe, ki je bila 
ustanovljena 2009 v Sloveniji in je danes razširjena v več kot 25 evropskih državah in 
tudi v ZDA. Zavzema se za sonaravno, trajnostno in večnamensko gospodarjenje z 
gozdovi. V mesecu septembru 2019 smo v Dvorcu Mahrenberg v Radljah ob Dravi odprli 
stalno dvojezično razstavo Gozdarstvo v sozvočju z naravo (Forestry in harmony with 
nature), ki Slovenijo in slovenske gozdarje postavlja v sam vrh sonaravnega 
gospodarjenja z gozdom. Prav tako v mesecu septembru tega leta je bil postavljen 
temeljni kamen Centra za sonaravno gospodarjenje z gozdovi. Oba navedena dogodka 
sta se odvila v okviru Mednarodnega srečanja ob jubilejni konferenci ob 30 letnici ustanovitve Pro Silva Europe v Radljah ob Dravi, pod geslom: "Gozdovi prihodnosti, od 
znanosti k ljudem." k i je potekala od 11. do 14. septembra 2019. Celotno srečanje je 
zaznamovalo povezovanje in sodelovanje, ne samo med Pro Silvo, Pahernikovo ustanovo in lokalno skupnostjo, ampak tudi s Koroškim pokrajinskim muzejem, 
Ministrstvom za kmetijstvo, gozdarstvo in  prehrano, Ministrstvom za kulturo ter 
drugimi institucijami. Občina ima tudi svoj občinski gozd, kjer dosledno izvaja sonaravno in trajnostno gospodarjenje z gozdovi.  
V Občini Radlje ob Dravi ima prav tako sedež Pahernikova ustanova. Pahernikova ustanova  gospodari s 552 hektarji gozdov, ki poraščajo severna pobočja Pohorja med 
Vuhredom (Občina Radlje ob Dravi) in vrhom Velika Kopa. Posestvo obsega bogata rastišča mešanih gozdov jelke, smreke in bukve. Pahernikove gozdove odlikujejo: 
naravna obnova, malopo vršinsko mozaična struktura sestojev, nadpovprečno visoka 
lesna zaloga (420 m3/ha), visoka kakovost sortimentov in odlična odprtost z gozdnimi prometnicami. Gospodarjenje je ekonomsko uspešno, nega gozdov se dosledno izvaja, 
upravitelji imajo posluh za varstvo narave ter so odprti za obiskovalce, ki jih zanima 
gospodarjenje s posestjo. Pred več kot sto leti je Franjo Pahernik zastavil malopovršinsko gospodarjenje z naravno obnovo gozda pod zastorom odraslih dreves. 
V šestdesetih letih prejšnjega stoletja so na posestvu med prvimi pričeli vpeljevati 
skupinsko postopno gospodarjenje, ki je s stalnim izpopolnjevanjem in vključevanjem znanstvenih izsledkov Oddelka za gozdarstvo in Gozdarskega inštituta Slovenije prešlo 
v izvirno sproščeno tehniko gojenja gozdov.  Gozdove že več kot pol stoletja obiskujejo 
študenti gozdarstva ter številne strokovne ekskurzije iz Slovenije in tujine. Pahernikova ustanova razpisuje tudi štipendije in sredstva za raziskovalna dela.  
Občina Radlje ob Dravi lahko, kot spremljevalni progr am Rad'mam zeleno, pripravi 
srečanje z ogledi, ki bo gostom predstavilo dobro prakso, kako živeti z naravnimi 
danostmi in jih uporabljati za namen turizma ter pri tem varovati njihovo eksistenco za 
nadaljnje rodove. Srečanje bo zajemalo vse navedeno.  
 
Slika 14: Vodni park, Radlje ob D ravi, foto: Objem narave d.o.o. 
 
34 
   1.13 KUNGOTA  
Občinsko središče občine Kungota je od središča mesta Maribor kot drugega 
največjega mesta v Sloveniji in mesta najstarejše trte na svetu oddaljena manj kot 
dvanajst kilometrov.   
Središče Občine Kungota je od središča Maribora, drugega največjega mesta v Sloveniji in mesta najstarejše trte na svetu, oddaljeno manj kot 12 kilometrov.  
Da je bralcu lažje sem dala 12 s številko, ker je nad deset in čeprav je kilo meter izpisan.  
Kungota je občina z izjemnimi turističnimi možnostmi, ki se bo v letu 2021 v okviru 
aktivnosti Slovenija –  gastronomska regija 2021 še posebej prepoznavno predstavila 
kot eno od odličnih krajevnih gastronomskih središč ( t. i. mikrodestinacij) Slovenije. 
Njena prednost je geostrateška lega ob avstrijski vinski cesti, ki po zaslugi odličnih 
gastronomskih ponudnikov v občini pridobiva ugled tudi širše, po celotni Sloveniji.   
Ponašajo se z odličnostjo Hiše Denk in njihovega n osilca Gregorja Vračka –  v Svečini, 
Juriju ob Pesnici in Zgornji Kungoti pa se bohotita odlična ponudba vinogradniških 
kmetij in vinskih kleti z dodatkom vrhunske kulinarike ter izjemna naravna krajina, ki 
jim jo številni zavidajo. Vse naštete prednosti ob čine Kungota zaokroža cesta med 
vinogradi – srce med vinogradi, ki je del širše turistične prepoznavnosti slovenskega 
podeželja in leži v neposredni bližini slovensko -avstrijske meje, pri kmetijah 
Dreisiebner in Šerbinek na Špičniku.   
1.13.1 Promocijski program : 
Predstavitev nordijske hoje:  edinstvena zgodba hoje med vinogradi v Svečini in okolici  
Predstavitev jabolčno -sadne poti Svečina:  edinstvene zgodbe za male in velike otroke 
(prilagojene za širok nabor ciljnih skupin –  e-kolesa, nordijska hoja, geolov; za gibalno 
ovirane osebe, mamice z malimi otroki, družine, skupine ipd.)  
Navihana pustolovka Metka se odpravlja v raziskovanje slikovite jabolčne in sadne 
gričevnate dežele, Svečinskih goric , kjer živijo srčni, srečni in gostoljubni ljudje. Na poti jo spremlja sladkosnedni škrat Jonatan in sprehod med pisanimi sadovnjaki ter 
vinogradi se kaj kmalu spremeni v pravo odkrivanje vitaminskih zakladov.  
Podajte se z Metko na zdravju prijazno potepa nje po jabolčni in sadni poti, poimenovani  
Jabitour, in tudi vi izkusite sr(e)čno doživetje čarobne svečinske poti za majhne in velike 
otroke.  
Na pot se lahko podate sami –  v središču Svečine je pri igrišču informativna tabla, ki vas 
usmeri po poti doživetij do sadjarskih in vinogradniških kmetij, kjer vas pri enajstih 
ponudnikih pričakajo informacijske table. Na poti pa so tudi doživljajske točke, vredne 
ogleda.   
Vinsko -kulin arično doživetje : na eni izmed odličnih vinogradniških kmetij v sodobni 
kleti ali na dvorišču.  
Več informacij, Več informacij  
Hiša Denk:  Kulinarično doživetje v Hiši Denk, hiši enega od prepoznavnejših mojstrov 
kuhinje Gregorja Vračka  
Predstavitev vinogradniškega muzeja 
Ogled okolice z razglednega stolpa Plački vrh  
1.13.2 Gospodarsko znanstveni program:  
AJM v Spodnji Kungoti:  obisk največjega poslovnega subjekta  
Zgodovina podjetja AJM, d. o. o., se začne v letu 1990, ko je Janez Ajlec prisluhnil svoji 
poslovni intuiciji in se skupaj z ženo Marijo lotil posebnega izziva, proizvodnje in 
prodaje PVC- oken. Opogumljena z iz kušnjo dela v tujini, predvsem pa z vero v uspeh, ALPSKA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
35 
   sta se skupaj z desetimi zaposlenimi odločila stopiti iz gostinstva v povsem nove 
podjetniške vode ter se kot prva v takratni Jugoslaviji lotila proizvodnje PVC- oken.  
 
36 
   2 MEDITERANSKA SLOVENIJA  
2.1 POSTOJNA  Z OKOLICO  
2.1.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Postojnska jama:  Postojnska jama je največja turistična jama v Evropi in naravno čudo 
sveta. Reke podzemne poti oblikujejo že več milijonov let in v tem času so tu ustvarile 
več kot 24 kilometrov raznolikega jamskega sistema. Po odkritju jame pred 200 leti je 
Postojnska j ama postala svetovna znamenitost, v kateri lahko vidite tudi čisto prave 
zmajeve mladičke.  
Ob tipičnem obisku Postojnske jame z legendarnim vlakcem lahko obiščete tudi manj 
znane Otoško jamo, jamo Pivko, Črno jamo in Jamo pod Predjamskim gradom.  
2.1.2 Kulturni p rogram  
Posebni, protokolarni ali VIP obiski so vedno skrbno načrtovani in izvedeni na najvišji 
ravni. Visoke goste sprejmemo z vsemi častmi, znamenitosti jim razkažemo v njihovem 
maternem jeziku.  
Možni programi:  
° VIP obisk Postojnske jame  
° VIP obisk največ jih jamskih živih jaslic  
° 5-zvezdično doživetje Adrenalinska tura Luka Čeč  
° VIP obisk Predjamskega gradu  
° VIP ogled tajnih prostorov Hotela Jama  
2.1.3 Promocijski program  
Postojnska jama:  Leta 2018 je praznovala 200. obletnico odkritja, leta 2019 pa 200 -
letnico organiziranega turizma. Je najdaljša turistična jama v Evropi, in kot priznavajo 
mnogi, najbolj privlačna turistična jama na svetu.  
Predjamski grad: Največji jamski grad na svetu, vpisan v Guinnessovo knjigo rekordov. Svetovni mediji ga uvrščajo med deset n ajbolj pravljičnih gradov na svetu.   
Slika 15: Postojnska Jama, foto: Postojnska Jama  
Tajni prostori Hotela Jama:  Prostori pričajo o dejavnostih tajnih služb nekdanjega 
političnega režima. Globoko v jedru objekta je skrit komunikacijski center posebne 
vrste, ki odpira več vprašanj, kot ponuja odgovorov.  
Preplet mediteranske in notranjske kuhinje v Hotelu Jama in Jam skem dvorcu  temelji 
na zgodovinskem dejstvu, da je skozi Postojnska vrata potekala glavna prometnica z 
morja in iz Italije. Pohvalimo se lahko s kulinarično ponudbo in postrežbo na najvišji 
ravni, zato nam svoje goste zaupajo tudi protokolarne službe.   
MEDITERANSKA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
37 
   2.1.4 Gospodarsko znanstveni program  
Speleobiologija:  Z odkritjem prve jamske živali se je v Postojnski jami rodila nova 
znanstvena veda, speleobiologija. S 150 različnimi živalskimi vrstami ima Postojnska 
jama še vedno primat v biotski raznovrstnosti. Redno sodelujemo z znanstveniki, 
obiskovalce pa izobražu jemo o krasu in življenju na tem območju.  
° VIP obisk zmajevih mladičkov  
° vivarij  
° Expo jama kras 
2.2 NOVA GORICA IN GORIŠKA BRDA Z OKOLICO  
2.2.1 Kulturni program  
Ogled hriba Sabotin:  Na Sabotinu, ki je zadnji alpski in prvi sredozemski hrib, 
prisluhn emo razburljivim zgodbam. Park miru Sabotin povezuje 22 narodov, ki so se v 
času soške fronte borili na pobočjih tega hriba. Tu so na ogled muzejska zbirka, kaverne in jarki. Lahko se sprehodimo tudi po grebenu hriba. Raznolika množica ljudi, ki se je tu 
borila, je izhajala iz različnih kultur in tradicij, večinoma evropskih. Skladno s tem so 
imeli tudi različne prehranjevalne navade. Nekaj teh jedi la hko še danes okušamo v  
Žogica. Pod Sabotinom se vije smaragdno zelena reka Soča. Nad njo stoji Solkanski most, železniški most z najdaljšim kamnitim lokom na svetu.   
Ponudba:  muzej prve svetovne vojne, ogled kavern in rovov, ponudba pogostitve v 
oblekah/ uniformah iz prve svetovne vojne na »igriv« način  
Ogled grobnice Burbonov v samostanu Kostanjevica: Samostan Kostanjevica je 
duhovno središče, spomenik sakralne umetnosti ter zgodovinski in kulturni spomenik. 
Kulturno zgodovinsko podobo Kostanjevice označu je tudi grobnica, kjer so pokopani 
zadnji potomci francoske kraljeve rodbine Burbonov. Samostanska knjižnica se imenuje po patru Stanislavu Škrabcu, največjem slovenskem jezikoslovcu, ki je v 
Kostanjevici živel več kot 40 let. Ob južni fasadi samostanskega  zidu je posajena zbirka vrtnic iz skupine  – Vrt burbonk. Zbirka je ena najpopolnejših in največjih zbirk vrtnic 
burbonk na svetu.  
Ponudba:  vodeni ogled grobnice, knjižnice in zbirke burbonk  
Ogled srednjeveške vasice Šmartno v Brdih: Oddaljeno pet minut vožnje od Vile 
Vipolže je mogoče slikovito obzidano vas s petimi ohranjenimi stolpi v Brdih videti od 
vsepovsod, saj kot orlovsko gnezdo (kakor bi rekel pesnik Alojz Gradnik) čepi na izjemno razgledni vzpetini. Danes si v Šmartnem lahko ogledate katero od razstav v 
Hiši kulture , Briško hišo in ponudbo drugih lokalnih ponudnikov, tam je tudi TIC s 
trgovino s spominki.  Vas še posebej oživi ob prireditvi Brda in vino  ter ob Martinovem . 
2.2.2 Promocijski program  
Enogastronomska prireditev s predstavitvijo destinacij: predstavitev destinacij in 
enogastronomskih posebnosti Brd ter Vipavske doline z Novo Gorico s prisotnostjo 
vinarjev in kuharskih mojstrov v Vili Vipolže , najlepši renesančni vili v Sloveniji (lastnik  
Vile Vipolže je Ministrstvo za kulturo, v upravljanju pa jo ima ZTKMŠ Brda). Po prireditvi je možen ogled srednjeveške vasice Šmartno (od Vile Vipolže je oddaljena 5 min 
vožnje) , slikovite obzidane vasi s petimi ohranjenimi stolpi , ki jo je v Brdih mogoče  videti 
od vsepovsod, saj kot orlovsko gnezdo (kakor bi rekel pesnik Alojz Gradnik) čepi na 
izjemno razgledni vzpetini. Danes si v Šmartnem lahko ogledate katero od razstav v 
Ponudba:  organizacija poslovnih sestankov in srečanj, kosilo ali večerja pod vodstvom 
kuharskih mojstrov, med drugimi Tomaža Kavčiča, ob spremljavi vin svetovno znanih vinarjev (vinarji so lahko prisotni na srečanju).  
Vila Vipolže: Najlepša renesančna vila v Sloveniji je novo srce kulturnega turizma, 
razstav in prireditev v Brdih. Svet slikovitih Brd se odpira celotni Sloveniji, Evropi in 
svetu. Tu se na razstavah, kon certih in predstavah srečujejo umetniki, poznavalci in 
ljubitelji kulture. Tudi ob najsodobnejši tehnologiji gre ljubezen do posla najprej skozi želodec in v lokalu Kruh in vino  je avtor kuharskih mojstrovin kuharski mojster Tomaž 
Kavčič . Toda to ne pomeni , da je delovni ritem ali urnik konference manj učinkovit.  MEDITERANSKA SLOVENIJA  MEDITERANSKA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
38 
   V Vili Vipolže lahko utrdite ali si ustvarite sloves odličnih gostiteljev srečanj, 
motivacijskih srečanj, kongresov in simpozijev, ki se zavedajo, da poslovna prijateljstva 
potrebujejo trdne vezi in navdihujoče okolje.  
Vila Vipolže je v preteklosti že gostila trilateralno srečanje predsednikov treh držav , 
Slovenije, Avstrije in Hrvaške, ter številna mednarodna srečanja različnih ministrstev, 
veleposlaništev, skupščino EU, pa tudi številna srečanja gospodarskih družb z različnih 
področij.  
 
Slika 16: Goriška Brda, foto:  Michael Matti, STO  
Vila Vipolže je vsako leto gostiteljica odprtja razstave in same razstave Art Circle  – Krog 
umetnosti, katere podporniki so veleposlaništva  in veleposlaniki 15 držav.  Klinec, Plešivo: Restavracija, ki se nahaja le nekaj kilometrov stran od Medane, s prenočišči in krasnim pogledom na okoliške vinograde. Stavijo na domačnost s 
sodobnim pridihom.  
  
2.2.3 Gospodarsko znanstveni program  
Hit, d.  d., Nova Gorica: Skupina Hit z enajstimi hoteli, šestimi igralniško -zabaviščnimi 
centri, kampom, igralnim salonom in dvema igralnicama sodi med največje evropske 
ponudnike igre i n zabave.   Na več prepoznavnih turističnih destinacijah v Sloveniji in v 
Sarajevu  v Bosni in Hercegovini gostom zagotavljamo raznolika doživetja v igralnicah 
s skupno več kot 3.200 igralnimi avtomati in 200 igralnimi mizami. V hotelih skupine 
Hit je na voljo kar 2.100 hotelskih ležišč, v konferenčnih centrih pa skupno 2.500 mest 
za organizacijo prireditev in srečanj po vaši meri. Bogato ponudbo za sprostitev v 
znamenju zabave zaokrožujejo številne restavracije, bari, spektakelske dvorane, 
diskoteka, vinoteki, slaščičarna, športna dvorana in več sodobnih centrov dobrega 
počutja.  
Arctur Nova Gorica: Arctur je vodilni ponudnik storitev s področja  visoko zmogljivega 
računalništva  v jugovzhodni Evropi. Najem superračunalnika in storitev sistemske 
administracije, optimizacije kode ali paralelizacije nudijo po modelu XaaS , kar njihovim 
kupcem prinaša bistvene prihranke v primerjavi z nakupom lastne opreme. Namenske 
informacijske rešitve ( 4PM , ADS ) so postale nepogrešljiva orodja za marsikatero 
družbo ali ustanovo. Velika vlaganja v raziskave in razvoj , vzorno sodelovanje z 
ustanovami znanja  ter odlična mreža mednarodnih partnerjev jim omogoča 
uresničevanje strategije, ki pomeni premik  na vedno bolj zahtevna računalniška okolja 
in prisotnost na svetovnem trgu visoke informatike.  
Pipistrel  Ajdovščina: Podjetje Pipistrel je vodilni svetovni proizvajalec ultralahkih 
motorno- jadralnih letal in jadralnih letal s pomožnim motorjem. Podjetje je bilo 
ustanovljeno leta 1987 kot prvi zasebni proizvajalec in celo izvoznik letal v takratni Jugoslaviji in je kot táko tudi pionir altern ativnega letalstva v Sloveniji in širše.  
 
39 
   Instrumentation Technologies: Instrumentation Technologies je visokotehnološko 
podjetje, od koder prihajajo izjemne svetovne znamke, kot so Libera, Red Pitaya in 
Cella. Podjetje z več kot dvajsetletnimi izkušnjami i ma sedež v Solkanu ter ponuja 
prebojne rešitve na področju pospeševalnikov osnovnih delcev, medomrežja stvari, pametnih mest in medicine. Njihova skupina inženirjev že dolga leta zagotavlja 
integrirane rešitve za strojno in programsko opremo na tehnološko najzahtevnejših in 
tudi novih vzhajajočih trgih.  
Klet Brda: Klet Brda je največja pridelovalka in izvoznica slovenskih vin, ki s prepoznavnim slogom osvaja ljubitelje vina doma in v kar 26 državah sveta. Klet 
združuje 400  briških vinogradniških družin, ki že več kot pol stoletja soustvarjajo 
uspešno zgodbo briškega  vinarstva. Naše poslanstvo je, da v vinu izrazimo 
edinstvenost ozemlja Goriških brd ter z uspešnim trženjem prispevamo k razvoju področja in blaginje tukajšnjih ljudi. Naše glavno vodilo pri vsakodnevnem delu je 
globoko spoštovanje narave in njenih ciklus ov, saj se kakovost rodi v vinogradu.  
 
Slika 17: Domačija Medot, foto:Matic Grmek  Domačija Medot –  hiša očeta rebule : Pri hiši očeta rebule so položili temeljni kamen za 
edinstven evropski projekt Brda -Collio s ciljem enotne čezmejne zaščite geografskega 
porekla rebule.  
Na začetku maja 2019 so gostili prvo skupno srečanje ministrice za kmetijstvo, 
gozdarstvo in prehrano Aleksandre Pivec s predsednikom italijanske regije Furlanije -  
Julijske krajine Massimilianom Fedrigo, ko sta položila temeljni kamen edinstvenega 
evropskega projekta, ki povezuje dve vinorodni regiji in eno sorto –  rebulo. Tako je 
nastala iniciativa Brda -Collio, ki z uresničitvijo cilja enotne čezmejne zaščite 
geografskega porekla rebule lahko postane edinstven evropski projekt.  
Obe strani sta poudarili pripravljenost za sodelovanje s poudarkom na skupnih aktivnostih pri postopkih zaščite in promocije vin s tega območja.  
Družina Simčič z Domačije Medot, ki so tudi lastniki butičnega hotel a Gredič v Brdih, so 
izkušeni gostitelji, ki so se že večkrat izkazali tudi na protokolarnih srečanjih, saj so v 
Grediču in na Medotu že gostili najzahtevnejša srečanja, diplomatski zbor, ministre, 
predsednike in druge visoke goste, njihove penine pa segaj o v sam vrh slovenskih 
penin, narejenih po klasični metodi. Junija 2019 so ob prenovi kleti na domačiji 
predstavili tudi povsem nov degustacijski prostor, ki je opremljen za najzahtevnejša 
srečanja, sprejeme, korporativne prireditve in ponuja čudovit razgled na vse strani 
vinorodne briške pokrajine, ki jo obroblja prva vrsta Medotove žlahtne rebule, saj je 
domačija umeščena na vrhu Medotovega najstarejšega vinograda.  
Ponudijo lahko degustacijski prostor, predstavitev sorte rebula in njene zgodovine, 
predsta vitev in ogled kleti hiše očeta rebule Zvonimirja Simčiča, pokušino penin Medot, 
pokušino vin sorte rebula. Ponudijo lahko tudi obisk Grediča s pogostitvijo in sprejemom z degustacijo vin iz celotne regije tako s slovenske kot italijanske strani Brd 
v izjemni Gredičevi vinoteki, ki je pravi arhitekturni biser.  
Destinacija izpolnjuje pogoj oddaljenosti od vodilne destinacije Nova Gorica, saj je 
Dobrovo v Brdih od Nove Gorice oddaljeno 20 kilometrov in vožnja z avtobusom na tej 
relaciji traja približno 25 minut.  
 
40 
   2.3 TOLMIN, KOBARID Z OKOLICO  
2.3.1 Promocijski program  
Hiša Franko: Zgodba in filozofija Hiše Franko sta tesno povezani s tradicijami in 
okoljem Posočja. Okolje, ki je včasih trdo in težko, a osupljivo lepo. Restavracija, 
umeščena ob vznožje očakov in visokogorskih pašnikov ter le streljaj od smaragdne 
Soče, svojo kuhinjo gradi na najboljšem, kar ponuja narava v danih letnih časih. Hiša 
Franko je novinka na seznamu 50 najboljših restavracij sveta (50 Best), a njena 
zapuščina je stara že več kot pol stoletja, ko je Valterjev oče Franko v gostilni še stregel 
svoj znameniti Frankov rostbif.  
2.3.2 Gospodarsko znanstveni program  
Ekološka vaška sirarna Čadarg: V vasi Čadrg v tolminskih hribih deluje skupna vaška 
sirarna, v kateri tri ekološke kmetije predelujejo mleko v avtohtoni sir Tolminc. Vas 
Čadrg so prebivalci poimenovali »ekovas«, saj so kar štiri od petih kmetij ekološke. 
Ponujajo ekološko mleko in mlečne izdelke (kravji sir, sir arsko skuto, sirotko). Prehod iz 
konvencionalnega na ekološko kmetovanje je bil za Čadrg skoraj samoumeven. Vzreja 
goveda je tam vedno temeljila na tradicionalnih izkušnjah, kar velja tudi za oskrbo 
pašnikov in pridelavo krme za živino. Ker je zaradi ekološkega kmetijstva in z njim 
povezane turistične dejavnosti izboljšan dohodek prebivalcev vasi, je kakovost 
življenja višja, gorsko podeželje pa ostaja ohranjeno.  
Mlekarna Planika, Kobarid:  Tisočletna tradicija in dediščina sirarstva v Posočju se je 
ohranila  do današnjih dni. Na njeni osnovi je nastala in deluje današnja Mlekarna 
Planika.  
 2.4 VIPAVA  Z OKOLICO  
2.4.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Izviri reke Vipave:  V Vipavi najdemo kar devet izvirov reke Vipave, kar mesto 
zaznamuje kot izrazito vodno mesto in mu daje edinstveno podobo. Izviri kot simbol življenja podarjajo dolini vodo, življenje in rod ovitnost. Najbolj znan je izvir , kjer vas 
minuto hoje iz središča  Vipave v zelenem gaju obda pozitivna izvirska energija in 
doživite pristen stik z vodo. Ogleda vreden je tudi izvir Podfarovž v neposredni bližini.  
Dvorec Lanthieri:  Vipava se ponaša z bogato zgodovino in v njej so svoje domovanje 
našle številne plemiške družine. Največji pečat je pustila družina Lanthieri in dvorec pri 
izvirih iz leta 1659 priča o njihovem dolgoletnem bivanju v Vipavi. V dvorcu so ohranjene 
zanimive freske in poslikave, v njem so prostori Univerze v Novi Gorici ter poročna 
dvorana.  
Vinski  muzej:  V vinskem  muzeju, ki deluje v obokani kleti dvorca Lanthieri, je 
predstavljena pregledna zbirka trsničarstva, vinogradništva in vinarstva, ki priča o 
bogati tradiciji negovanja vinske trte na vipavskih tleh.  
Egipčanska sarkofaga in vojaško pokopali šče:  Na pokopališču  sta v grobnici Hrovatin -
Laurin egipčanska sarkofaga iz rdečega granita, ki ju je v Vipavo pripeljal domačin 
Anton Lavrin, generalni konzul, raziskovalec in egiptolog. V sarkofagih so posmrtni 
ostanki njegovih staršev in njegovega sina. Na enem izmed sarkofagov so ohranjeni 
hieroglifi. Zraven pokopališča je tudi vojaško pokopališče iz prve svetovne vojne, kjer 
so pokopani vojaki različnih narodnosti, ki so umrli v bližnji vojaški bolnišnici.  
Tabor: Sprehod do kamnitega dvoločnega mostu, od koder je čudovit pogled na izvir 
Podskala in Stari grad, nas pripelje do Tabora iz časa turških vpadov, kjer so živele 
številne vipavske plemiške družine. Baumkircherjev stolp ohranja spom in na 
pogumnega viteza Andreja Baumkircherja.      
Stari trg: Starejši domačini Vipavi še danes rečejo trg. Pod tem imenom je kraj zapisan 
v dokumentu iz leta 1367, ko so tržani dobili pravico do svojega sejma. Obdobje razcveta 
je trg doživljal od 17. do 19. stoletja in ob takratni glavni prometnici med Gorico in MEDITERANSKA SLOVENIJA  MEDITERANSKA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
41 
   Ljubljano je nastala bogata stavbna dediščina, o kateri še danes pričajo lepo ohranjeni 
arhitekturni in kamnoseški detajli.  
Kebetova hiša:  Značilna vipavska hiša iz leta 1859 ohranja zanimivo zbirk o predmetov, 
ki so jo vipavski zbiralci starin rešili pred propadom in njihovo popolno pozabo. 
Razstavljene starine so nastale med letoma 1720 in 1943 ter so po večini unikatne.  
Cerkev svetega Štefana: Župnijska cerkev je posvečena sv. Štefanu, ki goduje 2 6. 
decembra, ko je v Vipavi tradicionalno žegnanje konj. Sprva gotska cerkev je bila 
barokizirana, v njej so freske Franca Jelovška, v spodnjem delu prezbiterija so bile 
pozneje dodane freske Janeza Wolfa, ki je v prizore Štefanove zgodbe vpletel tudi več 
portretov tedanjih znanih Vipavcev.  
 
Slika 18: Dvorec Zemono, foto: Mateja Ferjančič  
 Stari grad: V pisnih virih leta 1154 prvič omenjeni grad je najstarejši grad v Vipavi in priča o njeni pestri zgodovini. Grad je večkrat menjal lastnike, njegov najznamenitejši 
prebivalec je bil Žiga Herberstein, avtor znamenitih Moskovskih zapiskov, v katerih 
opisuje  življenje v tedanji Rusiji. Upošteval je nasvet, ki mu ga je dal učitelj, in sicer naj 
ne mine dan, ne da bi vsaj eno uro bral in tako postal pomemben človek svojega časa.     
Dvorec Zemono:  Stoji na griču, s katerega je krasen razgled na okoliške vinogra de. 
Zgrajen je v renesančnem slogu z značilnimi zunanjimi arkadami in poslikan s freskami neznanega avtorja. Dvorec se uvršča med bogato zapuščino družine Lanthieri. Poleg 
dvorca stoji spomenik v spomin na bitko pri Mrzli reki iz leta 394.  
Mozaik patra Ivana Marka Rupnika:  Veličasten mozaik je bil v župnijski cerkvi 
postavljen leta 2013 in je s 180 m
2 največji mozaik svetovno znanega umetnika v 
Sloveniji. V mozaiku je Vrhpoljce vključil v upodobitvi prvega čudeža v Kani Galilejski, in sicer z »nafo«, s kate ro strežnik toči ženinu vino, saj so Vrhpoljci znani kot »nafarji«.  
Teodozijev križ, Vrhpolje:  Nad vasjo stoji Teodozijev križ v spomin na bitko pri Mrzli 
reki, v kateri je leta 394 v naših krajih rimski cesar Teodozij porazil cesarja Evgenija in 
postavil temelje za širitev krščanstva na evropskih tleh. Mrzla reka, najverjetneje 
sedanja Vipava, naj bi se v krvavi bitki obarvala rdeče, silovita burja pa je obračala puščice nasprotnih vojakov in pripomogla k zmagi.  
Cerkev sv. Vida:  Kraj Podnanos, kjer stoji cerkev, se je nekdaj imenoval Šentvid oziroma 
Šembid po svetem Vidu, ki je farni zavetnik. Pogled na župnijsko cerkev z največjo 
skrilasto streho v Sloveniji odkrije sakralni, kulturni in arhitekturni biser Podnanosa.  
Lože:  Grad Lože iz 17. stoletja so upravljali vitezi Leitenburgi. Grad je v stoletjih zamenjal 
številne lastnike, nazadnje ga je leta 1826 kupil zdravnik dr. Jožef Mayer. Evgen Mayer 
je posestvo z gradom podaril novoustanovljeni sadjarsko- vinogradniški šoli. Vas slovi 
tudi po številnih vodnjakih.  
Soteska Bela in plezališče Bela:  Med Nanoško in Trnovsko planoto je hudourniška Bela 
ustvarila slikovito sotesko. Soteska se začne pri cerkvi sv. Danijela v Sanaboru. Hudournik je na svoji poti izoblikoval edinstvene tolmune in visoke stene, ki danes 
 
42 
   navdušujejo tudi najzahtevnejše plezalce. Plezališče Bela je na koncu soteske nad 
Vrhpoljem.  
Nanos: Visoka kraška planota, ki se bohoti nad Vipavsko dolino, je pravi raj za ljubitelje 
pohodništva, kolesarjenja in neokrnjene narave. Zanimivost je muzejska zbirka, ki nas 
popelje v čas analogne oddajne tehnike.  
Goče: Vas, ki spada med spomenike slovenske kulturne dediščine, je strnjeno naselje s 
kamnitimi hišami, ki so postavljene v obliki Andrejevega križa. V njej je več kot 
šestdeset več stoletij starih obokanih vinskih kleti, v katerih hranijo žlahtno kapljico 
okoliških vinogradov. Ozke ulice, imenovane »gase«, in zanimivi kamniti detajli so posebna kulturna dediščina vasi.  
2.4.2 Kulturni program  
Akustični koncerti, koncerti klasične glasbe in drugi koncerti v atriju dvorca Lanthieri, 
razstave slovenskih umetnikov v dvorcu Lanthieri.  
2.4.3 Promocijski program  
Butične degustacije vin v vinskih kleteh  
Degustacije medu  
Zgodba o Leonardu da Vinciju v Vipavi: Leonardo da Vinci je leta 1500 obiskal Vipavo 
in tam proučeval možnosti zajezitve reke Vipave zaradi obrambe pred Turki. V spomin na njegov obisk je Vipava, ki je znana po številnih mostovih, dobila še maketo mostu 
Salvatico, ki je zgrajena po načrtih Leo narda da Vincija. Z Vipavo ga povezuje tudi to, 
da je bil lastnik vinograda in je z zanimanjem raziskoval tudi to področje.      
Zgodba o slovenski himni  (rojstvo himne v Podnanosu ): Podnanos je rojstni kraj 
slovenske himne. Na pobudo domačega župnika Mati ja Vertovca je France Prešeren 
leta 1844 napisal Zdravljico, ki jo je pozneje, leta 1905, uglasbil domačin duhovnik in 
skladatelj Stanko Premrl. Za potrebe vinogradništva je vsestranski župnik Matija 
Vertovec spisal in izdal prvo strokovno knjigo z naslovo m Vinoreja.  Vinoteka Vipava:  Vipavski vinarji skrbno negujejo vinsko trto, ki ima tukaj dolgoletno 
tradicijo, posebno pozornost pa namenjajo avtohtonim vinskim sortam, kot so zelen, 
pinela in klarnica, ki so doma samo na Vipavskem. V Vinoteki Vipava lahko spoznate in 
kupite vina več kot petdesetih vinarjev iz celotne Vipavske doline.  
Matija Vertovec in knjiga Vinoreja: Matija Vertovec je bil vipavski duhovnik, zgodovinar 
in vinogradnik. Med drugim je napisal knjigo »Vinoreja«, ki je prva strokovna literatur a 
s področja pridelave vina in je bila v veliko pomoč vinogradnikom. V knjigi opisuje tudi številne avtohtone vinske sorte, nekatere so znova zelo aktualne, predvsem zelen in 
pinela. Po Vinoreji in napotkih v njej vinarji radi posežejo še danes, tisti, ki imajo pri hiši 
še izvirnik, pa tega radi pokažejo obiskovalcem med ogledom vinske kleti in degustacijo 
vin. V Šmarjah deluje Društvo poimenovano po Matiji Vertovcu, ki organizira pohod po 
Vertovčevih poteh, sicer pa se je vedno mogoče sprehoditi po zelo dobro označeni poti, 
ki se vije med vasmi in vinogradi, kjer je deloval Matija Vertovec.  
Teodizijeva rimska vojska:  V Vrhpolju pri Vipavi deluje kulturno -izobraževalno društvo 
Teodozij, ki se ukvarja z rimsko zgodovino v Vipavski dolini, predvsem z bitko me d 
cesarjema Teodozijem in Evgenijem, ki naj bi leta 394 potekala prav na območju Vrhpolja in usodno vplivala na nadaljnjo zgodovino na širšem območju Evrope. Pred leti 
je društvo uprizarjalo znamenito bitko, pozneje posnelo tudi film na to temo. Zdaj 
ponuj ajo izkušnjo v tako imenovani rimski sobi v Vrhpolju, kjer vrtijo film o rimski 
zgodovini, ob podlagi zvočnih in svetlobnih efektov pa udeleženci lahko občutijo tudi znamenito burjo, ki je odločilno pripomogla k zmagi Teodozija. Ob posebnih 
priložnostih al i na prireditvah člani društva nastopijo kot Teodozijeva vojska, npr. ob 
Martinovem pohodu z lučkami.   
Tudi sicer je v Vrhpolju prisotna Teodozijeva ponudba –  Gostilna Theodosius, visoka 
kulinarika, in naselje luksuznih hišk  Theodosius forest village.  
Dvorec Zemono – visoka kulinarična doživetja  
 
Majerija:  Idilična zgornje vipavska domačija, skrita med vinogradi in sadovnjaki, ponuja 
preprosto tradicionalno kuhinjo s pridihom sodobnosti. Hrana je pripravljena iz MEDITERANSKA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
43 
   naravnih živil kar zagotavlja polnost okusov. Ponudba sledi letnim časom. V pomladnih 
in poletnih mesecih se s sezonski mi živili in slogom kuhinje ozira po Mediteranu, jeseni 
in pozimi pa zadiši po osrednji Evropi s tradicionalno Avstroogrsko kuhinjo.  
Več inforamcij:   
Vinarstvo Ferjančič –  pinela in češnje:  Peter  in Anica  sta se ob prevzemu posestva v 
začetku devetdesetih let odločila brezpogojno nadaljevati v daljno leto 1809 segajočo 
tradicijo in se osredotočiti na vinogradništvo. Trenutno obdelujeta  sedemindvajset 
tisoč trt, njihovo posebno veselje je obnova vinogradov.  Spomladi, ko je dela v 
vinogradu sicer največ, pa je čas še za eno družinsko ljubezen –  slastne  rdeče češnje , ki 
se obiskovalcem ponujajo na dosegu roke.  
 
Slika 19: Dvorec Zemono, foto: Jan Skočaj  Kolesarske poti in kolesarjenje  
Plezanje po naravnih stenah  
Ultratrail – Vipavska dolina  
 
2.5 SEŽANA Z OKOLICO  
2.5.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Kras je poseben svet. Podobo in dušo mu daje kamen, ki ga že od nekdaj in brez prestanka spreminjata voda in človek. Čarobni svet podzemnih jam, izginjajočih rek, 
vrtač in drugih kraških pojavov.  
Škocjanske jame:  Edinstven naravni pojav, vpisane so tudi n a Unescov seznam 
svetovne dediščine. Možen 0gled znamenitih Škocjanskih jam, Mahorčičeve in 
Mariničeve jame ter Male doline, obnovljenega kulturnega spomenika Promocijsko -
kongresnega centra Pr´  Nanetovh, etnološke zbirke v J'kopinovem skednju, biološke, 
geološke in arheološke zbirke v naravoslovno- učnem središču Delezova domačija ter 
zbirke Zgodovina raziskovanja Škocjanskih jam na informacijski točki.  
Jama Vilenica:  Najstarejša turistična jama v Evropi. Možnost spoznavanja podzemlja. 
Divaška jama:  Med dru gimi jo je obiskal sloviti psihoanalitik Sigmund Freud, vodeni 
ogledi.  
Jama Dimnice:  Navduši z izjemnimi kapniškimi tvorbami.  
Udornica Risnik:  Slikovita udorna dolina, ki v premer meri 220 m.  
Krajinski park Beka –  dolina Glinščice:  Slikovita krajina ob t oku Glinščice, ponorne jame 
in nedotaknjenost narave.  
MEDITERANSKA SLOVENIJA  MEDITERANSKA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
44 
    
Slika 20: Šumeča Jama, foto: Borut Lozej  
Brkini:  Na robu kamnitega Krasa je narava nanizala zelene in zelo rodovitne griče. To 
so Brkini, čudoviti svet sadovnjakov in neskončnih travnikov. Najbolj poznani so po 
jabolkih in slivah. Iz sliv domačini pripravljajo tudi izvrsten slivovec, ki je zaščiten z 
geografsko označbo.  
Živi muzej Krasa:  Neprecenljiva zakladnica kraških pojavov na več kot 700 ha. Leta 
2017 je bil Živi muzej Krasa izbran za najboljšo tematsko pot v Sloveniji. Možen vodeni 
ogled (peš ali s kolesom).  
Vremščica:  Brezmejni pašniki, čudoviti razgledi ter ekološko ovčje mleko in sir.  Kraška narava preseneti ob vsakem obisku. Izjemna raznolikost rastlinskih in živalskih 
vrst uvršča Kras med bogatejša naravna območja v Evropi. Večji del planote Kras je tako 
vključen v Naturo 2000. Na Krasu živi v eč kot 300 vrst metuljev.  
Botanični vrt Sežana:  Navdušuje s stoletjem in pol starimi cedrami, cvetočimi 
pergolami ter palmarijem kot kopija schönbrunnskega rastlinjaka z Dunaja. Možen 
vodeni ogled.  
Suhi kamniti zidovi: Obiskovalec na Krasu najprej opazi su he kamnite zidove, ki 
razmejujejo obdelovalno zemljo in ograjujejo pašnike. Od leta 2018 so vpisani na 
Unescov seznam nesnovne dediščine. Kraška hiša navduši z izvirnimi arhitekturnimi 
značilnostmi.  
2.5.2 Promocijski program  
Tako kot je poseben Kras, je posebna tudi njegova arhitektura. Podnebje, obilje kamna 
in skromni način življenja so vsak po svoje prispevali k nastanku značilne arhitekture 
in oblikovanju prav posebne krajine.  
Štanjel: Biser kraške arhitekture in kulture. Ozke ulice, tako značilne za kraje z burjo, in 
Kraška hiša, verjetno najstarejša stavba v vasi, pripovedujejo o iznajdljivosti in 
spretnosti tukajšnjih ljudi. V srednjeveškem gradu je danes urejena Galerija Lojzeta 
Spacala, enega najvidnejših slovenskih likovnih ustvarjalcev. Sloviti Ferrarijev vrt, ki ga 
je zasnoval arhitekt Maks Fabiani, dodaja prostoru neprecenljivo kulturno razsežnost.  
Vodeni sprehod mimo cerkve sv. Danijela z limonastim zvonikom in v gručo stisnjenih hiš vse do griča Turn, od koder se slikovito odpira terasasto grajena vas. Ferrarijev vrt, 
ki je kulturni spomenik državnega pomena, očara z edinstveno arhitekturo, ovalnim 
bazenom z otočkom. Tu se vam bo ob domači kapljici in kraškem prigrizku razprostrl 
razgled vse do Vipavske doline. Trajanje doživetja: 2,5 ure.  
Po poteh Maksa Fabianija: Štanjel je eno najstarejših naselij na Krasu, ki najprej očara s svojo veduto. V času med svetovnima vojnama je Štanjelu vtisnil svoj pečat arhitekt 
in tedanji župan Maks Fabiani, ki je poleg Plečnika in Vurnika med utemeljitelji 
slovenske arhitekture in u rbanizma. Med njegova najpomembnejša dela v Štanjelu 
sodi zasnova Ferrarijevega vrta s parkom, ki v Sloveniji velja za najpomembnejšo 
 
45 
   parkovno ureditev iz časa med obema vojnama. Sprehod skozi ozke ulice, ogled 
grajskega kompleksa, cerkve sv. Danijela ter nato skozi Kobdiljski stolp se vije naprej 
po Fabianijevi poti do najlepšega podeželskega dvorca, rojstne hiše arhitekta Maksa 
Fabianija. Posest, posejana z vinogradi trte pikolit, čudovit park, zeliščni vrt in 
večstoletna murva, ki je simbol domačije. Sprehod po posestvu, ogled razstave o 
Fabianijevem delu in degustacijo vina pikolit v domači kleti bo zaokrožilo kosilo pod 
domačo murvo, ki je naravni spomenik in največje drevo te vrste v Sloveniji. Popeljali 
vas bomo na kulinarično doživetje, ki so ga okus ili že mnogi. Ekipa Špacapanove hiše, 
ki ji je Nedelo podelilo pet sončkov za »neverjetno doživetje, najboljše v Sloveniji«, Gault & Millau pa jih je uvrstil med najboljših 30  
restavracij v Sloveniji in jim dodelil tri kuharske ka pe, bo poskrbela za sproščen 
zaključek dopoldneva. Trajanje programa: 4,5 ure.  
 
Slika 21: Kraška kulinarika, foto: Jošt Gantar Posestvo Belaj –  zeliščno – etnološka domačija: Imajo zelišlni vrt, domačijo, vrt 
pokušin, živi vrt.  
Biohotel St. Daniel:  Zavezani k trajnostnemu razvoju in socialno podjetništvo.  
Kobilarna Lipica:  Ustanovljena leta  1580, je dom več kot 300 plemenitih belih konj in 
največja kobilarna z lipicanci na svetu.  
Vojaški muzej Tabor:  Urejen v obrambnem stolpu iz leta 1485, je največja zasebna 
zbirka v Sloveniji in vpisan v Guinnessovo knjigo rekordov.  
Teran: Rdeče vino s pr iznanim tradicionalnim poimenovanjem, in na burji zorjen kraški 
pršut sta prvo, na kar pomislimo ob besedi Kras. 
Mesec kraške kuhinje  (oktober, november): izbrane gostilne, restavracije in turistične 
kmetije pripravijo tematske menije, ki na svojevrsten način pripovedujejo zgodbe o 
Krasu. 
Tekaški pozdrav jeseni na Krasu  (november): Rekreativna prireditev, ki zaokroža 
tekaško sezono.  
Mar tinovanje na Krasu  (november): Poskrbi za zabavo, kulinarično razvajanje in 
seveda pokušino kraških vin.  
Poletje odprtih kmetij in domačij na Krasu:  Kraški vinarji in turistične kmetije odpirajo 
svoja vrata.  
Vinska klet Vinakras ali manjši vinarji:  Vodeni ogledi kleti in degustacija vin.  
Soba pobega Karra:  Možnost teambuildinga.  
Restavracije, gostilne:  
Gostinski ponudniki »Gourmet« –  vključeni v vodnik Gault  & Millau: hiša Krasna,  
restavracija Okusi Krasa,  Okrepčevalnica Ruj.  
 
46 
   Tipične slovenske gostilne, k i imajo znak Gostilna Slovenija: Gostilna Skok, Gostilna 
Ravbar.  
Združenje turističnih kmetij Slovenije: Francinovi, Petelin -Durcik in Škerlj.  
Obisk pršutarne: Pršutarna LOKEV na Krasu, Mesarija PRUNK Marko, Pršutarna 
MEVLJA.  
2.5.3 Kulturni program  
Cerje:  Nad Vipavsko dolino in morjem se na robu Krasa dviga razgledni vrh Cerje.  Tu je 
postavljen 25 metrov visok spomenik Pomnik miru, ki hrani dragocene zaklade 
zgodovine in umetnosti, vključno z veličastnim Španzlovim Plesom življenja in smrti. 
Poti miru na K rasu ostaline prve svetovne vojne, med njimi jamo Pečinko, povezujejo v 
nepozabno doživetje spoznavanja življenja vojakov v času soške fronte med letoma 1914 in 1918.  
Muzej slovenskih filmskih igralcev in Ite Rina, Divača: Škrateljnova domačija v Divači velja za izjemen primer prenovljene kraške arhitekture, nagrajen tudi z državnimi 
nagradami. V kompleksu domujeta dve razstavi: prva je posvečena Idi Kravanja, ki je z 
umetniškim imenom Ita Rina zaslovela kot zvezda evropskega nemega filma, druga, 
multimedij ska razstava, pa je posvečena stvaritvam slovenskih igralcev in igralk, 
procesu nastajanja filmskih vlog, predstavitvi igralcev in igralk, ki so se zapisali v zgodovino slovenskega filma. Vodeni ogled razstav.  
2.5.4 Gospodarsko znanstve ni program  
Šolski center Srečka Kosovela Sežana:  Višja strokovna šola izvaja dva programa 
izobraževanja, to sta fotografija in oblikovanje kamna, ki sta zelo pomembna pri povezovanju ključnih deležnikov v regiji in na celotnem območju zahodne kohezijske 
regije Republike Slovenije. Z izvajanjem izobraževanja se v sodelovanju z 
izobraževalnim razvojnim središčem Inkubatorja Sežana povezujejo deležniki, ki ustvarjajo dodano vrednost na področju ohranjanja snovne in nesnovne kulturne 
dediščine. Tako odpiramo no ve možnosti pri razvoju kamnoseške in restavratorske 
dejavnosti v povezavi s turističnimi proizvodi ter pri povezovanju z drugimi razvojnimi zmogljivostmi regije, na primer kulinariko.  Več informacij:
 
Projekt RUNE (angl. Rural Network Project):  Podjetje RUNE Enia, d.  o. o., ima cilj 
zagotavljati ultra hitro širokopasovno optično infrastrukturo kar 233 tisoč priključkom 
na podeželskih območjih Slovenije, natančneje 137.978 v vzhodni kohezijski regiji in 
94.671 v zahodni kohezijski regiji. Projekt zajema področje 165 občin v Sloveniji. Družba 
ima sedež v Sežani in bo z operativnega in razvojnega vidika vodila celotno logistiko 
izvedbe razvojne investicije za vso Slovenijo. Do leta 2021 se bo izvajala večin a 
investicij, ki si jih bo mogoče ogledati v demonstracijskem laboratoriju.  
Predlogi:  
MARMOR, podjetje za pridobivanje in obdelavo naravnega kamna Sežana, d.d.  
KERN, orodjarske tehnologije, d. o. o.  
P.G.M. INŽENIRING, proizvodnja gradbenih in drugih materi alov, d. o. o.  
BAUMIT, d. o. o.  
2.6 PIRAN, PORTOROŽ, STRUNJAN Z  OKOLICO  
2.6.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Krajinski park Sečoveljske soline:  V Krajinskem parku Sečoveljske soline še danes 
poteka pridelava soli po tradicionalni, 700 let stari metodi. Obiščite muzej solinarstva 
na Fontaniggah in odkrijte, kako so tam nekoč prebivale solinarske družine, ali pa 
preizkusite zdravilne učinke slanice  in solinskega blata v edinstvenem spaju na 
prostem Lepa Vida. Ljubitelji ptic lahko odkrivajo številne vrste (več kot 300 registriranih vrst), ki jih lahko opazujejo v pestrem prepletu različnih življenjskih okolij 
solin. Sečoveljske soline so zanimive v vseh letnih časih.  
Krajinski park Strunjan:  Flišna obalna pokrajina na Strunjanskem polotoku združuje 
bogastva in lepote, tako naravne kot tiste, ki jih je v stoletjih oblikoval človek. Zdravo 
okolje, pristni običaji, čudoviti razgledi ter pestrost živalskega in rastlinskega sveta 
ponujajo veliko m ožnosti za aktivno uživanje v naravi. Krajinski park Strunjan, ki ga na 
severni strani krasi 80 metrov visok flišni klif z naravnim morskim obrežjem, se prek MEDITERANSKA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
47 
   prisojnih in obdelanih pobočij spušča proti jugu vse do doline potoka Roja, morske 
lagune in še de lujočih solin. V parku je mogoče ostati ves dan ali pa se vanj večkrat 
vrniti. Narava se tukaj nenehno spreminja in zato bo vsak obisk novo doživetje.  
Strunjanske soline:  Strunjanske soline so del Naravnega rezervata Strunjan -  Stjuža in 
veljajo za najmanj še in najsevernejše soline v Sredozemlju. Nekoč so takoj za 
sečoveljskimi veljale za druge najpomembnejše piranske soline. Plitvino 
Strunjanskega zaliva je človek preoblikoval v soline z izgradnjo nasipov, kanalov in 
plitvih bazenov ter tako ustvaril tudi pomembno vrsto ekosistema: slano mokrišče.   
Laguna Stjuža:  Stjuža je edina slovenska morska laguna in se klasificira kot slano 
mokrišče. Ime izhaja iz italijanskega izraza »chiusa« –  zaprta. Danes je zaliv od morja 
ločen z nasipom , tako da ga z njim povezuje le kanal. Območje zaradi plitkosti, obilice 
hrane in zavetja nudi dom različnim vrstam vodnih ptic.  
Strunjanski klif:  80 metrov visok klif je z 200 -metrskim pasom morja razglašen za 
naravni rezervat in je največji flišni klif na vzhodnem Jadranu. Prepadne flišne stene in 
prodna obala so v celoti prepuščene naravnim procesom, torej morje, dež in veter 
krušljive plasti kamnin neprestano oblikujejo in spreminjajo v novo obliko.  
Mesečev zaliv ali Zaliv sv. križa:  Čudovito morje in intimni kotički na plaži vas bodo 
preprosto očarali. Naravna plaža je prava izbira za vse, ki imajo radi mirne in 
nedotaknjene plaže.  
Pešpot Fiesa– Piran:  Od Fiese do Pirana in v obratni smeri vodi lepo urejena pešpot ob 
obali, ki se začne proti Piranu poča si vzpenjati. Uživamo lahko v čudovitih razgledih na 
zaliv in številne jadrnice, v ozadju pa se vidi tudi italijanska obala.  
Rt Madona:  Ko obiskovalci stojijo na piranski Punti in se razgledujejo v smeri proti 
Benetkam, nihče ne sluti, kaj vse se dogaja v morju manj kot 20 metrov od obale. Naravni spomenik rt Madona je bivališče neverjetno pestre množice podvodnih rastlin 
in živali. Razprostira se v globini 38 metrov, ki je tudi najgloblja točka Tržaškega zaliva. 
(Tega čudovitega koščka morja se je prijelo tudi ime »podvodni Triglav«.)  Naravni spomenik Stena:  Naravni spomenik Stena je v neposredni bližini reke 
Dragonje in velja za najvidnejšo naravno znamenitost doline. Mogočni osamelec je razglašen za geomorfološki in botanični naravni spomenik.  
Slapovi Škr line:  Prek vodoravnih plasti peščenjaka se voda preliva v slapovih in med 
najslikovitejšimi so prav slapovi ob sotočju Dragonje in Rokave na Škrlinah.  
Dolina reke Dragonje:  Dragonja je presihajoča reka, ki se pri Sečovljah izliva v 
Jadransko morje. Je edin a slovenska reka, ki ne teče skozi naselja, in je zato neokrnjena 
in čista. Na svoji poti razkriva flišne plasti, ustvarja zanimive geomorfološke pojave in tolmune. V dolini so tudi mnogi zapuščeni mlini, domačije in zaselki, ki izkazujejo 
pristno in značilno istrsko arhitekturo. Dolina je priljubljena izletniška točka tako za 
kolesarje kot pohodnike.  
Jezeri v Fiesi:  Jezeri sta nastali kot posledica odkopavanja gline za potrebe nekdanje 
opekarne. Malo jezero leži v zatišju tik pod pobočji, je sladkovodno in  globoko do 6,5 m. 
Večje jezero je globlje in od leta 1963 povezano z morjem, zato se v njem mešata sladka in slana voda. Obe jezeri z brežinami, poraslimi s širokim pasom trstičja in drugim 
obvodnim rastlinjem, dajeta ribam, močvirskim pticam ter predvsem  redkim in 
ogroženim vrstam kačjih pastirjev varno zavetje. V tem svojevrstnem biotopu se tako na istem mestu srečujejo morski in sladkovodni rastlinski in živalski organizmi.  
Kraški regijski park – Kraški rob:  Kraški rob označuje značilno pokrajino v koprskem 
zaledju, kjer se kraška planota prevesi v flišno pokrajino slovenske Istre, je geološka in 
podnebna meja. Razteza se približno 20 km od Socerba ob slovensko- italijanski meji 
pa vse do Mlinov ob slovensko- hrvaški meji. Tu lahko najdemo veliko drobnih r eliefnih 
oblik, kot so udori, spodmoli, škrapljišča, skalni podori in jame. Na tem območju je 
mogoče najti tudi floro in favno obeh pokrajin, ki ju razmejuje (kraška in 
submediteranska),  tudi 28 endemičnih vrst, našli pa so tudi deset znanosti do tedaj 
neznanih živalskih in rastlinskih vrst. Tamkajšnja naselja (Kubed, Črni Kal, Črnotiče, 
Hrastovlje, Gračišče, Podpeč in Socerb) so razglašena za kulturne spomenike.  
Naravni rezervat Škocjanski zatok:  Območje je od leta 1998 zavarovano kot državni 
naravni rezervat. Nastanek Škocjanskega zatoka je tesno povezan z nastankom in razvojem mesta Koper. Tako so na območju zatoka prebivalci najprej uredili soline in MEDITERANSKA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
48 
   prve bazene za izhlapevanje vode. V času beneške nadvlade, od druge polovice 13. 
stoletja, se je solinar stvo zelo razmahnilo. Soline so z nasipi in mrežo kanalov zaščitili 
pred plimovanjem in rečnimi poplavami. Po padcu Beneške republike sta se zmanjšala tudi vloga in pomen solin.  
Hrib Slavnik (1028 m):  Slavnik je najvišja točka v občini Koper in priljubljen izletniški cilj 
planincev iz Koprskega primorja. Z vrha se razprostre čudovit razgled na celoten 
Tržaški zaliv vse do Benetk, oddaljene Dolomite in Julijske Alpe ter na okoliške visoke 
kraške planote. Čez vrh vodi Slovenska plan inska pot, tik pod njim stoji planinska koča, 
ki so jo poimenovali po dr. Henriku Tumi (1858 –1935), alpinistu, planinskem ideologu, 
zbiralcu topografskih imen in politiku. Vrh pokriva značilno kraško travniško in 
sredozemsko gorsko rastlinstvo.  
Forma Viva Portorož:  Zbirka kamnitih skulptur na prostem je začela nastajati leta 1961 
na pobudo slovenskih umetnikov Jakoba Savinška in Janeza Lenassija. V več kot 50 
letih neprekinjenega delovanja so kiparji iz več kot 30 različnih držav pustili več kot 130 
kamniti h kipov, obdanih z nasadom piranskih avtohtonih sort oljk. Iz parka se razteza 
prelep razgled na Portoroški zaliv in okolico.  
2.6.2 Kulturni program  
Kulturna pot po Piranu: Od Muzeja podvodnih dejavnosti, mimo Tartinijeve rojstne hiše, mestne galerije do Benečanke, muzeja Čarobni svet školjk in akvarija. Zatopite se 
v kulturno zapuščino mesta, ki še danes živi s tradicijo. Obiščete lahko: Gledališče 
Tartini, stolno cerkev sv. Jurija, krstilnico sv. Janeza Krstnika, Mestno galerijo Piran, 
Galerijo Hermana P ečariča, Pomorski muzej Sergeja Mašera, Muzej podvodnih 
aktivnosti, Akvarij Piran, muzej Čarobni svet školjk, Tartinijevo hišo, občinsko palačo, Benečanko, Tartinijev trg s Tartinijevim spomenikom in Mediadom Pyrhani.   
Slika 22: Piran, foto: Jaka Ivančič  
Sakralna pot po Piranu: Mogočna verska arhitektura, ki sega vse do beneških dni, 
zaznamuje slikovitost Pirana in mu daje edinstven pečat. Oglejte si detajlno zasnovane 
in bogato okrašene verske spomenike: minoritski samostan sv. F rančiška in Križni 
hodnik, stolno cerkev sv. Jurija, krstilnico sv. Janeza Krstnika, cerkev sv. Roka, župnijsko cerkev in samostan Marijinega prikazanja, cerkev sv. Petra, cerkev sv. Marije Snežne, 
cerkev sv. Frančiška, cerkev Marije Tolažnice, cerkev sv. Štefana in Židovski trg, cerkev 
Marije Zdravja, cerkev sv. Bernardina, cerkev Marije Rožnovenske z zvonikom in druge.  
Zgodovinska pot po Piranu: Močan pridih beneške arhitekture vas bo vodil skozi ozke tlakovane ulice in dominantne stavbe bohotnih oblik. S poznajte zgodovino in se 
prepustite skrivnostnim zgodbam preteklih dni.  
 
49 
   Solna pot –  odkrijte morski zaklad: Peš ali s kolesom, vstopite v očarljivi svet 
naravnega bogastva – soli. Skozi bogato tradicijo solinarstva, nekdanje solinarske poti 
in blagodejne u činke solnih terapij, mali beli kristalčki, ki se svetlikajo v soncu, vas bodo 
zagotovo očarali.  
Boškarinova pot po slovenskem delu Istre: Ta pot vas pelje po poteh tradicije. 
Boškarin, istrsko avtohtono govedo, je bil zvest pomočnik istrskega kmeta. Sledi te 
njegovim stopinjam skozi zgodbe istrskega podeželja in mimo znamenitosti, ki so tesno povezane s tradicijo zalednih vasi. Videli boste: Krkavški kamen, naravni 
spomenik Stena, slapove Škrline, dolino Dragonje, Kapelučino hišo in druge 
znamenitosti.  
Pot po avstro -ogrski rivieri: Sprehodite se po obalni promenadi s pomembno 
preteklostjo. Morski zrak in blagodejno podnebje sta v zlatih časih Portoroža na riviero 
pripeljala avstro -ogrsko elito. Sprehodite se po obalni promenadi, na  kateri izstopajo 
arhitekturni presežki in spomeniki tega obdobja. Očarali vas bodo: Kempinski Palace hotel, cerkev sv. Bernardina, Villa Maria, skladišči soli Grando in Monfort ter drugi.  
Festival obzidja Piran: Gre za prijetno večerno druženje na travnik u pod piranskim 
mestnim obzidjem, seveda ob spremljavi različnih glasbenih koncertov. Izjemno 
doživetje na edinstveni lokaciji.  
Tartini festival Piran: Tartini festival je mednarodni poletni festival komorne glasbe, posvečen v Piranu rojenemu Giuseppeju Ta rtiniju. Poleg Tartinijevih del festival 
predstavlja tudi dela drugih velikih svetovnih in slovenskih skladateljev ter dela sodobnih ustvarjalcev, ki jih navdihuje Tartinijeva umetnost.  
Festival slovenskega filma, Portorož: Festival slovenskega filma (FSF)  je pregled nove 
avdiovizualne produkcije, ki se zaključi s podelitvijo nagrad za najvidnejše dosežke in 
ustvarjalce. Festival slovenskega filma je kulturna in strokovna prireditev, na kateri se 
srečujejo filmski ustvarjalci, strokovna javnost, poslovni pa rtnerji in ljubitelji filma.  
Sladka Istra v Kopru: Mednarodni festival sladic in sladkih izdelkov Sladka Istra je največja tovrstna prireditev v Sloveniji. Sladka Istra je vsakič znova odlična priložnost 
za spoznavanje istrske kulinarike in tradicionalnih istrskih sladic, kot so hroštoli, fritule in supe, ki so nastale po recepturah naših mam in babic, obenem pa priložnost za 
okušanje tradicionalnih slovenskih sladic in drugih novodobnih sladkih mojstrovin, 
katerih avtorji so vrhunski domači in tuji slaščičarski umetniki.  
Praznik kakijev Strunjan: Tradicionalna prireditev v Strunjanu, na kateri boste lahko 
okusili slastne sveže ali v kulinarične dobrote pripravljene strunjanske sadeže in tipične 
primorske jedi. V okviru prireditve bodo potekali vodeni ogledi  čudovitih strunjanskih 
solin, strokovne delavnice o pridelavi in uporabi kakijev, umetniška razstava slik, tekmovanje za največji strunjanski kaki in odličen kulturno -zabavni program.  
Vse sladkosti življenja v Portorožu: Božično- novoletni sejem, pester gl asbeni program 
in otroške animacije. Bogat izbor kulinaričnih dobrot ter izdelkov domače in 
umetnostne obrti. Lučka pri lučki, barvite stojnice, praznična darila. Na božično -
novoletni tržnici Vse sladkosti življenja boste doživeli vesel, dišeč in topel dec ember. 
Praznični konci tedna prinašajo pester glasbeni in gledališki program za vse.  
Festival penin: Že veste, s katero penino boste nazdravili novemu letu? Svojo najljubšo lahko ljubitelji mehurčkov izberete na 8. Festivalu penin. V glamurozni Kristalni d vorani 
hotela Kempinski Palace Portorož se bo 26. decembra predstavilo več kot trideset slovenskih, hrvaških, italijanskih in avstrijskih peničarjev.  
Praznik vina in česna, Nova vas nad Dragonjo: Praznik ponuja obilico odličnega vina, 
istrskega rdečega čes na in drugih kulinaričnih dobrot. Vaščani odprejo svoja slikovita 
dvorišča in prikažejo stare običaje. Večer je namenjen glasbi in plesu.  
Praznik olja in bledeža v Padni: Padna je ena najlepših vasi slovenske Istre in že od 
nekdaj znana po veliki količini pridelanega oljčnega olja. Obdana je z oljčnimi nasadi, v 
katerih so nekatera drevesa stara tudi več kot 300 let. Poleg tega vaščani že od nekdaj 
oskrbujejo Piran in Portorož s sadjem in zelenjavo, še posebej so znani po bledežu 
(blitvi).  
Festival Malvazi ja Festival je odprt za javnost in vsako leto pritegne več kot 2.000 
obiskovalcev iz vse Slovenije in tujine, ki v dveh dneh lahko pokušajo malvazije 60 
vinarjev iz slovenske Istre, Brd, Krasa, Vipavske doline, hrvaške Istre in Italije. Med 120 MEDITERANSKA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
50 
   vzorci malvazij so tudi vzorci tistih, ki so še pred samim odprtjem festivala na 
ocenjevanju Izbor sommelier Slovenije prejele največje število točk.  
Portorose2 – Rose & Rose` Festival: Sprehodite se po čudovitem Rožnem vrtu sredi 
Portoroža. Med elegantnimi vrtnicami  in ob spremljavi lahkotne jazz & blues glasbe 
vrhunskih umetnikov okusite vrhunska vina rosé in penine ter druge dobrote z okusom vrtnic.  
2.6.3 Promocijski program  
Kolesarska avantura z električnimi kolesi:  Avantura z električnimi kolesi poteka od 
Portoroža do ribiškega mesta Izola po kolesarski poti, imenovani Parenzana (nekdanja železnica, ki je povezovala Poreč in Trst), in nazaj. V starem mestnem jedru Izole je med 
postankom na voljo degustacija lokalnih  vin z manjšim prigrizkom. Ob vrnitvi proti 
Portorožu je v Strunjanu krajši ogled Strunjanskih solin, kjer sol vsako leto še vedno pridelujejo in žanjejo na tradicionalen način. Po ogledu sledi vožnja nazaj proti 
Portorožu.  
Spozna jte pristno istrsko zaledje –  oljke, lokalno: Dobrodošli na podeželju, na kmetiji 
Medljan, kjer boste na pristen način spoznali življenje v zaledju slovenske Istre, okušali 
lokalne dobrote, odkrili zakladnico zelišč, se družili z njihovimi živalmi in si pripravili 
tipično istrsko pojedino. Obiskali boste ekološko kmetijo in imeli pokušino ekološkega 
oljčnega olja. Po vodenem ogledu kmetije si boste privoščili lahko kosilo z lokalnimi 
sezonskimi sestavinami, sledila bosta predstavitev zelišč in delavnica na zeliščni 
kmetiji.  
Vintage kulinarično doživetje Lisjak: Vintage kulinarično doživetje Lisjak je 
popotovanje po sledeh starih avtohtonih sort oljk, ki rastejo na najlepših razglednih 
točkah slovenske obale in istrskega podeželja. Ne, to ni obisk še ene olja rne. To je 
gurmanska avantura po najlepših razglednih točkah slovenske obale in istrskega podeželja s starodobniki. Se še spomnite fiata in zastave? Že sama vožnja s hrupnimi 
starodobniki, na zunaj pisanimi, znotraj pa obloženimi s parketom iz oljk, je pos ebno 
doživetje. Pripravite se na zabavno popotovanje po sledeh starih avtohtonih sort oljk do končne destinacije –  Oljarne Lisjak. Tu, sredi oljčnih nasadov vas bodo pričakali člani 
družine Lisjak, vaši oljčni turistični vodniki. Popeljali vas bodo skozi z godbo oljarne in oljk, ki uspevajo na robu klifa v strunjanskem naravnem rezervatu, ter vas pogostili z 
domačim oljčnim oljem in vini lokalnih vinarjev.  
Sprostitev na solinah, Krajinski park Sečovlje: V Thalasso Spa Lepa Vida vam v blagem zavetrju solinski h polj ponujamo darove morja, ki krepčilno delujejo na telo, v 
organizmu vzpostavljajo ravnovesje, mu vračajo energijo ter hranijo in obnavljajo kožo. Na voljo so vam storitve z naravnimi izdelki, pridobljenimi v Sečoveljskih solinah. 
Solinsko blato in slanica – matična voda, sol ter morska voda so najpomembnejši 
dejavniki talasoterapije na solinah.  
Nepozabni dan v ribogojnici Fonda: Vsem ljubiteljem morja in morske hrane ponujamo 
zanimivo in nepozabno doživetje, vodene oglede ribogojnice in školjčišč Fonda . Med 
plovbo vam bomo razkrili veliko ribogojnih in morskih skrivnosti. Izlet bomo zaključili z izvirno degustacijo dobrot Fonda.  
Tartufi – lov, kuhanje in pokušina: Ali so tartufi res afrodiziak? Zakaj so pri lovu prašiče  
zamenja li psi? Ali tartufe res lahko nabiramo samo ponoči? Tartufarki Sara in njena 
psička Lisa nam bosta odprli vrata v skrivnostni svet tartufov. Skupaj bomo raziskali skrite kotičke gozdov in iskali ta dišeči gomolj. Po uspešnem lovu se bomo prelevili v 
kuharj e in po starem receptu skuhali tipične istrske testenine –  fuže s tartufi. Kar bomo 
skuhali, bomo tudi pojedli. Ob odlični hrani si bomo privoščili še kozarec vina iz lokalne vinske kleti in uživali v lepotah neokrnjene narave, ki jih v izobilju ponuja Istra.  
Kulinarični izlet z električnimi kolesi in pethodnim menijem: Kolesarjenje še nikoli ni bilo tako preprosto in zabavno! Ne verjamete? Kaj pa, če vam povemo, da vam bodo pri 
kolesarjenju pomagala odlična električna kolesa z asistenco motorja do 250 %? Zdaj se 
vijuganje po trgih in ozkih mestnih ulicah ter kolesarjenje med oljkami in vinogradi zdi 
veliko bolj privlačno. Na poti vas bomo razvajali z izbrano lokalno kulinariko. V pristnih 
istrskih vasicah boste okušali lokalne dobrote s pršutom in tartufi, domačim kruhom in 
ovčjim sirom, zraven pa si boste privoščili kozarec odličnega domačega refoška. Iz 
istrskega zaledja boste prikolesarili na obalo, kjer bodo vaše brbončice pozdravile 
morske dobrote in hišna malvazija. Na koncu sledi še sladko presenečenj e! Pričakujejo 
vas v odlični slaščičarni s pogledom na morje.  MEDITERANSKA SLOVENIJA  MEDITERANSKA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
51 
   Po poti dediščine Hrastovelj: Odpravite se na odkrivanje skoraj pozabljenih vaških poti 
v kraje, kjer so nekoč živele in kamor so hodile istrske žene šavrinke. Naj vas pot zanese 
v skrivnostne Hrastovlje, kjer vam bodo prijazni domačini predstavili svoje zaklade. Ne 
le, da se boste razgledali po čudoviti cerkvici iz 12. stoletja, ki je edina v celoti poslikana 
cerkev v Sloveniji in hrani odlično ohranjen motiv mrtvaškega  plesa, z vaškega griča se 
vam bo pogled odprl na celotno vas. Obiščete lahko hram umetnosti, galerijo izvrstnega istrskega umetnika Jožeta Pohlena, ali si ogledate osebno zbirko domačina Grozdana 
Pohlena, ki je skrbno shranil neprecenljive predmete iz živ ljenja domačinov in vojakov 
naših krajev. Za Istro značilne živalske in rastlinske vrste, ki jih danes vidimo le še izjemoma, vas pričakujejo v parku avtohtonih rastlin in živali. Da pa domov ne boste 
odšli lačni in praznih rok, se le ustavite v vaški Gost ilni Švab in trgovini s suhomesnatimi 
izdelki ter s seboj odnesite delček zelenega podeželja.  
 
Slika 23: Hrastovlje, foto: Jaka Ivančič, STO  Portorose2 – Rose & Rose `Festival: Sprehodite se po čudovitem Rožnem vrtu sredi 
Portoroža. Med elegantnimi vrtnicami in ob spremljavi lahkotne jazz & blues glasbe in 
vrhunskih artistov okusite vrhunska rosé vina in penine ter ostale dobrote z okusom 
vrtnic.   
Vinske degustacije: Obisk pri izbranih slovenskih vinarjih -  Santomas, Vinakoper, 
Rodica.  
Prisluhnite pticam v Škocjanskem zatoku: Umirite um z umikom v svet ptic in narave v naravni rezervat Škocjanski zatok, ki na 122 hektarjih omogoča sprostitev le korak od 
mestnega vrveža. Velja  za največje polslano mokrišče v Sloveniji z izjemnimi 
botaničnimi, zoološkimi in krajinskimi posebnostmi. V živalskem svetu po pestrosti najbolj izstopajo ptice, v zadnjem desetletju so ornitologi opazovali kar 245 vrst, 
njihovo število pa še vedno narašč a. To je več kot 60 % v Sloveniji opazovanih ptic.  
Izlet z ladjo Solinarko: Ladja Solinarka je motorna ladja, dolga 12 m in široka 4,5 m, ki sprejme največ 50 potnikov. Z njo je mogoče obiskati osrčje Sečoveljskih solin, 
solinarski muzej v naravnem rezerva tu ali si ogledati celotno slovensko obalo.  
Po Istri s kuhalnico: Kako so pašto s šalšo, fuže s tartufi, fritajo s špargami, bobiče, 
bakala na belo ali rdeče, fritole, hroštole in  druge dobrote pripravljale naše none? V čem 
so se postopki spremenili, kaj se je ohranilo? Glede na lokalne sezonske surovine bomo v istrskem okolju pripravili tipične istrske obroke po starih receptih.  
»Birdwatching« v krajinskem parku Sečoveljske: Opazovanje ptic , je opazovanje prostoživečih ptic v nar avi. Je strast, ki lahko prevzame prav vse, odrasle in otroke. Svet 
opazovanja ptic sestavljajo številna odkritja in številne vrste, ki jih lahko opazujemo v pestrem prepletu različnih življenjskih okolij solin. Sečoveljske soline so zanimive v 
vseh letnih  časih. 
Ribji piknik na ladji: Ni boljšega načina za spoznavanje slovenske obale od Ankarana do Pirana, kot je izlet z ribiško ladjo in domačini, ki vam postrežejo na krovu.  
 
52 
   2.6.4 Gospodarsko znanstveni program  
Mediadom Pyrhani: Mediado m Pyrhani je kulturni center in multimedijski muzej v 
Piranu. Tu vas bomo v multimedijskih predstavitvah popeljali kot s časovnim strojem 
skozi 20 stoletij, od antike do današnjega Pirana. Predstavili vam bomo prizorišča 
raznovrstnih glasbenih in plesnih f estivalov, vas pospremili v hrame z dragoceno 
kulturno in sakralno dediščino ter likovnimi deli in povabili po poteh edinstvenih krajinskih parkov s solinami, osupljivih vedut zelenomodre pokrajine, v kateri vas 
pričakuje očarljivi Piran.  
2.7 KOPER Z OKOLICO  
2.7.1 Promocijski program  
Obisk vinske fontane v Marezigah: Na eni najlepših razglednih točk v slovenski Istri, v Marezigah, od koder se odpira osupljiv pogled na istrsko zaledje in koprski zaliv, stoji 
prva in za zdaj edina vinska fontana v Sloveniji. Ob fontan i je mogoče okušati najboljša 
vina iz slovenske Istre, med njimi vina naše največje kleti Vinakoper, vina lokalnih vinarjev iz Marezig, vsakoletni zmagovalni refošk Praznika refoška in aktualno 
Županovo vino Mestne občine Koper. Ob fontani je tudi prostor,  v katerem so poleg vin 
na prodaj lokalni izdelki.  
Obisk kleti Vinakoper:  Odkrijte šarm in lepote Istre, ki se skrivajo v vrhunskih vinih 
največje istrske kleti Vinakoper. Ob sprehodu po vinski kleti obiskovalci spoznajo bogato tisočletno tradicijo vinogr adništva in vinarstva slovenske Istre ter poskusijo 
dragocene sadove vinske trte, ki so pečat neutrudnega dela istrskih rok. V kleti se skriva tudi največji hrastov sod v Evropi.  
Vintage kulinarično doživetje: Gre za izobraževalno popotovanje po sledeh starih 
avtohtonih sort oljk, ki rastejo na najlepših razglednih točkah slovenske Istre in 
istrskega podeželja, ki ga izvajajo v Oljarni Lisjak. Doživetju daje pristnost nostalgična 
vožnja z legendarnimi starodobniki, ki so na svoj način zaznamovali zgodovino  sveta 
in bili tudi nepogrešljiv del življenja primorskega človeka. Turistični vodniki so člani družine Lisjak, ki so hkrati tudi oljarji.   
Slika 24:Kulinarična tura, foto: Jaka Ivančič  
Hiša Torkla:  V izolskem zaledju, med vinogradi, je doma hiša Torkla. Ob vstopu vas 
prijazno sprejmejo gostitelji in vas popeljejo v mirno, sproščeno vzdušje, primerno tako 
za družinska kosila kot romantične večerje. Tudi razgled na pristno istrsko okolje je del 
užitka, a najbolj vas bo gotovo navdušila ponudba. Jedi, kreativno zasnovane in skrbno 
pripravljene, so prava mojstrovina izjemnega chefa, ki premišljeno poskrbi za vsak 
detajl na krožniku. Skrbno izbrane drobce sestavi v nepozabno celoto, ki je videti kot 
umetniško delo. Predvsem pa vedno znova preseneča. Na krožniku se prepletajo 
različni okusi, za katere ne bi nikoli mislili, da se ujemajo, in zlijejo v povsem novo 
kulinarično izkušnjo.  
 
53 
   Hrastovlje – doživetje v Istri: Obisk Hrastovelj je lahko nepozabno doživetje, saj 
združuje bogato zgodovino, kulturo, naravo in gastronomijo, vse tesno povezane s 
tradicijo. Doživetje vključuje vodeni ogled vasi s predstavitvijo vseh glavnih vaških 
znamen itosti, ogled galerije Jožeta Pohlena, zbirke vojaške opreme, orožja in starih 
predmetov, ki jo ureja in stalno dopolnjuje domačin Grozdan Pohlen, ter ogled cerkve sv. Trojice, v kateri si je med drugim mogoče ogledati fresko mrtvaškega plesa. Po 
koncu ogl eda sledijo še degustacije vina in tipičnih istrskih izdelkov pri vaških 
ponudnikih oziroma ogled parka istrskih avtohtonih rastlin in živali.  
Sladka Istra: Mednarodni festival sladic in sladkih izdelkov Sladka Istra je prireditev, ki 
jo v Kopru tradiciona lno prirejajo konec septembra. Obiskovalci na lično okrašenih in 
bogato obloženih stojnicah, ki jih postavijo po različnih lokacijah po mestu, okušajo istrske, slovenske in druge sladke dobrote, vse skupaj pa popestri tudi bogat 
spremljevalni program z vod enimi vinskimi degustacijami, kuharskimi šovi in drugim 
dogajanjem. Sladka Istra je za obiskovalce odlična priložnost, da korak od morja spoznajo tako rekoč vse, kar je povezano s svetom sladkega.  
 
 MEDITERANSKA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
54 
   3 LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA  
3.1 LJUBLJANA Z  OKOLICO  
3.1.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Ljubljansko barje: Ljubljansko barje, uvrščeno na Unescov seznam svetovne dediščine, 
je edinstvena pokrajina na pragu Ljubljane. Gre za naravno območje mokrišč in šotišč, 
znano po r edkih živalskih in rastlinskih vrstah. Meri 160 km². Zaradi edinstvenih 
lastnosti močvirskih tal in dna reke Ljubljanice so se na barju ohranila pričevanja vseh 
zgodovinskih obdobij in kultur.  
 
Slika 25: Ljubljansk o barje, foto: Dražen Štader, Produkcija Studio  
Polhograjski dolomiti –  pohodništvo: Polhograjski dolomiti, imenovani tudi 
Polhograjsko hribovje, Polhograjci ali Pograjci, so geografska pokrajina, ki na severu meji na nekoliko višje Škofjeloško hribovje, na jugu pa na Lj ubljansko kotlino oziroma 
Ljubljansko barje. Gre za razgiban predalpski svet, ki je znan predvsem po priostrenih 
vrhovih, lepih razgledih in pestrem rastlinstvu. Polhograjski dolomiti so zelo priljubljeni 
med pohodniki.  
Planinsko polje: Planinsko polje, čez katero teče reka Unica, je med najbolj znanimi in 
slikovitimi kraškimi polji. Travniki ob zavojih Unice ne pričajo le o številnih naravnih 
posebnostih, ampak tudi o načinu življenja tamkajšnjih ljudi, ki je prilagojen n jenemu 
naravnemu ritmu poplavljanja.  
Unica je priljubljen cilj ribičev z vsega sveta, saj je ena najboljših slovenskih rek za 
muharjenje. V njej živi več ribjih vrst, najpogostejša pa sta postrv in lipan.  
Kamniško -Savinjske Alpe –  Velika planina: Velika planina je eno redkih še delujočih 
visokogorskih pastirskih naselij v Evropi. Na njej lahko še danes vidite tradicionalno 
kulturo tamkajšnjih pastirjev. Ta slikovita planota v Kamniško -Savinjskih Alpah slovi 
tudi po izjemni naravni lepoti in je prepredena s številnimi pohodnimi potmi. Njeno podobo zaznamujejo razsežni pašniki ter številne kraške značilnosti, kot so vrtače in 
kotline.  
Pastirji odženejo krave na Veliko planino sredi junija in toplejše mesece v letu preživijo ob skrbi za živino na tej planoti.  
Posavsko hribovje: Rudnik Sitarjevec sodi med večja in zelo bogata rudna nahajališča v Sloveniji. V njem so kopali svinčevo in živosrebrno rudo, nekaj pa tudi cinkove, 
bakrove, železove in baritne rude. Bogat je tudi z minerali, saj so v njem našli več ko t 
60 vrst mineralov.  
Leta 1965 so ga zaprli, vhod pa zaminirali. V rudnik so znova vstopili leta 2002 in v njem 
odkrili edinstvene limonitne kapnike, ki v letu dni zrastejo tudi do pet centimetrov. 
Konec leta 2007 so ga znova odprli za turistične oglede.  
Porečje reke Save: Sava je najdaljša reka v Sloveniji, ki teče tudi skozi glavno mesto, 
Ljubljano. Ob njej se gradijo številne rekreacijske površine, med drugim tudi daljinska 
kolesarska pot.  
LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
55 
   Radensko polje: Radensko polje je med najmanjšimi kraškimi polji v Sloveniji. Napajajo 
ga trije vodotoki, ki ob daljšem deževju poplavljajo in polje tudi za več tednov 
spremenijo v slikovito kraško jezero. Leži sredi dolenjskega krasa tri kilometre 
jugovzhodno od Grosuplja. Takoj pri vhodu v Radensko polje s severa je videti 
srednjeveški boštanjski grad oziroma njegove razvaline.  
 
Slika 26: Kamniška Bistrica, foto: Boštjan Peterka  
Dolina reke Kamniške Bistrice (izvir, soteska Predaselj): Dolina ledeniškega izvora, v kateri izvira in si nato skozi  slikovite soteske utira pot reka Kamniška Bistrica, je z vseh 
strani obdana z vrhovi Kamniško -Savinjskih Alp in je priljubljeno izhodišče za planinske 
pohode. Iz doline vozi nihalka na bližnjo Veliko planino. Ponaša se z vrsto naravnih 
znamenitosti. Med n ajbolj priljubljenimi so glavni izvir Kamniške Bistrice, Mali izvirek, 
soteski Veliki in Mali Predaselj ter slap Orglice. V dolini sta vredna ogleda tudi spominski park za umrle slovenske alpiniste in Plečnikov lovski dvorec, zgrajen za nekdanjega jugoslovanskega kralja Aleksandra Karađorđevića. Nekoliko višje v 
pobočjih, ki obdajajo dolino, so Rokovnjaške jame, v katerih so se v 18. in 19. stoletju 
skrivali cestni razbojniki, pozneje pa vojni ubežniki.  
Županova jama: Najlepša jama na Dolenjskem, Županova j ama, leži ob lokalni cesti 
Grosuplje –Turjak, blizu naselja Cerovo. Jama je le 700 metrov oddaljena od druge 
znamenitosti, Tabora, znane utrdbe in zgodovinske cerkvice. Jama je dolga 330 metrov, njena največja globina pa je 122 metrov pod zemljo. Vanjo vodi  478 stopnic in 600 
metrov poti. Jama obsega šest dvoran in vsebuje vse značilne podzemne kraške posebnosti, kot so brezna, rovi, dvorane, kapniki vseh vrst, sigaste ponve ter pozimi 
tudi ledeni kapniki.  
Podpeško jezero: Podpeško jezero je majhen, a v marsičem poseben naravni biser ob obrobju Ljubljanskega barja. Je majhno, skoraj popolnoma okroglo, a zelo globoko (do 
51 metrov) in se napaja iz sedmih kraških izvirov pod bližnjim gozdom. Voda iz jezera 
odteka pod zemljo, s kozi globok lijak. Ob jezeru je poleti urejeno manjše kopališče. V 
jezeru je mogoč tudi ribolov. Ribiči v njem lahko lovijo velike krape, ščuke, klene, linje, ostriže in ogromne tolstolobike. Ribolov je mogoč tudi pozimi, saj površina jezera le 
redko zamrzne.  
Iški vintgar: Iški vintgar je slikovita soteska, po kateri teče reka Iška. Njeno zanimivo podobo z deročo rečico, prodnimi sipinami, številnimi tolmuni in strmimi skalnatimi 
bregovi, ki ji ponekod dajejo videz pravega kanjona, so oblikovali močni tekto nski 
prelomi.  
Ob sprehodu po soteski si je mogoče ogledati številne zanimive kamnine, kot so 
dolomitski prodniki, prepredeni z belimi kalcitnimi žilicami, rdečkaste in zelenkaste 
zaobljene ploščice z rudnimi primesmi idr., ki pričajo o razgibani geološki zgodovini 
področja. K njenemu slikovitemu videzu pripomorejo tudi rastlinstvo, drevje, ki se s 
koreninami oprijema strmin, ter številne alpske rastline, kot so čvrst šaš, rododendron, 
dvocvetna vijolica, kranjski jeglič in kronice.  
 
56 
   3.1.2 Kulturni program  
December v Ljubljani: Vzdušje praznične Ljubljane je vsako leto izjemno živahno. 
Praznični sejem, ki ga spremlja ponudba v gostinskih hišicah, postane središče 
družabnega dogajanja. Na bližnjih trgih se vrstijo brezplačni koncerti in druge prireditve 
za od rasle in otroke. Dogajanje doseže vrhunec na silvestrovo z zabavami na osrednjih 
trgih v mestu.  
Noči v stari Ljubljani (konec avgusta): Imago Sloveniae vsako leto za krono svojih 
poletnih prireditev pripravi mednarodni glasbeni festival Noči v stari Ljubljani. Na več 
različnih prizoriščih se zvrsti več kot 150 glasbenikov. Vse prireditve so brezplačne.  
 
Slika 27: Koncert Levstikov trg, foto: D. Wedam  Mednarodni grafični bienale (junij, julij, september, začetek oktobra): Grafični bienale 
Ljubljana je med najstarejšimi na svetu; ustanovljen je bil leta 1955. S svojim delovanjem je Ljubljano in slovensko likovno umetnost postavil na svetovni grafični 
zemljevid, vplival na nastanek številnih podobnih bienalnih prireditev po vsem svetu 
ter vzpostavil dejavno mrežo za izmenjavo izkušenj na področju grafične umetnosti.  
Mesec oblikovanja (oktober, november): V okviru meseca oblikovanja se strokovni, pa tudi širši javnosti predstavljajo d osežki s področja oblikovanja iz Slovenije in 
jugovzhodne Evrope, najboljši oblikovalci ter podjetja z najbolj zanimivimi in inovativnimi oblikovalskimi strategijami.  
3.1.3 Promocijski program  
Kulinarični ogled Okusi Ljubljane:  Ogled vam bo predstavil tradiciona lne jedi, ki se 
danes večinoma pripravljajo na sodobne načine in so na novo zaživele nedavno, v odmevnem projektu Okusi Ljubljane. Obiskali boste pet raznovrstnih restavracij, 
pokusili pet jedi in pet izbranih pijač.  
Ljubljanske jedi danes živijo na zelo raznovrstne načine, zato se ustavite pri ponudniku ulične prehrane, v gostilni z zgodovinskim konceptom, v sodobni restavraciji, v še eni 
nekoliko drugačni, ki deluje po modelu socialnega podjetništva, ter v lokalu na 
priljubljeni razgledni točki. Seznanite  se s sestavinami in njihovim poreklom na glavni 
ljubljanski tržnici ter na sprehodu do vrtov lokalnih pridelovalcev v predelu Krakovo.    
 
Ljubljansko vinsko doživetje:  Ljubljana nosi naziv »mesto trte in vina«, saj leži na 
stičišču vinorodnih Sredozemlja, Krasa, Alp  in Panonske nižine. Na skrbno izbranih 
postankih v družbi lokalnih vinskih poznavalcev pokusite izbor najboljšega, kar 
ponujajo vinske pokrajine Podravje, Posavje in Primorska. Degustacije spremljajo 
prigrizki. Na Ljubljanskem gradu se sprehodite skozi grajski vinograd in si ogledate 
potomko najstarejše trte na svetu (z mariborskega Lenta). Doživetje je možno izvesti v 
19 jezikih.  
LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA  LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
57 
   Pivovsko doživetje Ljubljane:  Ljubljana ima dolgo tradicijo varjenja piva, o čemer 
pričajo 3900 let stari pivovski sodi, ki so jih arheologi našli pri izkopavanjih na območju 
Ljubljanskega barja. Prva pivovarna v Ljubljani je stala že l eta 1592, leta 1796 pa je bilo 
v Ljubljani že šest pivovarn. V zadnjem času so vse bolj priljubljena butična piva iz različnih mikropivovarn v Ljubljani in okolici.  
Na vodenem ogledu boste v štirih lokalih in pivnici poskusili sedem vrst piva petih različn ih proizvajalcev, tri vrste piva iz osrednjeslovenske regije in dve iz Ljubljane. 
Obiskali boste tudi pivovarski muzej v Pivovarni Union, kjer varijo priljubljeno pivo znamke Union že od leta 1864, in svoje pivsko doživetje Ljubljane zaključili v Pivnici 
Union. Doživetje je možno izvesti v 19 jezikih.  
  
Brko tura  (do konca septembra): Jože Plečnik, Ivan Cankar in Rihard Jakopič so bil i vsak 
po svoje drzni in brkati. Kot veliki umetniki so za vedno zaznamovali Ljubljano in Slovenijo. Spoznajte njihovo ustvarjalno moč, skrivnosti mesta in posebnosti 
slovenskega značaja. Brko tura ponuja vzdušje prave retro brivnice s skoki v 
Arhitektovo vizionarsko sobo, Pisateljevo najljubšo gostilno in Slikarjevo nacionalno 
galerijo. Trije brkači vam vmes pustijo tri nepričakovane namige. Na koncu si oddahnete ob slovenskem okrepčilu in presenečenju v grafičnem ateljeju.  
   
Gostilna Mihovec:  Gostilna iz Zgornjih Pirnič pod Šmarno Goro je gostilna s tradicijo že 
od leta 1857 . Vsak rod, ki živi z njo, jo je širil, preoblikoval in jo ustvaril takšno, kot je 
danes. Osnova pa je ista –  lastne sestavine, pridelane na domači kmetiji in skrbno 
pripravljene z ljubeznijo za vsakega gosta posebej. V jedeh na krožnikih se tako pristno zrcalijo različni letni časi. Živijo s filozofijo, da kar posejejo tudi požanjejo, bodisi hišno 
ali lokalno. V času vrtnega razcveta je njihova kuhinja večinoma samooskrbovana, saj skoraj v celoti vso zelenjavo, vključno z žiti, pridelajo doma, na domači km etiji. Zato tudi 
stojijo za hišnim sloganom ''domače malo drugače''.  Recepti jedi so iz zakladnice 
prednikov, a ker živimo v drugačnih časih, so jim dodali malo svežine in jih radi 
pripravijo malo drugače. Osnova pa so vedno tradicionalne domače sestavine.  Za vsem 
stoji družina, s chefinjo Mojco Trnovec na čelu, lanskoletno dobitnico nagrade Obrtnik leta. Mojca je prva ženska, ki je kot obrtnica osvojila omenjeno nagrado, ki jo je podelila 
Obrtna zbornica Slovenije. Gostilna nosi tudi znak Gostilna Slovenij a, ki potrjuje 
sinonim pristnosti slovenske kuhinje. Poleg priznanj, ki so jih deležni, pa je še vedno največ vreden zadovoljen gost, ki se rad vrne v njihovo hišo.  
 
JB restavracija:  Restavracija JB je zgodba družine Bratovž. Glavni kuharski chef in 
kreator jedi je Janez Bratovž, njegova desna roka je sin Tomaž, žena Ema je maneger , hči Nina je somellier 3. stopnje in skrbi za vinsko karto, strežbo in komunikacijo,  
Chef Janez Bratovž velja za pionirja sodobne slovenske kulinarike, seznam njegovih kuharskih izkušenj je bogat, raznolik in presenetljiv. Danes je lastnik in glavni 
ustvarjalec v prestižni ljubljanski restavraciji JB, s katero je dosegel svetovni vrh. Bil je 
prvi uvrščen na lestvico The World`s 50 Best Restaurant na svetu.  
V življenju je poskusil vse, tudi molekularno kuhinjo. A na koncu je ugotovil, da najboljše tisto, kar je tudi najbolj enostavno.  
Janez Bratovž je bil tudi eden prvih pri nas, ki je začel poudarjati pomen k akovostnih 
sestavin, in ljubljanska tržnica je že 20 let njegova vsakodnevna jutranja postojanka. 
Zanj je najpomembnejša osnovna sestavina. Kot pove sam: »Če imaš dobro sestavino, 
ni treba uporabljati raznih kuharskih tehnik. Zato je moja hrana enostavna. Rad imam 
čiste, naravne okuse. Najraje slišim, da nekdo reče, da je pri meni jedel korenje, ki ima okus kot pred 40 leti.« 
 
Jezeršek, Kreativna kulinarična doživetja:  Poslanstvo podjetja Jezeršek gostinstvo je, 
da se uveljavijo kot zanesljiv in fleksibilen partner, ki zagotavlja kreativne kulinarične 
rešitve ter kulinarične izkušnje po meri posameznika . Vizija podjetja Jezeršek 
gostinstvo je ostati vodilno podjetje na področju cateringa in gostinske dejavnosti na 
slovenskem tržišču,  postati vodilno podjetje v jugovzhodni Evropi  ter se uvrstiti med 10 
najboljših organizatorjev in ponudnikov cateringa v Evropski uniji.  
Več informacij:   LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
58 
    
Slika 28: Trnovski most, foto: Nea Culpa  
Sprehod po Plečnikovi Ljubljani:  Ljubljančan Jože Plečnik (1872– 1957) velja za enega 
najpomembnejših pionirjev sodobne arhitekture na svetu. Njegov ustvarjalni opus je 
zaznamoval podobo treh srednjeevropskih mest: Dunaja, Prage in še posebej rodne 
Ljubljane. Pečat, ki ji ga je Plečnik vtisnil, je tako izrazit in neizbrisen, da se Plečnikova 
Ljubljana kot svojevrstna urbanistična posebnost uvršča med najizvirnejše in 
najpomembnej še celostne umetnine 20. stoletja v svetovnem merilu.  
Med prijetnim sprehodom od izhodišča, TIC- a pri Tromostovju, mimo šanc na 
Ljubljanskem gradu do Plečnikove hiše na Karunovi v Trnovem se vam na vodenem 
ogledu razkrijejo nekatera njegova najboljša dela.  Med vrhunci sprehoda je ogled 
velike čitalnice v Narodni in univerzitetni knjižnici (NUK), ki je verjetno najpomembnejše Plečnikovo delo v Sloveniji. V kavarni NUK si privoščite tudi Plečnikov čaj in Plečnikov 
medenjak. Ogled se zaključi v prenovljeni Ple čnikovi hiši, kjer je arhitekt živel in ustvarjal. To je prostor, v katerem se je porajala Plečnikova Ljubljana. Na ogled sta arhitektov dom z vso izvirno notranjo in zunanjo opremo ter stalna muzejska razstava.  
 
S kolesom po Plečnikovi Ljubljani (do konca septembra): Vodeni ogled vključuje ta 
Plečnikova dela: spomeniški park Navje, pokopali ški kompleks Žale (Vrt vseh svetih), 
cerkev sv. Frančiška Asiškega v Šiški ter Narodno in univerzitetno knjižnico.  
Odprta kuh na (do konca oktobra): Na Odprti kuhni, tržnici sveže pripravljenih dobrot, 
različni slovenski kuharski mojstri kuhajo v živo in na stojnicah prodajajo svoje jedi. Na Odprti kuhni lahko vsak petek od srede marca do oktobra spoznavate kuharske 
mojstre, slovenske in mednarodne jedi, ki jih pripravljajo, pa tudi načine priprave. Izbira 
je pestra, saj se Odprte kuhne vsakič udeleži približno trideset ponudnikov. Svojo 
ponudbo predstavljajo in promovirajo slovenske gostilne, restavracije, turistične 
kmetije in s amostojni kuharski mojstri. Kuhanje spremlja zabavni program z 
glasbenimi nastopi.  
Pivo & burger fest  (september): Na Pogačarjevem trgu se zberejo največji znalci s 
področja kraft piva in vrhunskih burgerjev, spekter pa dopolnijo še kuharski mojstri drugač nih specializacij, ki nam dokažejo, da se pivo lahko povezuje z najrazličnejšimi 
jedmi – od klasične poulične prehrane do modernih in drznih krožnikov.  
Čokoljana  (oktober): Čokoljana je sejemski festival, ki našo prečudovito prestolnico za 
en dan spremeni v sladko središče čokolade. Čokoladni svet je veliko bogatejši, kot si predstavlja večina ljudi. Vsak ljubitelj sladke pregrehe bo našel kaj zase.  
Festival November Gourmet Ljubljana : V okviru festivala kulinarike November 
Gourmet Ljubljana se vsako leto zvrstijo raznovrstne prireditve, katerih rdeča nit sta 
dobra hrana in vino.  
Festival poteka pod pokroviteljstvom blagovne znamke Gourmet Ljubljana, ki povezuje raznovrstno in pestro dogajanje na področju kulinarike v Ljubljani in Sloveniji. 
Festivalski program je izbor najboljšega, kar lahko domači in tuji gostje okušajo pri nas. 
LJUBLJANA IN OSR EDNJA SLOVENIJA  LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
59 
   Sodelujoči slovenski kuharji predstavljajo tako na novo oživljene tradicionalne jedi 
naših prednikov kot inovativne stvaritve, ki so jih pogosto navdihnile njihove izkušnje 
doma in v svetu.  
Novembra so torej vse slovenske dobrote zbrane v Ljubljani, in sicer na različnih 
prireditvah, degustacijah, vodenih ogledih mesta in kuharskih delavnicah.  
3.1.4 Gospodarsko -znanstveni  program  
Inštitut za razvo j igrač: Razvojna vizija je povezovanje slovenskih proizvajalcev  igrač 
v mreži odličnosti. Zainteresiranim organizacijam in posameznikom zavod ponuja 
ustrezno podporo pri vzpostavitvi stikov, sodelovanju in pripravi skupnih projektov in 
programov. Posreduje informacije iz področja igrač in omogoča izobraževanja za 
zainteresirano javnost. Zavod spodbuja gospodarsko sodelovanje s promocijo 
slovenskih igrač v Sloveniji in tujini in tako pripomore k razvoju trga igrač v Sloveniji in 
tujini.  
 
3.2 LITIJA  
3.2.1 Kulturni in Promocijski program  
Prižig kope velikanke v Oglarski deželi: Poudarek programa prireditve je na izkustvenem doživetju , ne zgolj ogledu, in vključevanju obiskovalcev, prijaznosti, 
pristnem stiku z ljudmi in lokalnim okoljem ter na spodbujanju druženja. Gre za program, kjer ni treba hiteti od ene točke do druge, temveč predvsem uživati in 
doživljati. Oglarska dežela je projekt, ki je v letih nastajal po načelu »od spodaj 
navzgor«, na pobudo posameznikov, ki so bili neposredno povezani z gozdom in 
oglarstvom. V zgodbi so videli priložnost za ohranjanje dediščine in pren os znanja na 
mlajše generacijo, pa tudi priložnost za razvoj turizma, ki lahko prispeva k trajnostnemu razvoju podeželja, seveda ob hkratni skrbi za naravno okolje in kulturno krajino. 
Posamezne aktivnosti so se izvajale s tako imenovanimi študijskimi krož ki (majhne 
mešane skupine s skupno željo po neformalnem, vendar sodelovalnem učenju), ki jih že od leta 1993 financira tudi Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. 
Posamezne aktivnosti, povezane z načrtovanjem, razvojem, oblikovanjem (turističnih) 
proizvodov in promocijo Oglarske dežele, so se izvajale in bile sofinancirane tudi z 
drugimi evropskimi sredstvi.  
V projektu »Listen to the Voice of Villages «, ki se je izvajal v okviru programa Srednja 
Evropa med letoma 2009 in 2011, je bila Oglarska dež ela med primeri trajnostnega 
razvoja turizma na nerazvitih območjih podeželja. Izdelani so bili celostna grafična podoba območja, spletna stran, promocijski letaki za oglarske domačije, izdanih je bilo 
osem številk lokalnega informativnega glasila Oglarček , soorganizirani sta bili 
prireditvi Oglarska dežela 2010 in 2011 ter postavljenih 45 usmerjevalnih in pet informativnih tabel.  
V projektu LAS (Lokalna akcijska skupina) » Oglarjenje v Oglarski deželi«, ki se je izvajal 
v okviru ukrepa LEADER s sredstvi Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja 
v letih 2011 in 2012, je bil urejen primeren prostor za prikaz oglarjenja ter pripravljeni 
predstavitveni film na temo oglarjenja, razstava fotografij, predstavitvena brošura in 
izvedena promocijska priredite v.   
Projekt »BioVill – Bioenergy Villages «, ki se je izvajal v okviru programa Horizon 2020 
med letoma 2016 in 2019, je Oglarsko deželo vključil v širšo zgodbo razvoja energetsko 
samooskrbnega kraja Dole pri Litiji s ciljem postati kraj, ogrevan z biomaso , in tako 
dolgoročno povečati rabo lokalnih obnovljivih virov energije, pridobljenih na trajnosten način. Kraj ima namreč na voljo vse ključne dejavnike, ki jih določajo cilji krajev, 
ogrevanih z biomaso. To so: lokalno proizvedena surovina za gorivo, ki u pošteva načela 
trajnostnega razvoja, da energijske zmogljivosti iz lokalnih obnovljivih virov zadostijo potrebam kraja in poslovni model, ki omogoča uporabnikom, kmetom in lastnikom 
gozdov solastništvo naprav.  
Bogastvo lesa in oglarstvo pa nista le bogata nesnovna dediščina in priložnost za razvoj turizma in energetske samooskrbe, temveč zadovoljujeta tudi potrebe v zvezi rabo 
gozda, ki tako dobi  več vlog . Sta ena od možnih rešitev gospodarjenja v mlajših 
gozdovih, kjer je nega gozdov z redčenji najbolj potrebna. Drug zelo pozitiven vidik oglarjenja najdemo tudi v ohranjanju kulturne krajine, saj je zaraščanje kmetijskih LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
60 
   površin vse močnejše. Z izrabo te lesne mase v oglje nedvomno pripomoremo k 
zmanjšanju površin, ki so se zarastle.  
Izjemna in že precej redka nesnovna dediščina oglarjenja, ki je bila leta 2012 uvrščena tudi v državni Register žive kulturne dediščine, evropski razvojni projekti in velika 
povezanost ter razvojne pobude krajanov Dol pri Litiji so spodbudili Ob čino Litija, da v 
sodelovanju s Krajevno skupnostjo Dole pri Litiji, Razvojnim centrom Srca Slovenije, d. o. o., ter drugimi podjetji, organizacijami in posamezniki predlaga strokovni žiriji 
spremljevalni program v okviru izvedbe predsedovanja Republike Sl ovenije Svetu EU v 
letu 2021.  
 
Slika 29: Kopa velikanka, foto: TIC Litija  
Ime osrednje prireditve: Prižig kope velikanke v Oglarski deželi  Lokacija izvedbe : več lokacij v Oglarski deželi, Dole pri Litiji (večina programa, vključno 
s prižigom kope velikanke, se izvede v neposredni okolici osnovne šole)  
Termin izvedbe: med 30. junijem 2019 in 30. oktobrom 2021 (točen datum se prilagodi 
glede na potrebe glavnih organizatorjev)  
Trajanje osrednje prireditve s spremljevalnim programom : od 10. do 19. ure  
Namen prireditve : interaktiven prikaz nesnovne ded iščine oglarjenja  
Program osrednje prireditve : 
° prižig kope velikanke za vpis v Guinnessovo knjigo rekordov : kopa  bo po 
tradicionalni metodi izdelana iz 300 kubičnih metrov lesa, oglje pa se bo v njej pod 
budnim očesom oglarjev kuhalo noč in dan približno tri tedne;  
° krajše strokovne razprave o pomenu oglarstva v Evropi  z zgodovinskega, 
gospodarskega, trženjskega, turističnega, okoljskega, gozdarsko -lesnega in 
kmetijskega vidika. Razprave potekajo na način sicer vodenih/moderiranih delavnic, vendar s sodobnimi, interaktivnimi in vključevalnimi metodami, ki 
omogočajo udeležencem, da sproščeno in odprto izražajo lastne poglede, stališča 
in mnenja. Hkrati se izvede več delavnic, v katere se udeleženci vključujejo glede 
na zanimanje oziroma strokovno znanje.  
 
Spremljevalni program osrednje prireditve:  
° odprte rokodelske delavnice  v izvedbi različnih rokodelcev iz Mreže rokodelcev Srca 
Slovenije, ki se nanašajo na izdelavo izdelkov iz naravnih in lokalnih materialov, 
predvsem lesa  
° likovna delavnica s tehniko risanja z ogljem  iz Oglarske dežele  
° razstava »Oglarjenje pri nas« , ki pre dstavi dokumentirano zgodovino tradicije 
oglarjenja na Slovenskem  
° razstava »Kodeks obiska v naravi« , ki je enotna podlaga za vzgojo obiskovalcev 
narave in informiranje gostov glede pravil obiska narave v Sloveniji 
° razstava slovenskih drevesnih vrst in/ali pručk , izdelanih iz 50 različnih vrst lesa  
LJUBLJANA IN OSREDNJA  SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
61 
   ° sejem rokodelskih in prehranskih izdelkov , ki so prejeli certifikat kakovosti Srca 
Slovenije, s poudarkom na rokodelcih iz občine Litija  
° slavnostna avtorjeva predstavitev knjige o slovenskih oglarjih  
° slavnostna razglasitev in podelitev priznanj najskrbnejšim lastnikom gozdov v 
Sloveniji za leto 2021 s tiskovno konferenco  
° vodeni pohod po oglarski krožni poti  (12 km) z vodniki iz mreže Interpret Europe  
° kulturno  - glasbeni program , ki zajema nastope medna rodno prepoznanih in 
nagrajenih vrhunskih izvajalcev, kot so Zbor sv. Nikolaja Litija, Ljoba Jenče –  zbirateljica 
slovenskega ustnega izročila in poustvarjalka, pevka ter pripovedovalka pravljic, Lado 
Jakša – slovenski skladatelj in komponist, Kulturno dru štvo Godalni orkester Strunikat 
– glasbeni ustvarjalci, prepoznavni po koncertih na prostem, itd.  
° gastronomska ponudba tradicionalne oglarske kulinarike z »oglarsko mal'co«  
 
3.3 KAMNIK  
3.3.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Kamniško -Savinjske Alpe, Velika planina (po stopinjah pastirjev, dolina Kamniške 
Bistrice – soteska Predaselj, izvir reke Kamniške Bistrice, Menina planina): Kamnik 
odlikujejo številne gorniške in pohodniške poti, zato lahko izlet prilagodite svoji 
trenutni kondiciji. Pot ob Kamniški Bistrici vas popelje do Domžal, sprehodi med 
cvetlicami v Arboretumu Volčji Potok pa delujejo pomirjujoče. Za tiste, ki si želijo 
gorskega zraka, so na voljo zahtevnejše poti iz doline Kamniške Bistrice proti Velik i 
planini ali iz Tuhinjske doline proti Menini planini.  
3.3.2 Kulturni program  
Arboretum Volčji Potok:  Med najbolj prepoznavnimi znamenitostmi Arboretuma Volčji 
Potok je francoski vrt, ki ga je zasnoval nekdanji lastnik posestva Leon Souvan. Arboretum Volčji Potok sodi med najpomembnejšo vrtno arhitekturno dediščino v 
Sloveniji, zato je bil leta 1999 razglašen za kulturni spomenik državnega pomena.  Več informacij:
  
Ogled mesta Kamnik:  Kamnik, mesto v naročju Kamni ško-Savinjskih Alp, velja za eno 
najlepših srednjeveških mest v Sloveniji. Takrat je bil cvetoče trgovsko mesto, kjer so imeli sedež andeški grofje z Bavarskega. Na čas, ko je bil Kamnik glavno mesto dežele 
Kranjske, nas spominja čudovita arhitekturna dedi ščina. V mestu lahko obiščete tudi 
katerega od treh gradov (Stari grad, Mali grad z romansko kapelo, grad Zaprice) ali frančiškanski samostan s knjižnico.  
  
Slika 30: Velika Planina, foto. Jaka Ivančič  
 
62 
   Projekt StimulArt:  Kako povezati kulturo , ustvarjal nost  in opuščene industrijske 
objekte ? Na to vprašanje bo v prihodnjih treh letih skušal odgovoriti projekt StimulArt, 
ki ga v Kamniku izvajata Občina Kamnik in Zavod za turizem, šport in kulturo Kamnik.  
Budnarjeva domačija:  Budnarjeva hiša je edinstven živi muzej življenja naših 
prednikov, ki  s svojo več sto let staro podobo ohranja izročilo starih kmečkih hiš in 
preprostega načina življenja na vasi.  Črna kuhinja  z odprtim ognjiščem, iz katerega se 
še vedno kadi, kmečka izba ali »hiša« z javorjevo mizo in bohkovim kotom, klopjo okrog 
in okrog, špampetom in metrgo so le nekatere od posebnosti, ki zaznamujejo domačijo.  
Vodiškarjeva kmečka hiša:  Hiša s slamnato streho je edinstven muzej življenja naših 
prednikov. Najstarejši del hiše je 500 let stara klet. Na mestu današnje Vodiškarjeve hiše je v poznem 10. stoletju stal dvor, ki je bil skupaj s cerkvijo sv. Jurija del posesti 
kranjskih mejnih grofov, ki so imeli upravni sedež v Nevljah. V štiblcu si lahko ogledate arheološko razstavo Vodiškarjev dvor, ki zajema bogato izpovedne predmete od  
slovanske dobe do današnjih dni. Na tej družinski kmetiji ponujajo tudi lastne ekološke proizvode.  
  
Frančiškanski samostan s knjižnico: Cerkev sv. Jakoba se v doslej znanih in ohranjenih 
zgodovinskih virih prvič omenja leta 1423. Takoj po naselitvi so začeli redovniki ob cerkvi graditi samostansko poslopje. V tistem času so meščani Kamnika v strahu pred 
napadom in ropanjem Turkov iz gotske cerkve sv. Primoža in Felicijana nad Kamnikom 
v mesto prenesli relikvije obeh svetnikov. Samostanska kapela Božjega groba je polna simbolike in je delo slovenskega arhitekta Jožeta Plečnika, ki je v zadnjih letih svojega  
življenja veliko ustvarjal v Kamniku in okolici. Pravi zaklad samostana je tudi samostanska knjižnica, ki hrani številne inkunabule, med katerimi je tudi Dalmatinov 
prevod Biblije, izdan leta 1584 v Wittenbergu. Knjižnica ne vsebuje zgolj verske 
literatur e, marveč med drugim tudi knjige s področja zgodovine in medicine.  
  Mali grad s kapelo:  Na mestni vzpetini, imenovani tudi balkon mesta, je že v 11. stoletju 
stal grajski kompleks. Ohranila se je le dvonadstropna romanska kapela s kripto, ki je 
danes med glavnimi simboli mesta. Od tod se odpira čudovit pogled na mestno jedro in 
Kamniško -Savi njske Alpe.  
Medobčinski muzej Kamnik:  Na manjši vzpetini nad mestom stoji grad Zaprice. Tu so 
imele nekoč sedež pomembne plemiške družine, danes pa je tam sedež Medobčinskega muzeja Kamnik, katerega dislocirani enoti sta tudi Galerija Miha Maleš 
in muzej v rojstni hiši Rudolfa Maistra.  
  
3.3.3 Promocijski program  
Gostilna Repnik:  Gostilna Repnik si je s  svojo visoko kakovostjo,  butično 
domačnostjo ter dodatno ponudbo prislužila  znak  kakovosti Gostilna Slovenija, 
svetovno priznani  popotniški vodnik Lonely planet  pa je v najnovejši izdaji gostilno 
uvrstil med šest najboljših gostiln v Sloveniji.  
Okusi Kamnika:  Jedi naših prednikov s o združene pod skupno ime Okusi Kamnika. 
Izbrane jedi po eni strani predstavljajo celotno kamniško območje, po drugi strani pa 
označujejo njegove posamične enote in mesto Kamnik. Hkrati izbor jedi nakazuje 
družbeno raznolikost kamniškega območja.  
Kulinarični festival Kul petki (petki in juliju v avgustu): Če ste radovedni in ljubitelj 
kulinarike ter uživate v gurmanstvu, potem bodo kamniški kulinarični večeri ravno pra vi 
za vas. Ob poletnih petkih se park Evropa spremeni v udobno dnevno sobo z ležalniki, mizicami in prijetnim ambientom.  
  LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA  LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
63 
   Zgodba o trniču in delavnica za izdelave trniča (Sir z Velike planine): Trniče so pastirji 
izdelovali predvsem v 19. in v začetku 20. stoletja. Gre za jed iz skute iz ogretega kislega 
mleka z dodatkom smetane. Oblikovan je v kepo in osušen. Za radi posebnega 
naravnega okusa je naribani trnič primerna popestritev okusov različnih jedi, celo sladic. Svež trnič ima nežen okus, zato ga dodamo jedem z manj ostrim okusom, z 
zorenjem pa postaja ostrejši in žlahtnejši.  
  
Strokovno vodenje Po poteh Plečnika:  Slovenski arhitekt Jože Plečnik je v zadnjih letih 
svojega življenja veliko ustvarjal v Kamniku in okolici. Arhitekt je zasnoval Božji grob v frančiškanskem samostanu, žel ezniško postajo Kamnik mesto, prenovo in opremo 
cerkve sv. Benedikta v Stranjah, lovski dvorec Aleksandra Karađorđevića v Kamniški Bistrici in druge.  
Ogled kamniških mikropivovarjev in degustacija:  Mali grad, Barut, Maister, Domača 
pivovarna pod Menino  
Dnevi narodnih noš in oblačilne dediščine v Kamniku (september): Dnevi narodnih noš 
in oblačilne dediščine veljajo za največji etnološki festival v Sloveniji ter se ponašajo s 
skoraj 50 -letno tradicijo. Začetki prireditve segajo v leto 1966, ko so Kamničani 
organizirali prvi dan narodne noše. Potekajo vsako leto v septembru v Kamniku in 
združujejo etnologijo, kulturo in zabavo. Na osrednji prireditvi, povorki narodnih noš, 
sodeluje več kot dva tisoč ljubiteljev in poznavalcev pripadnostnega kostumiranja, 
prire ditev pa se razvija tudi skozi tradicionalne kamniške jedi.  
3.3.4 Gospodarsko -znanstveni program  
KIKŠtarter:  Coworking prostor in inkubator, ki ponuja možnost učenja in razvijanja 
podjetniških idej 
Podjetniški klub Kamnik: Člani so Nektar Natura, Metal profil, E lektrina, Jata Emona, 
d. d., Menina, ETC Adriatic, Calcit in drugi.  3.4 KOČEVJE  
3.4.1 Promocijski program  
Preživetje v naravi : Program z izkušenimi vodniki , ko lahko pobegnemo stran od 
ponorelega sveta, se soočimo sami s seboj, odkrijemo tišino, najdemo notranji mir, si 
naberemo moči za nove podvige, zadihamo s polnimi pljuči ter tako storimo nekaj zase 
in svoje telo. Ob vsem tem se seznanimo z različnimi ve ščinami preživetja , ki nam 
pridejo prav v vsakdanjem življenju ali kriznih položajih.  
Skupine po 20 oseb.  
Dolžina programa: 5 ur  
Kolesarjenje po kočevskih gozdovih:  Kolesarjenje z vodnikom po poteh različnih 
težavnih stopenj (makadamske, družinske, tematsk e, cestne poti), opisanih in 
označenih na zemljevidu, GPX sledi.  
Obisk MTB trail center Kočevje – skupaj več kot 12 km označenih poti =>  9 poti različnih 
dolžin in težavnostnih stopenj, tudi z zahtevnimi tehničnimi elementi (projekt LAS).  
Programi so namenjeni skupinam do 20 oseb.  
Dolžina ture: do 3 ure, do največ 30 km  
Možnost ogleda MTB trail centra in preizkus lažjih prog.  LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
64 
    
Slika 31: Kočevsko, foto: Jošt Gantar  
Doživetje narave s konjskega hrbta:  Predstavitev in ogled največje maneže v Sloveniji 
ter predstavitev treninga jahanja v disciplini raining. Možnost jahanja z vodnikom po 
travnikih in gozdovih v neposredni bližini pragozda Krokar.  
Programi jahanja so namenjeni skupinam do 10 oseb.  
Ogled in  predstavitev maneže je mogoče izvesti tudi za večje skupine.  
Dolžina programa: 3 ure 
Bunker Škrilj:  Bunker je bil zgrajen  v času hladne vojne in do leta 2017 zaprt za javnost, 
po odprtju pa ga je obiskalo že več kot 10.000 obiskovalcev. Bunker 72 m pod površjem  
sestavlja 500 m hodnikov in šest podzemnih sob, ima lastno vodno zajetje in dva 
generatorja za proizvodnjo električne energije, omogočal bi preživetje do 100 dni.  Dolžina ogleda: 2 uri  
Možen je ogled največ 30 oseb v enem terminu (možnost kombiniran ja). 
Adrenalinsko doživetje: Lynx PRO center odličnosti –  tudi najboljši potrebujejo trening.  
Izjemna lokacija na zemljevidu Evrope, idealna za najbolj kompleksna in zahtevn a 
usposabljanja, prilagojena turistom in željnim adrenalinskih doživetij.  
Največ 20 oseb na posamezni program, možnost izvajanja do 3 programov istočasno. 
Možnost ogleda za večje skupine: od 60 do 100 oseb.  
Opazovanje medveda v njegovem naravnem okolju: Program z licenciranim vodnikom , 
poldnevno doživetje in spoznavanje medveda kot divje zveri v njegovem naravnem 
okolju. Obisk medvedove sobe, predstavitev življenja medved ov in njihovih navad z 
uporabo didaktičnih pripomočkov, tabel, foto-  in video predstavitve, izdelava odlitkov 
medvedjih sledi, predstavitev sobivanja s človekom.  
2 × 4 osebe –  v dveh opazovalnicah (po dogovoru)  
»Wildlife watching« pr ogram: Kočevska narava je prepletena s številnimi potmi, ki 
vabijo k raziskovanju peš ali s kolesom. Skrivnostni gozd, čisti vodni viri in naravne 
znamenitosti so ustvarili idealne razmere za  stik z naravo. Ponosni smo, da gozdove 
delimo s tako mogočno pti co, kot je orel belorepec. Spoznajte njegovo življenje in se 
podajte na potep po divjih gozdovih Kočevskega.  Spoznajte Orlovo pot, pot orla 
belorepca => tudi 3 opazovalnice –  opazovanje orla in drugih divjih živali v okolici 
Reškega jezera ter čudovit pogl ed s Krempe na pragozd Krokar in kolpsko dolino 
(program LIFE ). 
Programi so namenjeni skupinam do 20 oseb, možnost organizacije več skupin.  
 
65 
   Dolžina hoje: 3 ure 
3.4.2 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Čarobnost kočevskih gozdov:  V globinah Kočevskega roga lahko občudujemo lepoto 
mogočnih in starih dreves, iščemo sledi medveda in drugih zveri ter spoštujemo 
klic divjine v pragozdu. Obiščemo Žago Rog in se sprehodimo med portali vhoda v 
pragozd. Na Žagi Rog si priv oščimo pravi gozdni piknik. Užijemo svež zrak in se 
prepustimo tišini gozdov.  
Dolžina hoje: 3 ure in 2 uri vožnje (Rog in nazaj)  
Obisk enega od šestih pragozdnih ostankov na Kočevskem, prvinskega  bukovega 
gozda  na površini dobrih 75 hektarjev. Je strogo va rovan rezervat, tudi del 
območja  Natura 2000. Pragozd Krokar je od leta 2018 uvrščen na Unescov seznam 
svetovne naravne dediščine.  
Sprehod po robu pragozda Krokar –  Borovški pešpoti  
Več informacij: https://www.kocevsko.com/sl/kocevsko/pragozd -in-gozdovi/  
3.4.3 Gospodarsko -znanstveni program  
Obisk in ogled novih gospodarskih naložb:  
° smartMELAMINE, R&D project (Horizon 2020)  
° Yaskawa Europe –  prva evropska tovarna robotov  
https://www.yaskawa.si/  
° Koles, kočevska lesna industrija – ena največjih investicij v lesni panogi v 
Sloveniji (odprtje september 2019)  
° Podjetniški inkuba tor Kočevje: ogled nove stavbe in prostorov (investicija v 
vrednosti 1,7 milijona evrov)  
http://www.inkubator -kocevje.si/  3.5 IVANČNA GORICA 
3.5.1 Promocijski program  
Hiša kranjske čebele: Kranjska čebela in srednjeveška Višnja Gora sta simbol 
slovenske marljivosti in trdoživosti, slovenskega ponosa in prijetne domačnosti. Hiša 
kranjske čebele je projekt, ki ne zajema samo stavbe nekdanje šole. Je več. Z njim smo 
poimenovali celotni sklop ak tivnosti, ki se na različne načine dopolnjujejo, rastejo in 
nastajajo s Hišo kranjske čebele.  
A da bo lažje razumeti, zakaj prav čebele in zakaj Višnja Gora ter kaj program sploh 
zajema, začnimo na začetku.  
Družina ROTSCHÜTZ in kranjska čebela: Na območj u občine Ivančna Gorica je v 19. 
stoletju aktivno delovala čebelarska družina Rotschütz, ki je zaslužna za današnjo 
prepoznavnost, ugled in razširjenost kranjske čebele v svetu. Gre za izjemno kulturno 
dediščino, kar pa je Občina Ivančna Gorica opredelila tudi kot lepo priložnost.  
Emil Rotschütz, ki je prebival in deloval v gradu Podsmreka pri Višnji Gori, je veljal za enega najpomembnejših evropskih čebelarskih strokovnjakov svojega časa. Bil je med 
soustanovitelji prvega čebelarskega društva pri nas, vel iko zaslug ima tudi pri izidu 
prvega slovenskega čebelarskega časopisa Slovenska čebela.  
Kranjska čebela, ki jo imenujemo še kranjica, kranjska sivka ali le sivka, je dobila ime po 
deželi Kranjski, v katero je spadalo ob močje današnje Dolenjske. Tu se je skozi evolucijo 
ustalila. Slovenski čebelarji so nanjo upravičeno ponosni, saj jo odlikujeta mirnost in pridnost. Prav zaradi svojih dobrih lastnosti je sivka priljubljena tudi zunaj slovenskih 
meja.  
Obeležje kranjski če beli: Po tehtnem premisleku smo v sodelovanju s Čebelarsko 
zvezo Slovenije začeli skupno zgodbo s postavitvijo obeležja kranjski čebeli.  
Obeležje je delo priznanega domačega oblikovalca Roberta Kuharja. Svečano odkritje 
je potekalo 18. maja 2018 kot ena od štirih osrednjih prireditev ob svetovnem dnevu 
čebel.  LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
66 
   Učni čebelnjak in park medovitih rastlin: Skupaj z dr. Andrejem Šaleharjem smo izdali 
knjigo z naslovom Kranjska čebela in čebelarji družine Rotschütz, odprli pa smo tudi 
park medovitih rastlin z učnim čebelnjakom, ki smo ga dobili ob podpori Čebelarske 
zveze Slovenije (ČZS) in donatorja SID banke. Čebelnjak smo prisrčno povezali s 
Kozlovsko sodbo v Višnji Gori, zanj pa skrbita domača, višnjanska čebelarja. Park 
medovitih rastlin je oblikoval priznani mednarodni oblikovalec vrtov Tomaž Bavdež.  
 
Slika 32: Čebelnjak Kranjske čebele, foto TIC Ivančna Gorica  
Hiša kranjske čebele: Zaradi dediščine, ki jo imamo, smo pripravili projekt, ki smo ga 
poimenovali Hiša kranjske čebele. Gre za objekt nekdanje šole, ki ga bomo popolnoma 
prenovili in napolnili z vsebinami o kranjski čebeli. Projekt razvijamo intenzivno in 
predvsem celostno. Pr idobili smo gradbeno dovoljenje za stavbo, vsebine so v pripravi. 
Pomemben del Hiše kranjske čebele bo muzej, ki bo na sodoben in interaktiven način predstavljal kranjsko čebelo, njene značilnosti in posebnosti, s poudarkom na 
ozaveščanju obiskovalcev na vplivu čebel tako na opraševanje, hrano kot tudi 
preživetje človeka. V muzeju bodo delovali tudi zanimiv čebelji hostel, kjer bo 48 ležišč, 
turističnoinformacijski center, ki bo pomenil nekakšno vstopno turistično točko v 
občino, in kavarna z gostinsko ponu dbo.  
3.5.2 Kulturni program  
Jurčičeva domačija: Muljava je prijazna dolenjska vasica, ki se je združila z imenom 
velikega pisatelja Josipa Jurčiča, avtorja dela Deseti brat, ki velja za prvi slovenski 
roman. Muljava z okolico se zato imenuje Dežela Desetega bra ta. Po njej vodi 15 km 
dolga pešpot, po kateri vsako leto marca poteka množičen Pohod po Jurčičevi poti. Središče dežele je ohranjena Jurčičeva domačija, ki deluje kot muzej na prostem in 
pripoveduje zgodbe o vsakdanjem življenju kmečkega prebivalstva ter modrosti 
življenja v sobivanju z naravo. Poleg hiše z značilno ureditvijo iz 19. stoletja so tu še 
čebelnjak, kašča, sušilnica za lan in tako imenovana Krjavljeva koča. Poleg nekdanjega 
kmečkega življenja muzej predstavlja Jurčičevo življenje in delo. Doma čija je tudi 
prostor številnih kulturnih prireditev, likovnih in etnografskih razstav, tu je tudi cilj Jurčičeve poti, ob domačiji pa v naravnem amfiteatru domača gledališka skupina 
tradicionalno uprizarja Jurčičeva dela.  
Cistercijanski samostan Stična: Sa mostan v Stični je eden največjih kulturnih, sakralnih 
in arhitekturnih spomenikov v Sloveniji. Najstarejši del samostana sta gotski križni 
hodnik in sprva romanska in pozneje baročna redovna cerkev, imenovana Bazilika 
Žalostne Matere Božje. V edinem še delujočem cistercijanskem samostanu v Sloveniji 
je tudi Muzej krščanstva na Slovenskem, v sklopu samostana delujeta tudi čajnica in 
zeliščna lekarna, ki ohranja recepture patra Simona Ašiča, enega najbolj znanih 
slovenskih zeliščarjev. Stiška opatija velja z a najstarejše duhovno središče na 
Slovenskem. Prav tu je nastal Stiški rokopis – eden prvih pisnih spomenikov v 
slovenskem jeziku. Samostan lahko prenoči približno 150 oseb, za toliko ljudi lahko 
pripravijo hrano (zajtrk, kosilo, večerja). Za obiskovalce s o na voljo različni vodeni 
programi Muzeja krščanstva na Slovenskem in bogatih pedagoških delavnic, Ašičev zeliščni vrt, samostanska prodajalna ter lekarna in še bi lahko naštevali.  
 
67 
   3.5.3 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Krka: Reka Krka je simbol Dolenjske. Ob njej so zrasla mesta, nad njo je bdel mogočni 
Žužemberk in v njenem objemu je varnost poiskal Otočec. Do izliva v Savo reka Krka 
prepotuje slabih sto kilometrov skozi osrčje Dolenjske.  
Izvir reke Krke: Do izvira reke vodi prijetna sprehajalna pot, katere izhodišče je pri 
izviru potoka Poltarica. Prijetno urejena ravninska pot nas popelje do kraškega izvira 
reke.  
 
Slika 33: Spust s kajakom po Krki, foto: TIC ivančna Gorica  
Spust s kajakom po Krki: S kajakaškim spustom po reki Krki vam ponujamo nekaj, kar 
današnji človek najbolj potrebuje –  aktivni oddih. Kajakaški izlet po Krki bo 
obiskovalcem napolnil baterije. V ta namen imamo na voljo vso potrebno opremo, ki jo potrebujejo za tak izlet, urejeno logistiko prevozov na start in cilj veslanja, ter usposobljene vodiče. Po izletu možnost zaključnega piknika s športnimi aktivnostmi. 
Za izlet ni potrebno nikakršno kajakaško predzna nje, saj obiskovalce po reki popeljejo 
izurjeni vodiči z večletnimi izkušnjami. Zaradi številnih slapov v zgornjem toku reke Krke je izlet izjemno privlačen tudi za izkušene veslače, zaradi posebnosti reke Krke pa 
resničen užitek tudi za tiste, ki pri nas prvič sedejo v kajak.  
Krška jama: Izvir reke Krke je miren, čeravno globok tolmun, iz katerega priteče najpomembnejša reka Dolenjske. Tik nad izvirom reke je vstop v jamo, ki je odprta za 
javnost od aprila do oktobra, ko so možni individualni vodeni ogledi . Za vhodom se 
skriva presenetljivo velika in lahko prehodna jama, dolga več kot dvesto metrov. Ogledati si je mogoče celotno dolžino jame, skozi katero je urejena pot, zaključi pa se v 
trideset metrov dolgem sifonskem jezeru. Podzemlje se nadaljuje še sto tine metrov 
dlje, a ta del je dostopen le izkušenim jamarskim potapljačem, ki so raziskali še dodatnih dvesto metrov rovov.  
 
LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA  LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA  LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
68 
   4 TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA 
4.1 MORAVSKE TOPLICE IN RADENCI Z OKOLICO  
4.1.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Krajinski park Goričko –  območje Nature 2000 in reka Mura –  Območje Nature 2000 in 
Unescova dediščina  
 
Slika 34: Goričko, foto: Jure Banfi  
Mednarodni kongres Biosferno območje Mura -Drava -Donava – ohranjanje  naravne in 
kulturne dediščine ter območje podjetniških priložnosti in sonaravnega razvoj turizma.  Območje varovane krajine ni samo območje omejitev. S pravo idejo in podjetniško žilico 
ter izkoriščanjem naravnih in kulturnih danosti je mogoče tudi na tem območju uspeti 
in živeti z naravo in dediščino.  
Plečnik – v iskanju večne arhitekture: Predstavitev Plečnikove dediščine, ki ni omejena 
samo na Ljubljano, ampak na širši slovenski prostor, ter njegovega vpliva in pomena 
(npr. arhitekt Janez Valentinčič; cerkev sv. Trojice v Odrancih).  
4.1.2 Kulturni program  
° Prekmurski jezik  
° Plečnikova arhitektura  
° freske Janeza Aquile  
° protestantizem  
° Festival Fronta  
° Grossmanov festival fantastičnega filma in vina 
° Mednarodni folklorni festival v Beltincih  
° Evropska kulturna pot ref ormacije  
 
Udeležba na prireditvah  
Festival Fronta  (konec avgusta): v Murski Soboti na več lokacijah poteka festival Fronta –  
mednarodni festival sodobnega plesa pod vodstvom Matjaža Fariča. 
Grossmanov festival fantastičnega filma in vina v Ljutomeru:  Festival fantastičnega filma, 
ki poteka v drugi polovici julija, podeljuje nagrado hudi maček.  
Mednarodni folklorni f estival v Beltincih : Mednarodni folklorni festival ima že več kot 40 -
letno tradicijo.  Več informacij:
  
Ogledi razstav:  
TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA   ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
69 
   ° Stalna razstava Pomurskega muzeja Murska Sobota  
° Razstave Galerije Murska Sobota  
° Razstave Galerija –  muzej Lendava  
 
Stavbna in sakralna dediščina:  
° Grad Grad na Goričkem  
° Cerkev sv. Martina v Martjancih  
° Cerkev Gospodovega vnebohoda, Bogojina, Plečnikova cerkev  
° Cerkev sv. Nikolaja, rotunda v Selu  
° Stolna cerkev sv. Nikolaja, Murska Sobota  
° Cerkev Marije pod logom, Turnišče  
° Cerkev sv. T rojice, Odranci  
° Grad Beltinci  
° Grad Murska Sobota  
° Grad Gornja Radgona  
° Negovski grad  
° Mestno središče Murska Sobota  
° Lončarska vas Filovci  
° Mestno središče Ljutomer  
° Mestno središče Lendava  
° Evropska kulturna pot sv. Martina –  delček poti  
° Evropska kulturna pot r eformacije – delček poti  
4.1.3 Promocijski program  
Eko-socialna kmetija Korenika: Na Koreniki so vzpostavili sistem ekološke pridelave in 
predelave živil, tako na dobrih dvajsetih hektarjih površin pridelajo poljščine, zelišča, 
sadje in zelenjavo, v naravi pa naberejo sadeže, ki jih predelajo v ekološke izdelke. Uredili so prostoren zel iščni vrt in živalski park, kjer domujejo številne živali, ki so zelo 
priljubljene med najmlajšimi obiskovalci. Število obiskovalcev nenehno narašča, prav tako kot naraščajo številne aktivnosti in izobraževanja, ki jih gostijo v prijetnem, 
pomirjujočem in navdušujočem podeželskem okolju.  
Poslanstvo Korenike je negovati dostojanstvo, spoštovanje in samospoštovanje tako 
med zaposlenimi kot tudi do drugih soljudi, zato si prizadevajo negovati čim boljše 
odnose z lokalnim in širšim okoljem. Socialno podjetništ vo je namreč inovativna oblika 
podjetništva z velikim čutom odgovornosti za družbo in ljudi. Motivi poslovanja so predvsem v razreševanju socialnih, gospodarskih, okoljskih in drugih problemov. Ob 
tem ustvarjajo nova delovna mesta za ranljive skupine oseb in opravljajo družbeno 
koristne dejavnosti. Tako kot klasična podjetja tudi socialna podjetja nastopajo na trgu, 
vendar dobička praviloma ne delijo, temveč ga vračajo nazaj v podjetje.   
Obisk na kmetiji Korenika omogoča kakovostno preživljanje prostega čas a v naravi in 
na kmetiji ter ponuja vsebine s področja ekologije, okoljevarstva in kmetijstva. Zavest 
o zdravih, ekološko uravnoteženih postopkih ravnanja z zemljo, pridelavo in predelavo 
hrane je vse bolj nujna in zato vse bolj prisotna v človeških prizad evanjih.  Na Koreniki, 
ki se odlikuje po ekološki ozaveščenosti in urejenosti, strokovnosti in prisrčnem vzdušju med sodelavci in v odnosu do gostov, boste deležni:  
° informacij in znanj s področja ekološke pridelave ter predelave sadja, zelišč, zelenjave in žita,  
° blagodejnih vplivov goričke narave in pristnosti ljudi,  
° nepozabnih doživetij v stiku s krotkimi živalmi in še mnogo več.  
Ogledali si boste velik  zeliščni vrt  in spoznavali skrivnosti negovanja zdravilnih zelišč. 
Na klopcah boste lahko opazovali naravo, uživali v čarih vrta in si nabirali nove 
življenjske moči.   
Na travnatih in gozdnih površinah nekdanje domačije Rotceni, v središču katere stoji obnovljena stoletna hiša, je urejen živalski park. Ogledali si boste hišo Rotceni, ki je 
kulturna znamenitos t kraja, vpisana v register kulturne dediščine, izvedeli o njenih 
arhitekturnih zanimivostih in zgodovinskih znamenitostih kraja. Stik s krotkimi in simpatičnimi živalmi pa vas bo raznežil in razvedril.   TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
  ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                           SEZNAM MEST  
 
70 
   Za zaključene skupine pripravimo bogato kulinarično doživetje. Kulinarična ponudba 
temelji na domačih lokalnih jedeh, v izvirnosti in domiselnosti pa je sodobna, zato 
zadovolji tudi najzahtevnejše goste.   
 
Slika 35: Pri Momi, foto: Arhiv Kubico Domino  
Pri momi: Kančevci so majhna gorička vas, ki je verjetno danes najbolj znana po cerkvi 
sv. Benedikta , katere začetki segajo v leto 1208 . V sklopu župnije deluj e Dom 
duhovnosti Benedikt, ki postaja vedno bolj priljubljena točka miru, molitve in romarjev. Dom duhovnosti je morda nevede odprl vrata duhovnemu in romarskemu turizmu, ki 
se krepi. V Kančevcih je deloval pisatelj, prenovitelj in dekan Slovenske okrogline 
Mikloš Küzmič, ki je pri šestindvajsetih letih postal župnik pri sv. Benediktu v Kančevcih 
in tam živel vse do svoje smrti. V južno steno župnijske  v Kančevcih je vzidan njegov nagrobni spomenik. V Kančevcih, pri cerkvi sv. Benedikta, je na nje govo željo poleg 
staršev pokopan tudi Franc (Kodila) Ivanoci, slovenski  rimskokatoliški duhovnik  in narodni buditelj. Poleg miru in spokojnosti ter bogate zgodovine nudijo Kančevci tudi 
možnosti za razvoj pohodniškega in kolesarskega turizma. Prav ta poten cial za razvoj 
turizma v Kančevcih oziroma v tem delu Goričkega je pred dobrimi tremi leti prepoznala tudi družina Dominko, ki je kupila staro Kološevo domačijo. Prenovljena Kološeva 
kmetija je namenjena uživanju vseh obiskovalcev, tako kolesarjev, pohodni kov ali 
sprehajalcev kot tudi tistih, ki iščejo samo mir in spokojnost prečudovite narave v Kančevcih. Maja in Goran Dominko, oba arhitekta, sta svoje strokovno delo pri tem 
projektu posvetila v pri nas močno zanemarjeni skrbi za tradicijo bivalne kulture,  kjer 
se biseri stavbne dediščine velikokrat raje porušijo kot pa premišljeno prenovijo. Prenovljena domačija, ki sta jo poimenovala Pri momi, je primer vzorne prenove in ne 
pomeni samo prispevka k oživljanju tega dela Goričkega, ampak s tem projektom 
lastnika odgovarjata na najaktualnejšo temo v arhitekturi –  trajnostno gradnjo. V 
skrbno prenovljeno posestvo sta vnesla veliko ljubezni, domišljije in tudi modernih elementov, ki se harmonično vključujejo v domačijo in njeno okolico. Rekonstrukcija je 
zagotovo najbolj kompleksna arhitekturna naloga, ki zahteva veliko strokovnega 
znanja in časa tako pri načrtovanju kot tudi izvedbi. Prav tako pa zahteva veliko 
rokodelskega znanja in spretnosti z materiali. Domačija Pri momi je bila deležna 
kakovostne arhitektur ne rekonstrukcije, ki ohranja prostor domačije in okolice, 
dediščino ter izboljšuje bivalno in kulturno okolje.   
Z obnovo domačije Pri momi pa je ta delček vasi postal zgledno urejen, mikaven za 
pogled in spodbuja domačine in lastnike starih hiš v okolici k obnovi in prenovi ter 
ohranjanju dediščine  
Območje Krajinskega parka Goričko nudi tudi možnost ogleda pridelave vin, sirarstva, 
medičarstva, čebelarstva, zeliščarstva, ekološkega kmetijstva itd.  
Reka Mura : Na območju se razteza največji slovenski poplav ni gozd, ki je gnezdišče 
belorepega orla in črnih štorkelj. Ob reki si je možno ogledati mlin v Ižakovcih, se 
zapeljati z brodom čez Muro, kolesariti, opazovati ptice … Neposredno ob reki Muri je 
Zdravilišče Radenci. Ob Muri so tudi vrelci naravne mineraln e vode.  
  
Ostali ogledi:  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
71 
   ° Živalski vrt Sikalu  
° vinorodno območje Kapela  
° kulturna dediščina –  vodnjak v Rihtarovcih  
° Jeruzalem, Ljutomer  
° Zavod DUO Veržej  
°  ob reki Muri je tudi mesto penine in sejmov Gornja Radgona  
° Beltinci in mednarodni folklorni festival  
° gozd črne jelše in domačijo Miška Kranjca  
° Pomelaj  
Posvet: Trendi in izzivi v gastronomij  
Pomurje je znano po dobri kulinariki in odličnih kuharskih mojstrih, restavracijah in pridelovalcih hrane. Ena najbolj prepoznavnih slovenskih sladic je prekmurska 
gibanica, ki ima pridobljeno  nacionalno in evropsko zaščito zajamčene tradicionalne 
posebnosti  ter je med potrošniki zelo razpoznavna.  
Posebnost Prekmurja je tudi prekmurska šunka, ki ima certifikat zaščitena geografska 
označba.  
Oba izdelka sta bila ena prvih certificiranih prehrambnih izdelkov na Slovenskem.  
Prekmurski pridelovalci in proizvajalci se povezujejo v društ vu Diši po Prekmurju. V 
pomurskem prostoru pa se povezujejo proizvajalci in restavracije ter gostilne pod 
znamko Gourmet over Mura.  
  4.1.4 Gospodarsko -znanstveni program  
Mednarodni kongres: Odgovorne raziskave kot osnova za znanstveno integriteto ter 
povezovanje z gospodarstvom  
Eden ključnih problemov v regiji je pomanjkanje sodelovanja med ustanovami za 
raziskave in razvoj ter podjetji. Po eni strani je to razumljivo, saj v regiji takih usta nov 
skoraj ni, po drugi pa se nekatera podjetja raje povezujejo z izobraževalnimi in razvojnimi ustanovami v tujini.  
Kako povezati podjetja in ustanove za raziskave in razvoj ter zagotoviti take raziskave, 
ki bodo spodbudile hitrejši razvoj in omogočile h itrejši prehod pomurskega 
gospodarstva iz delovno intenzivnih panog v »pametne« panoge ter zagotovile delovna mesta za visoko izobražene delavce, je izziv v tej regiji.  
Pomurski akademiki so povezani v Pomursko akademsko znanstveno unijo (PAZU).  
  
Dvodnevni mednarodni posvet: Geotermalna energija  
Prihodnost geotermalne energije Geotermalna energija – gospodarski izziv za turizem, kmetijstvo in ener getiko  
Mogoči ogledi:  
Pomurje leži na vrelcih geotermalne in mineralne vode in ima nizko podtalnico. 
Podtalna vroča voda se uporablja v turizmu, za zdravstvene in zdraviliške namene 
(Moravske Toplice, Lendava),v kmetijstvu Paradajz , Ocean Orchids
 in energetiki 
(ogrevanje prostorov). Zasebni sektor in fizične osebe izkoriščajo nizko podtalno vodo za ogrevanje in hlajenje. Mineralni vrelci se uporabljajo v zdraviliške namene (Radenci) 
in za prodajo vode (
Radenska , Cana . 
4.1.5 Druge vsebine programov  
Podnebne spremembe in kmetijstvo: Pomurje se spopada s sušo, poplavami, zelenimi 
zimami, pozebo, vročino, vetrom in neurji s točo. Vse to se kaže v kmetijstvu, ki išče TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
72 
   pravi odgovor, kako naprej, saj se razmere zadnjih trideset let drastično spreminjajo in 
skoraj ni več običajnih prehodov med letnimi časi. Veliko napak je bilo v preteklosti 
narejenih tudi z raznimi ukrepi pri prostorskem načrtovanju, ki jih zdaj podnebne 
spremembe toliko bolj kažejo (melioracije, komasacije, izsuševanje močvirij, reguliranje 
vodotokov …).  
Krožno gospodarstv o: Recikliranje je prvi pogoj za delovanje krožnega gospodarstva. 
Če želimo v celoti izkoristiti potencial teh t. i. sekundarnih surovin, je nujna vzpostavitev 
učinkovitega sistema upravljanja odpadkov, sprostitev ovir pri njihovem trgovanju ter 
zagotavlja nje visokih standardov kakovosti. Le v takšnem okolju lahko industrija 
popolnoma izkoristi  sekundarne surovine v lastnih proizvodnih procesih in obenem 
zagotavlja njihovo zanesljivo dobavo. Temeljno izhodišče recikliranja v krožnem 
gospodarstvu je pridobivanje materialov z zbiranjem, razstavljanjem in recikliranjem 
odsluženih izdelkov. Ponovna uporaba teh materialov v novem proizvodnem 
življenjskem ciklu se neposredno kaže v zmanjšanju vplivov na okolje in stroškov 
proizvodnj e. 
 
Pametni digitalni ekosistem : Razvoj pametnega turističnega ekosistema oziroma 
njegov cilj je, da obiskovalec/turist »deluje« kot domačin in postane s pomočjo tehnologije del lokalnega gospodarstva, ko pride v vodilno destinacijo (Moravske 
Toplice/Radenci). Turistični ponudniki ponujajo storitve obiskovalcem/turistom s 
pomočjo tehnologije in omrežja. Druge storitve, kot so storitve mobilnih operaterjev, 
bank itd., se prav tako aktivno vključujejo v sistem in zagotavljajo najboljše možne 
storitve za obiskovalce/turiste.  
Posvet bi lahko bil namenjen digitalizaciji v turizmu, za katero se zdi, da peša oziroma da ji ponudniki ne sledijo.  
Kreativne i n kulturne industrije (KKI) –  unikatno in industrijsko oblikovanje: Kako 
podpreti kulturne in kreativne industrije z namenom spodbujanja njihovega potenciala.  Možni ogledi:  
° dediščina Mure, dizajn, moda, ki danes v vsej svoji lepoti in kakovostnem delu živi naprej v podjetju MI&Lan  in v PMMS  
 
° oblikovanje v lesu in oblikovanje pohištva  
° domača in umetnostna obrt  
° digitalno oblikovanje  
Podjetja :  
° Medicop  
° Roto  
° Panvita  
° Ocean Orchids  
° Lušt  
° Elrad  
° Clingrad  
° Varis  
° Radenska  
° Panvita  
° Mlinopek  
° Radgonske gorice 
 
Slovenski geniji – oblikovalci sodobne Evrope in Sveta:  
° Anton Trstenjak  
° Karol Grossmann   TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
73 
   ° Janez Akvila  
° Feri Novak  
° Janez Puh  
 
4.2 LENDAVA  
4.2.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Stolp Vinarium: Pogled v štiri dežele vas vabi! Podoživite prekrasen pogled v štiri 
države od prekmurske ravnice do širnih oddaljenih vrhov gora. Ob nepozabnem obisku 
najvišjega razglednega stolpa v Sloveniji, Vinarium Lendava, vas pričakuje prav 
posebno doživetje v vseh letnih časih, tudi z okušanjem lokalnih dobrot in nakupom 
spominkov. Bližina vinogradov in čudovitih vinskih kleti vam ponuja pristno doživetje 
tukajšnje narave in prijaznosti domačinov, ki vas vabijo, da obiščete tudi katerega od 
lokalnih ponudnikov ali vinotočev.  
4.2.2 Kulturni program  
Lendavski grad: Lendav ski grad iz 12. stoletja ponuja ogled spominskih sob ter stalnih 
zbirk, posvečene med drugim Györgyu Zali, ogledate si lahko artefakte iz bogate zgodovine kraja. Lendava je v zadnjih letih postala pomembno likovno središče 
Slovenije, saj prireja odmevne ra zstave svetovnih likovnih velikanov.  
Likovna razstava velikanov  
Mesto Lendava ter Muzej meščanstva, tiskarstva in dežnikarstva: Veličastna 
Gledališka in koncertna dvorana Lendava na trgu Zala Györgya je delo arhitekta Imreja 
Makovca, ki je bil zagovornik organske arhitekture in se je vedno prilagajal naravi 
oziroma okolici, v kateri je ustvarjal. Na nasprotni strani trga si lahko ogledate 
sinagogo, ki je ena izmed dveh ohranjenih sinagog v Sloveniji. Na Glavni ulici je v eni 
najlepših neobaročnih stavb Muz ej meščanstva, tiskarstva in dežnikarstva.  
Kapelica sv. Trojice z mumijo Mihaela Hadika: V Lendavskih goricah spada Kapelica 
sv. Trojice med najlepše izletniške točke. V njej je zdaj na ogled naravno mumificirano telo Mihaela Hadika, slovitega lendavskega vojskovodje in junaka iz časa bojev proti Turkom.  
4.2.3 Promocijski program  
Festival Vinarium: Poteka konec avgusta in na začetku septembra, združuje že 
tradicionalne lendavske prireditve, med katerimi je najbolj odmevna etnološko-
kulinarična prireditev Bogračfest, ki v Lendavo vsako leto privabi na tisoče obiskovalcev 
iz Slovenije in tujine. S pestrim programom obiskovalca pritegne tradicionalna 
etnološka prireditev Lendavska trgatev, ki zajema povorko s predstavitvijo do mačih 
običajev. Prireditve v sklopu Festivala Vinarium spremlja bogata kulinarična ponudba, začinjena z odličnimi lendavskimi vini, ki se zvečer konča z glasbenozabavnim 
programom.   
 
Slika 36: Dobrote P rekmurja, foto: Jošt Gantar , STO  
TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
74 
   Bogračfest: Sprehodite se tudi skozi mestni parka Roža in bodite pozorni na obeležje 
zmagovalcev Bogračfesta –  Lendava je bila namreč leta 2011 razglašena za svetovno 
prestolnico bograča. Že vrsto let se tako konec avgusta v mestnem jedru merijo 
kuharske ekipe v največjem tekmovanju v kuhanju bograča.  
Lendavska trgatev: Med odmevnimi prireditvami je tudi tradicionalna etno -kulinarična 
prireditev Lendavska trgatev. V Lendavi boste priča prepletenosti prekmurske in 
madžarske kulinarične tradicije, kjer vam lahko postrež ejo s prekmursko gibanico, 
dödöli, mesom iz tünke, bujto repo, retaši in drugimi jedmi. Seveda pa ne gre brez dobrih vin, ki so doma v lendavskem vinorodnem okolišu.  
4.3 RAZKRIŽJE  
4.3.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Obisk prazgodovinske naselbine Gradišče na Šafarskem: Prikaz življenja pred 5500 leti in tedanjih prebivalcev, njihovega dela, prehranjevanja –  peka kruha v prapeči, 
obdelava zemlje s kamnitim ralom,  izdelovanje kamnitega orodja v sodelovanju z 
obiskovalci. Rekonstrukcija prave prazgodovin ske vasi je zgrajena na mestu arheoloških 
izkopavanj.  
Ivanov izvir: S prikazom ljudskih verovanj, povezanih z izvirom in pokušino 
razkriških pogačic. Ivanov  izvir  je po ljudskem  izročilu  znan  že iz davnih  časov. 
Mnogi ljudje, zlasti pa romarji, ver jamejo v zdravilno moč te iz virske  vode,  ki naj 
bi pomagala  k dobremu  vidu,  odpravi  golšavosti in splošnemu  počutju.  
Ogled romarske cerkve sv. Janeza Nepomuka: Za mnoge prebivalce pomeni simbol 
prizadevanj za ohranitev maternega jezika, kajti šele leta 1994 je z dekretom Svetega 
sedeža v tej cerkvi uradni jezik postal slovenski.  
Slomškov mlin: Leta 1905 je Anton Slomšek, pranečak blaženega škofa Antona Martina Slomška, prodal domačijo na Slomu in kupil na Razkrižju pod 
cerkvijo mlin in žago. M linarska obrt je v kraju znana od leta 1912. V zadnjih 
letih Anglež Paul Wadkin mlin lepo obnavlja. V delu objekta je uredil 
prenočišča, s svojim podjetjem Simply Cycling Slovenia (SCS) pa nudi pestro izbiro izposoje koles in kolesarske opreme, organizira kolesarske izlete in  
počitnice.  
 
Kovaški in kolarski muzej družine Horvat: Ogled kovaškega muzeja s prikazom 
kovaške obrti in kolarske zbirke. V muzeju je na ogled  kovaško  orodje treh generacij, 
staro več kot dvesto let. Svojo zbirko so Horvatovi obogatili še s kolarskim muzejem.  
Kulturna dediščina družine Gašparič: Na ogled je različno staro čevljarsko ali 
»šoštarsko« in dimnikarsko orodje,  prikaz zdenčarstva (ročnega kopanja studencev), 
stara mlatilnica in  drugo  kmečko  orodje. Ob obisku boste lahko poskusili čevljarsko in 
dimnikarsko malico ter napitke.  
 
Slika 37: Razkrižje, foto: Občina Razkrižje  
 
75 
   Predstavitev mesta spopadov v obrambi slovenske samostojnosti in neodvisnosti: V  
zadnji  slovenski  vasici  na Gibini ob reki Muri  in slovensko- hrvaški meji.  
Ogled mejnih kamnov iz 17. in 18. stoletja: V  letu 2012 je Občina  Razkrižje s pomočjo 
Pokrajinskega muzeja Murska Sobota v okviru projekta EKOMUZEJ MURA zavarovala in 
uredila  dva mejna  kamna  iz obdo bja Avstro- Ogrske,  ki razkrivata bogato zgodovino tega  
obdobja. Ležita  na originalnih lok acijah nekdanje meje med kraljevino Ogrsko in 
nemškim cesarstvom. Oba mejna kamna sta vpisana v register slovenske nepremične 
kulturne  dediščine.  
Potočni mlin in slap na Gibini: Potočni mlin na Gibini stoji v dolinici tik ob izlivu reke 
Ščavnice v Muro na Gibini že več kot dvesto let. Mlin ima bogato zgodovino iz 
predvojnih, medvojnih in tudi  povojnih časov. Deloval je tako, da so z zapornico  
preusmerili potok  in voda je gnala  mlinsko  kolo.  V letu 2012 je stari potočni mlin dobil 
notranjo opremo, mlinsko kolo, nameščen je bil mlinski kamen za delovanje na vodni  
pogon.  Leta 2015 je bila obnovljena  še zunanjost objekta in  okolica.  
Šafarov zdenec: Stoji v središču naselja Šafarsko. V letu 2001 je bil vodnjak obnovljen v 
okviru projekta oživljanja slovenskih krajevnih vodnjakov, ki ga je ob sodelovanju 
ministrstva za okolje in prostor ter občin spodbujal  poslovni sistem Helios. Predstavlja 
bogat arhitekturni in etnološki spomenik, ki služi kot rezervni vodni vIr. 
Sprehod po turistični pešpoti v Razkriškem kotu: Pešpot poteka od Ivanovega izvira 
na Šafarskem mimo številnih zdravilnih energijskih točk in redkih drevesnih sort, 
prazgodovin ske naselbine, najvišjega slapa v Pomurju, potočnega mlina do  izliva reke 
Ščavnice v Muro na Gibini. Ob reki Ščavnici in Muri boste lahko vi deli tudi mesta, kjer je 
bober  najbolj dejaven.  Bober  s svojo aktivnostjo  v vodnih ekosistemih postaja ključna 
vrsta, ki izboljšuje habitate za vodni živelj. Zaradi nerazumevanja njegove vloge v 
naravi smo ga v preteklosti že iztrebili. Upamo, da bomo z ozaveščanjem o njegovi vlogi 
v naravi lažje sprejeli izziv  sobivanja.  
4.3.2 Kulturni  program  
Predstava Božična noč pri Ivanovem izviru: Med božično- novoletnimi prazniki je prva  
predstava na  sveti večer ob 19. uri, druga  uprizoritev pa  v soboto v novem  letu ob 18. uri. Gre za kakovostno kulturno in versko prireditev  po svetopisemskem  izroči lu 
Kristusovega rojstva, ki mu ustvarjalci sledijo z veliko natančnos tjo. Predstava poteka  v 
čudovitem  naravnem okolju ob Ivanovem izviru. Skupaj s tehničnim osebjem v njej 
sodeluje nekaj čez 120 ljudi. Poleg igre in govora je v predstavo vključeno veliko 
odličnega petja, tako celotnega cerkvenega pevskega zbora razkriške župnije kot tudi  
vseh  glavnih  igralcev:  Jožefa,  Marije  in drugih,  ki del svojih  vlog tudi odpojejo.  Enourna  
predstava poteka zelo dinamično,  poskrbljeno je za ustrezno kostumografijo, osvetljavo 
in ozvočenje. Prireditveni prostor se strmo dviga, kar gledalcem omogoča dober pogled na prizorišče.  
4.3.3 Promocijski program  
Prikaz priprave in pokušina prajedi Razkriški mlinci ter pokušina vina: Mlinci so dobili  
ime po mlinu,  kjer je bilo moke in vode v obilici. Zaseko pa so mlinarji doma »ukradli«, saj 
je takrat ni bilo v izobilju in so jo gospodinje skrivale. Članice Turističnega narodopisne ga 
društva Razkrižje jih dandanes pripravijo na vsaki turistični in kulturni prireditvi, prav 
tako jih rade ponudijo tudi  obiskovalcem Razkriškega kota. Obiskovalcem poleg 
razkriških mlincev ponu dijo tudi pokušino vina vinske  kraljice Martine XV. in vina v inske 
kraljice Martine XV III., ki ga pride lujejo člani Turističnega narodopisnega društva 
Razkrižje in so ga posvetili domačinkam, imenovanim za vinske kraljice Ljutomersko-
Ormoških goric.  
Zeliščni vrt: Ogled zeliščnega vrta in »zeliščne kuhinje«. Družina Tivadar iz Gibine 
izdelu je več vrst zeliščnih čajev, začimb, krem,  žganja,  likerjev  … Obiskoval cem  zeliščnega  
vrta  ponudijo  sveže zeliščne namaze na domačem kruhu in čaje.  
Domača žganjekuha: Pri Makovčevih na Šafarskem kuhajo žganje na starodobni 
način iz najrazličnejših vrst sadja. Obiskovalci lahko pokusijo dvajset različnih vrst 
žganja, njihova specialiteta pa je degustacija žganja na domačem kruhu.  
Degustacija vin: Vinogradniška kmetija Krampać, Turistična kmetija Dervarić, Vinogradništvo in sadjarstvo Žižek Mirko.  
Mednarodni tek prijateljstva Razkrižje –Štrigova: V sklopu prireditve Pozdrav jeseni 
vsako drugo (parno) leto poteka  mednarodni Tek prijateljstva Raz križje –Štrigova.  Proga  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
76 
   je precej  razgibana, speljana je  po idiličnem  vinorodnem  območju neokrnjene narave 
dveh sosednjih občin, Razkrižja na slovenski in  Štrigove na hrvaški  strani, ter ponuja lep 
panoramski  razgled.  
4.3.4 Gospodarsko -znanstveni program  
Kmetija Fortner: Družina Fortner na Šafarskem prideluje sadje in zelenjavo na 
človeku in okolju prijazen način. Po predhodni  najavi lahko gostje pri njih kupijo se zonske 
pridelke in si ogledajo  inova tivni samooskrbni vrt, ki je bil narejen v okviru projekta 
Zdrav način življenja za vse.  
Kmetija Žižek: Kmetija leži v  osrčju  Razkriškega  kota v vasi Šafarsko. V ponudbi imajo 
odlična sortna vina ter različne sorte jabolk iz ekološke pridelave. V bližini 
prazgodovinske naselbine je družina Žižek zgradila čisto pravo zemljanko, ki si jo  gostje 
lahko ogledajo ali tudi najamejo kot apartma . Napoveda nim skupinam  predstavijo  
domačijo,  pripr avijo  pokušino  vin ter priložnostni prigrizek.  
Oljarna Gibina: Zanimivo si je ogledati delo oljarja in pokusiti njegovo odlično  bučno  olje.  
Oljarna  Zanjkov ič na Gibini deluje že od leta 1999, tradicija oljarstva v družini pa sega še 
dlje v preteklost. Edinstveno bučno olje, imenovano tudi »štajersko zlato«, iz domačih  
prleških  bučnic  je vrhunski proizvod oljarskih izkušenj naših dedov.  Poseben  postopek  
predelave le najkvalitetnejših vrst bučneg a semena zagotavlja olju poln okus, prijeten 
vonj in  značilno  barvo. Bučno olje ima mnogo zdra vilnih učinkov in ponuja raznolike 
možnosti uporabe in kulinaričnih užitkov. Obiskovalci si lahko ogledajo oljarno in 
postopek pridobivanja bučnega olja, pokusijo bučno olje s kruhom, bučna semena in ob  
tem spijejo kozarec domačega rdečega vina. Možen je nakup bučnega olja in bučnih 
semen.  
Kmetija Makovec: Manjša družinska kmetija je bila vedno ponosna, da si je zelenja vo 
pridelala  sama. Že stari  starši  so s trudom in veseljem pridelovali na domači zemlji, na 
svoj pridelek so pa gledali z ljubeznijo in  zadovoljst vom. Da bi tudi drugim približali ta 
občutek domačnosti, predvsem  pa okusov, ki so jih poznali naši dedki in babice, so se 
na kmetiji Makovec odločili za pridelavo domačega česna – tistega »ta pravega«.  
Thinktura: Slovensko naravno kozmetiko je razvila  Urška  Rob,  univ.  dipl. ing. kemijske tehnologije, iz občine Razkrižje. Izdelki so narejeni iz naravnih sestavin, vedno sveže 
izdelani in skrbno zapakirani. Kozmetika Thinktura ni preizkušana na živalih, izdelana 
je v skladu z dobro proizvodno prakso  in ima vse potrebne  teste ter kozmetične  
certifikate.  
4.4 ORMOŽ  
4.4.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Ormož: Nad gladino reke Drave stoji na terasi, ki jo je reka oblikovala v milijonih let, 
mesto Ormož, šahovnica mestnih hiš, nedaleč stran pa grad in cerkev, ki smelo kot kralj 
in kraljica narekujeta igro na rahli vzpetini. Kraj je bil poseljen že okrog leta 2100 pr. n. 
št. Tukaj so se križale pomembne prometne poti, saj je bil prehod reke najlažji, pot na 
vse strani pa na široko odprta. Takšna lega je Ormožu stkala bogato in tudi burno 
zgodovino, o čemer prič ajo arheološke najdbe in zapisi, ki jih hranijo različne ustanove, 
največ pa Pokrajinski muzej Ptuj -Ormož. Za popolnejše doživetje mesta je treba 
obiskati še cerkev sv. Jakoba, se sprehoditi po mestnih ulicah in užiti mir ter spokojnost 
grajskega parka, v katerem rastejo tudi redke drevesne vrste. Morda pa vas v poletni 
vročini zamika osvežitev v mestnem kopališču, ki je na obrobju grajskega parka. 
Oddaljenost od Ptuja je 24 km ali pol ure vožnje z avtobusom.  
Zakladi ormoškega gradu in prenovljene grajske p ristave: Obnovo je delno financirala 
Evropska unija iz Evropskega sklada za regionalni razvoj. V okviru Pokrajinskega 
muzeja Ptuj -Ormož, ki je splošni in največji pokrajinski muzej v Sloveniji, deluje v 
Ormožu muzejska enota, ki skrbi za številne razstave,  kot so srednjeveška plastika z 
ormoškega območja, arheološke razstave, razstava iz zapuščine dr. Otmarja Majeriča, 
zbirka Marka Sluge in zanimive stenske poslikave.  
Grad Velika Nedelja: Bogastvo tukajšnjega etnološkega izročila je na ogled v etnološki 
zbirki na  gradu  Velika Nedelja. Že  od daleč dominirajo zanimive večstoletne stavbe 
mogočnega gradu s štirimi obrambnimi stolpi in čudovita cerkev. Podobo kraja je močno zaznamoval nemški viteški red, ki je v teh krajih prisoten že več kot 750 let. Po 
legendi – le kaj bi naši kraji brez njih –  naj bi ime dobil po bitki, ki  je potekala prav na 
velikonočno nedeljo. Na prošnjo Friderika III. Ptujskega je nemški viteški red leta 1199 prišel na še neobljudeno ozemlje in ga iztrgal roparskim Ogrom. Prvo zmago nad nj imi TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
77 
   naj bi dosegel prav tukaj in po končani bitki je Friderik na kraju v tla, prepojena s krvjo, 
zasadil zastavo nemškega viteškega reda, rekoč: »Na veliko nedeljo je bil ta kraj zavzet 
in Velika Nedelja naj se imenuje, nemški vitezi pa naj ga v prihodnje varujejo in branijo.«  
 
Slika 38: Trta, foto: Andrej Tarfila , STO  
Naravni rezervat Ormoške lagune: Sonaravni rezervat in mokrišče izjemnega nacionalnega in mednarodnega pomena za številne ogrožene vrste ptic. Tukaj boste 
našli mir in čudovite poglede skozi fotoaparat ali daljnoglede, ki so postavljeni na 
opazovalnicah. Poleg številnih ptic so v rezervatu tudi vodni bivoli, ki živijo prosto in se 
pasejo po brežinah. Tu je raj za ornitologe, ljubitelje narave in miru, pohodnike, 
kolesa rje, na območju lagun so urejene tudi poti za jahanje. Rezervat upravlja Društvo 
za opazovanje in proučevanje ptic Slovenije –  BirdLife Slovenia. ( www.ptice .si)  Muzej Brumen –  klet: Domačini so ponosni na Brumnovo obnovlje no »cimpračo« in klet. 
Ta je stara vsaj 255 let, o čemer priča izklesana letnica 1757 nad vrati. Cimprana hiša ali »cimprača« je zgrajena iz lesenih brun, ostrešje je povezano z lesenimi klini in krito s 
slamo, okna so majhna z vgrajenimi železnimi križi, tla so iz zbite gline, stare opeke in 
lesenih desk. Brumnovi imajo »cimpračo« v lasti že tretjo generacijo, strokovnjaki pa so 
jo uvrstili v najožji izbor sedemnajstih uspešno prenovljenih objektov kulturne 
dediščine v Sloveniji.  
  
Zbirka železniške dediščine –  muzej Na stanici: Društvo za ohranjanje dediščine 
Prleški železničar se v kraju Osluševci ponaša s skrbno obnovljenim vagonom iz daljnega leta 1926, kjer so postavili na ogled zbirko predmetov, povezanih z železnico. 
Vagon je preurejen kot postaja v malem, kjer ne manjkajo potniška blagajna, čakalnica, 
prometni urad in skladišče.  
4.4.2 Kulturni program  
Košarkina hiša na Kogu: Na Kogu potekajo številne prireditve, ki prepletajo tradicijo in 
sodobnost ter nagovarjajo tudi turiste. Zaselek, ki meji na Hrvaško, je bil že v drugi 
svetovni vojni, pa tudi v času osamosvajanja Republike Slovenije leta 1991, tarča 
napadalnih vojska. Nekaj zgodovine kraja in okolice je ujete tudi v čudovito 
obnovljenem  podeželskem dvorcu –  Košarkini hiši, ki stoji v samem središču kraja. 
Skupaj s cerkvijo in staro šolo predstavlja čudovito kogovsko veduto. Košarkina hiša ima bogato zgodovino, predani domačini in društva pa skrbijo, da hiša in kraj ostajata 
živa in ureje na. 
Gasilski muzej PGD Miklavž pri Ormožu: Muzej predstavlja bogato zgodovino kraja Miklavž in zgodovino gasilskega društva. Imajo največjo zbirko motornih brizgaln na 
Štajerskem. Prav posebna je ročna gasilska brizgalna iz leta 1888. Razstavljenih je 
veliko uniform, med njimi originalna iz leta 1921, ko je bilo društvo tudi ustanovljeno. Na 
ogled so postavljena pokrivala in gasilske čelade iz časa Avstro- Ogrske do danes.  
Cajnkarjeva domačina –  Turističnoinformativna pisarna Sveti Tomaž:  Podajte se v 
Savce  in si oglejte obnovljeno domačijo dr. Stanka Cajnkarja, našega pomembnega TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
78 
   rojaka. Bil je prvorojenec v družini z enajstimi otroki in zanimivo si je ogledati hišo, kjer 
je živela tako številčna družina. V domačiji je urejena spominska soba, obnovljena je 
tudi krušna peč, kjer domačinke spečejo okusne lokalne dobrote, kot so postr žjače in 
pogače.  
4.4.3 Promocijski program  
Klet Ormož Puklavec Family Wines : Obisk kleti, zgrajene leta 1967, ki je zdaj v lasti 
družine Puklavec, je pravo doživetje, saj se v njej prepletata zgodovina  in sodobnost. 
Postavljena je v obliki stolpa, vkopanega med dve terasi reke Drave, in ima sedem etaž, od tega pet pod zemljo. Skozi etaže vodi 174 slikovitih stopnic do globine 25 metrov. V 
kleti so trgovina in poseben prostor, namenjen degustacijam obisk ovalcev, ter največja 
arhivska klet.  
 
Zidanica Malek: Očarljiva  zidanica  stoji med Svetinjami in Jeruzalemom sredi najlepših 
vinorodnih teras. Več  kot 350 let stara stavba je bila nekoč gosposka hiša, v njej je bila 
predelava grozdja in vina, o čemer priča velikanska preša, v hiši je edinstvena kapela in mali vinogradniški muzej ter čudovita stara klet. Danes lahko v njej poskusite odlična 
vina, si ogledate mali vinogradniški muzej in staro klet, ki za debelimi zidovi skriva 
zakladnico arhivskih vin.  
4.4.4 Gospodarsko -znanstveni program  
Oljarna Središče ob Dravi Jeruzalem Ormož SAT: Je vodilno podjetje v Sloveniji za 
pridelavo bučnega olja, ki sodi med slo venske zaščitene kmetijske pridelke oziroma 
živila z geografsko označbo. Prav tako so nosilci certifikata kakovosti kolektivne blagovne znamke Jeruzalem Slovenija. Obiskovalcem poleg zanimive degustacije 
različnih olj, namazov iz olja ali bučnic ter celo s ladic, pripravljenih iz bučne moke, 
pokažejo predelavo olja in jih naučijo priprave specialitet.  
  4.5 GRAD  
4.5.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Sredi zelenega gričevja Goričkega leži občina Grad. Vas Grad se ponaša z 
najobsežnejšim grajskim kompleksom v Sloveniji, ki na bazaltni vzpetini, odet v 
skrivnosti preteklosti, vabi popotnike v svet nekdanje grajske veličine, mističnosti in 
legend. V gradu  domujejo tudi netopirji. Gričevnat svet ponuja veliko možnosti za 
izletniški turizem, pohodništvo in kolesarjenje. Poleg naravnih in kulturnih vrednot goste čaka tudi interaktivno doživetje v doživljajskem parku Vulkanija, ki prikazuje 
nastanek vulkana na Goričkem. Za obnovo gradu in gradnjo doživljajskega parka so 
bila pridobljena evropska sredstva.  
 
Slika 39: Med zelenimi griči, v naselju Grad, se bohoti graščina, foto: Arhiv Občine Grad  
V občini so vse pomembne ustanove: občina, krajevni urad, pošta, šola in vrtec, zdravstveni dom, zobna ambulanta, lekarna, zavarovalniška pisarna, trgovine, frizerski TERMALNA PANONSK A SLOVENIJA  
 
79 
   salon in športni center. V občinskem središču, ki se imenuje Pörga, stoji cerkev Marije 
Vnebovzete, kjer je v 50. letih prejšnjega stoletja močan pečat pri obnovi notranjosti 
pustil tudi Jože Plečnik.  
Obnovljeni zgodovinsko- turistični objekti ter novi in zanimivi turistični produkti 
obiskovalcem ponujajo aktiven oddih v zeleni in razgibani pokrajini, kjer živijo prijazni 
ljudje. Goričko je prav tako poznano po dobri domači hrani, kmetje pridelujejo žganje, 
med in sokove, ohranjajo se tudi izdelki tradicionalne domače obrti  (prekmurske 
remenke – pirhi, izdelovanje spominkov, igrač iz različnih materialov, rože iz krep 
papirja, ročna dela –  kvačkani prtički). Bogastvo ljudskega izročila, naravna in kulturna 
zapuščina (kapelice, kužna znamenja, kripta, križna znamenja ob cestah), pestrost vere in tradicije ter naravne danosti so danes tisto, kar želimo ljudem predstaviti, ponuditi in 
tako ohranjati v prihodnje.  
Akademija Goričko –  Village of Knowledge Goričko: V opuščenih stavbah in delih stavb 
se načrtuje ureditev prostorov in namestitvenih zmogljivosti za potrebe Akademije 
Goričko, The Venue –  stičišča Slovenia Circular Hotspot ter Inovacijskega kampusa 
Goričko z vsebinami in dejavnostmi trajnostnega stavbarstva in krožnega gospodarjenja v zaščitenem naravnem okolju . Vse tri lokacije so na območju občine 
Grad, ki je tudi domicilna občina projekta.  
Poslovni model izvedbe je javno- zasebno partnerstvo vlagateljev ter ustanov, ki so 
ustanovni in prihodnji novi člani ter vlagatelji Zadruge Trajnostna vas Goričko.  
Grad, Grad:  
° Akademija Goričko –  sedež akademije, osrednji program akademije v obstoječih 
prostorih  
° Hub Stičišče SCC –  sedež Slovenia Circular Hotspot  
Grajska pristava, Grad »The Venue« :  
° pisarne akademije  in stičišča Slovenia Circular Hotspot  
»Circular Innovation CAMPUS Goričko« –  kompleks stara šola Vidonci:  ° večnamenski prostori za podjetniško- inovacijski laboratorij aplikativnih praks 
izvedbe projekta in krožnega gospodarjenja v zaščitenem naravnem okolju  
4.5.2 Promocijski program  
Trajnostne kmetije Goričko:  V akademiji načrtovana obnova opuščenih kmetij in 
stavbni h objektov bo omogočila predvsem bivanje in zaposlitev mladih domačih 
strokovnjakov ter trajnostno pridelavo hrane v naravnem okolju. Obnovljene kmetije bodo nudile tudi namestitev in možnosti aktivnega preživljanja prostega časa 
popotnikom, obiskovalcem i n turistom Krajinskega parka Goričko ter organizacijo in 
izvedbo programov za aktivne starostnike. Načrtovana je trajn ostna obnova in 
izgradnja pilotne kmetije, lahko tudi v sosednjih občinah. Nosilec razvoja in izvedbe 
projekta bo novoustanovljena Zadruga  Trajnostna vas Goričko, koordinator projekta bo 
Občina Grad, pripravo in izvedbo strokovnih vsebin bo usklajeval JZ KPG ter strokovno 
nadziral izvedbo. Poslovni model projekta je javno -zasebno partnerstvo, načrtovani 
deležniki so občine v Krajinskem parku  Goričko ter zasebni in javni vlagatelji.  
Javni zavod Krajinski park Goričko –  vrednote, poslanstvo, vizija: Krajinski park 
Goričko je območje z ohranjenimi naravnimi vrednotami in krajinsko pestrostjo ter biotsko raznovrstnostjo, ki se z naravovarstvenimi  ukrepi še povečuje. Gospodarske 
dejavnosti so prijazne do narave, okolja in ljudi ter energetsko vzdržne. Gradnja objektov in infrastrukture ter raba tal je prilagojena krajinskim značilnostim, kar 
ohranja in krepi prepoznavnost Goričkega v širšem prostor u. Opuščeni objekti in 
kulturni spomeniki so obnovljeni in namenjeni bivanju mladim družinam, aktivnim starajočim ali obiskovalcem. O razvoju in varstvu poteka nenehen dialog med 
upravljavcem parka, deležniki in lokalnim prebivalstvom.  
4.6 MURSKA SOBOTA  
4.6.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Unescovo Biosferno območje Mura:  Mura, tu bi lahko lebdela duša –  se glasi naslov 
monografije, posvečene reki, ki jo je izdal znani prekmurski etnolog, filozof, novinar in 
aktivist Štefan Smej. In prav zares ima osrednja pomurska reka v sebi nekaj, kar lahko 
ubesedijo samo poeti, a kdor enkrat živi z(a) reko, vedno znova išče uteho ob njej. Bolj TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
80 
   otipljivi podatki Muro opisujejo kot še zadnjo slovensko nižinsko reko, ki ni pregrajena 
s hidroenergetskimi jezovi. V s voji strugi, mokriščih in obsežnih poplavnih gozdovih 
varuje izjemno biotsko raznovrstnost, število različnih rastlinskih in živalskih vrst pa se ocenjuje krepko čez 4000 vrst. Naravno bogastvo dopolnjuje tudi izjemna kulturna 
dediščina, ki je nerazdružljivo povezana z življenjem ob reki. Zaradi naštetega je 
UNESCO leta 2018 tudi uradno prepoznal izjemnost tega dela Slovenije, Evrope in sveta 
ter območje ob tem edinstvenem rečnem koridorju razglasil za Biosferno območje 
Mura.  
Mogoč je ogled biosfernega območja Mure pod strokovnim vodstvom in prikaz tradicionalnih obrti ob reki Muri (mlinarstvo, brodarstvo, büraštvo, tkalstvo ipd.). 
Projekt je bil sofinanciran iz EU -skladov.  
4.6.2 Kulturni program  
Festival sodobnega plesa Fronta:  Konec avgusta mestno jedro Murske S obote že 
tradicionalno postane kulisa številnim koreografom in plesalcem iz vse Evrope, ki svoja dela umestijo na ulice, trge in druga prizorišča, ne da bi bistveno posegali v njihovo 
podobo. Festival Fronta  je uresničitev zamisli, da je treba sodobni ples , ki je večinoma 
omejen na urbana središča velikih mest, pripeljati do bolj odmaknjene publike. Zavod Flota, organizator festivala, z umetniško intervencijo spodbuja razmislek o dojemanju 
mesta z željo, da bi njegove izpraznjene površine znova postale območje srečevanja, 
zadrževanja in združevanja.  
Več informacij: www.flota.si
 
Turistični produkt Cesta gradov:  Mogoči so vodeni ogledi po bogati kulturni dediščini 
pomurskih gradov in dvorcev na čezmejnem območju Slovenije in Avstrije. V Pomurju so v turistični produkt vključeni Dvorec Rakičan ter gradovi Murska Sobota, Grad, 
Lendava in Negova.  
Projekt je bil financiran iz EU -skladov.  4.6.3 Promocijski program  
Regijski promocijski center Expano:  Predstavlja izjemno arhitekturno stvaritev, ki 
domiselno in inovativno predstavlja Pomurje v malem. V sklopu poslovnega središča je 
prostor za poslovna srečanja in promocije, točka SPOT zagotavlja podporno okolje za 
razvoj in ra st regijskega gospodarstva, interaktivni doživljajski park pa inovativno in 
tehnološko dovršeno (3D kino, hologrami, navidezna resničnost …) pričara izkušnjo sveta in življenja ob reki Muri.  
Ogled interaktivnega doživljajskega parka, kulinarični in poslov ni dogodki ter 
gospodarska predstavitev pomurske regije –  vse na enem mestu v Expanu. Projekt je 
bil sofinanciran iz EU -skladov.  
 
Slika 40: Expano, foto: Jan Zajc  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
81 
   Več informacij:   
Kulinarični produkt in promocijski dogodek »Gourmet over Mura«:  Združuje sedem 
izbranih destinacij kulinaričnih in vinskih zgodb v Pomurju (Domačija Firbas, Vinarstvo 
Marof, Šunkarna Kodila, Pivovarna Bevog, Gostilna Rajh, Vinarstvo Steyer in Oljarna 
Kocbek). Enkrat na leto, na predvečer festivala prekmurske šunke in gibanice, 
organizirajo dogodek pod imenom »Gourmet over Mura« na dvorišču soboškega gradu. 
Ta postaja sinonim dobrih zgodb, zapisanih s čutili kulinaričnega razv ajanja ob izbranih 
vinskih spremljavah. Na dogodku se poleg domačih mojstrov predstavijo tudi priznani kuharski mojstri iz tujine.  
  
Festival prekmurske gibanice in prekmurske šunke:  Tradicionalna etnološko -
kulinarična prireditev v organizaciji Društva za promocijo in zaščito prekmurskih dobrot poteka na dvorišču Gradu Murska Sobota na začetku septembra. Prekmurje slovi po 
svojih kulinaričnih dobrotah in raznolikih tradicionalnih poseb nostih. Pri tem imata 
posebno mesto zaščitena prekmurska gibanica (zajamčena tradicionalna posebnost) in prekmurska šunka (zaščitena geografska označba). Oba zaščitena izdelka sta bila 
deležna podpore v okviru Programa razvoja podeželja RS 2007 –2013 in Evropskega 
kmetijskega sklada za razvoj podeželja: Evropa investira v podeželje.  
Na kulinaričnem festivalu si je mogoče poleg gibanice in šunke ogledati in pokusiti tudi 
druge tradicionalne prekmurske jedi, kot so bograč, langaš, dödoli, ter uživati v 
vrhunsk ih vinih iz Prekmurja. Festival ima tudi bogat spremljevalni program. Projekt je 
Vinska klet Marof:  V osrčju Goričkega nad Mačkovci, ko razen travnikov in gozda ne 
pričakujete ničesar več, vam zastane dih ob pogledu na sodob no vinsko klet za 
tradicionalno pridelavo vina. Obiskovalcem je na voljo o gled vinske kleti, kulinarično -
enološka pogostitev in predstavitev vinorodnega bogastva regije.  
  
Vinska klet Radgonske gorice:  Že več kot 160 let se podobno kot valovi reke Mure skozi 
Gornjo Radgono v Radgonskih goricah pretakajo majhne skrivnosti in veliko znanje v Vinski kleti Radgonske gorice. Kako spretno razvajati vinsko trto, da se razbohoti v vsej 
svoji plemenitosti, kako ča s preživeti ob ljubkovanju grozdja, kako vzljubiti vino, 
njegovo žlahtnost in opojnost, kako mu vdahniti iskrivost, vir neštetih mehurčkov, ki nikoli ne presahne, najdete na enem mestu.  
Obiskovalcem je na voljo ogled vinske kleti, kulinarično -enološka pogostitev in 
predstavitev vinorodnega bogastva regije. Projekt je bil sofinanciran iz EU -skladov.  
  
Vila Natura –  bio pridelki:  V osrčju Prlekije, v majhnem kraju Vučja vas, se nahaja star 
travniški sadovnjak. V 30.letih prejšnjega stoletja je moj praded Ivan Slavič na njem 
posadil prve visokodebelne jablane. Skozi desetletja je sadovnjak ohranjalo, skrbelo za 
njegovo raznovrstnost in ga negovalo na ekološki način več generacij naše družine.  
Ohranilo se je kar 35 mogočnih jablan starih sort, ki še vedno bogato rodijo.  
Oljarna Klas –  Prleško sunce: Oljarna Klas se nahaja v majhni vasici Ključarovci, ki 
leži v osrčju Prle kije, med zelenimi ravninami, obsijanimi s »prleškim suncem«. Dobri 
klimatski pogoji in rodovitna zemlja nudijo odlične pogoje za uspevanje oljnih buč, 
kar je tudi največji razlog, da se je leta 2012 zgradila Oljarna Klas z najsodobnejšo 
tehnologijo za predelavo bučnih semen v bučno olje.  
4.6.4 Gospodarsko -znanstveni program  
Podjetje MEDICOP:  Mednarodno priznani proizvajalec medicinske opreme in 
reševalnih vozil, ki je široko prepoznaven po vsej Evropi in tudi drugje kot eden 
najboljših in najzanesljivejših ponudnikov izdelkov, namenjenih bolnikom in reševanju 
življenj. Projekt je bil sofinanc iran iz EU -skladov.  
Podjetje Paradajz ( LUŠT ): Rastlinjaki, v katerih zorijo »LUŠT ni« paradižniki, so v majhni 
prekmurski vasici Renkovci. Obsegajo 9 ha s steklom pokritih površin. V neposredni TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
82 
   bližini je vrtina z geotermalno vodo za ogrevanje prostora, ko sonce v hladnejših 
mesecih zagotavlja premalo toplote. Pridelovalec je nosilec znanja s področja gojenja 
rastlin v zaprtih prostorih, ogrevanih z geotermalno ener gijo, in zdaj zaposluje okrog 
50 ljudi. Projekt je bil sofinanciran iz EU -skladov.  
Podjetje Ocean Orchids: Z desetletno zgodovino, v katerem je zaposlenih 40 ljudi, na 
skrajnem severovzhodnem delu Sloveni je s pomočjo geotermalne energije pridela na 
leto dva milijona orhidej. Projekt je bil sofinanciran iz EU -skladov.  
Kodila – šunkarna, delikatesa in restavracija: Sprejmejo lahko do sto gostov, 
zagotovijo pa lahko tudi  pogostitev na raznih kongresih, prireditvah, prireditvah in 
srečanjih. Njihovi izdelki, zlasti mesni, so na  višji kakovostni ravni, saj uporabljajo domače, neindustrijske načine predelave.  
V njihovi nemesni ponudbi v okviru blagovn e znamke Diši po Prekmurju so lokalno 
pridelani izdelki (moka, olje, med, kis, čokolade, marmelade, zelišča ipd.), zapakirani v 
lično embalažo in pripravljeni za končnega kupca.  
 
4.7 PTUJ  
4.7.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Ptuj: Spomeniško zaščiteno staro mestno jedro.  
Vinska klet Ptuj : Najstarejša slovenska vinska klet, ki že več kot 700 let hrani najboljša 
vina iz Haloz in Slovenskih goric. Na vodenem ogledu Ptujske kleti lahko okusite 
vrhunske arhi vske letnike vin in se v vinskem arhivu srečate z zakladi kleti, kot je 
najstarejše slovensko arhivsko vino iz leta 1917 –  Zlata trta.  
Pokrajinski muzej Ptuj -Ormož: Obiščite enega od najimenitnejših gradov v Sloveniji, v 
katerem najdete izjemne muzejske zb irke nacionalnega pomena: od glasbil in orožja do tradicionalnih pustnih mask, veličastnih tapiserij, zbirke turkerij iz 17. stoletja in še 
mnogo več.  
 
Slika 41: Ptuj, foto: Mankica Kranjec  
Dominikanski in minoritski samostan: Dve arhitekturni mojstrovini, ki sta nekdaj tvorili 
rob mestnega jedra in izvirata iz 13. stoletja, danes na ogled postavljata v celoti 
ohranjen gotski križni hodnik oziroma eno najbogatejših srednjeveških knjižnic na 
Slovenskem.  
Knjižnica Ivana Potrča Ptuj –  nekdanji t. i. Mali grad:  Ena najlepših knjižnic v Sloveniji 
in Evropi.  
 
83 
   Bazilika Marije Zavetnice s plaščem na Ptujski Gori: Biser gotike in eno najvažnejših 
romarskih središč pri nas, ki ponuja čudovite razglede na  Dravsko polje.  
Dvorec Dornava: Največji in najlepši slovenski baročni dvorec.  
Dominkova domačija: 300 let stara ohranjena cimprana hiša, ki služi kot muzej na 
prostem in je zaščitena kot nepremična kulturna dediščina RS.  
Ptujsko jezero:  V neposredni bližini mesta Ptuj jezero nudi domovanje več kot 230 
vrstam pticam. Ob jezeru je tudi naravni park Šturmovci (Natura 2000).  
Puhov muzej: Stoji na mestu rojstne hiše Janeza Puha, svetovno znanega izumitelja s 
konca 19. stoletja.  
Haloze, Slovenske gorice in Ljutomersko -Ormoške gorice –  vinorodni okoliši: 
Obkrožajo Ptuj ter ponujajo izjemne panoramske razglede. To so kraji, kjer pridelujejo 
vrhunska vina.  
Dvorec Štatenberg   
Grad Velika Nedelja in baročna cerkev sv. Trojice: Ima naj starejši krstilni kamen na  
Žička kartuzija : Slovenske Konjice 
Cerkev sv. Trojice: Slovenske gorice 
4.7.2 Kulturni program  
Zbirka tradicionalnih pustnih mask:  Ogled zbirke tradicionalnih pustnih mask 
Pokrajinskega muzeja Ptuj -Ormož, na čelu z likom kurenta/koranta, katerega obhodi 
so od leta 2017 zaščiteni kot nematerialna kulturna dediščina človeštva organizacije 
Unesco. Obisk domačije Klinc z dolgo družinsko tradicijo ročnega izdelovanja pustnih 
mask. 
XIV. Rimske igre na Ptuju: Ena največjih predstav itev rimskega obdobja v tem delu 
Evrope, kjer več kot 800 udeležencev iz šestih držav predstavi življenje in običaje 
antičnega Ptuja oz. Petovione.  Tradicionalno martinovanje:  Z bogatim kulturnim programom in imenovanjem nove 
vinske kraljice.  
4.7.3 Promocijski p rogram  
Okusi Ptuja : Kulinarični integralni turistični produkt s ponudbo tradicionalnih jedi.  
Vinska pokušina v temi v rovu pod Ptujskim gradom: Nepozabna izkušnja vodene 
pokušine lokalnih vin v temi.  
Dnevi poezije in vina:  
Oljarna Fram: Oljarna Fram d.o.o. je najstarejša oljarna pri nas, katere začetki segajo v 
davno leto 1750. Je najstarejša oljarna v Sloveniji, kot pravijo nekateri, morda celo 
najstarejša v tem delu Evrope. Ukvarjajo se s proizvodnjo in prodajo kakovostih jedilnih 
olj, pridelanih po tradicionalnem izročilu. Sodobna tehnološka oprema, prvovrstne 
surovine ter visoko starodavno strokovno znanje jim omogočajo izpolnitev njihovega 
osnovnega cilja –  ponuditi potrošnikom le dobre stvari. Proizvodnja bučnega olja v 
oljarni Fram poteka po tradicionalnem postopku z upoštevanjem najzahtevnejših 
standardov in regulativ, katerih rezultat je tudi pridobitev Geografske označbe za 
Štajersko prek mursko bučno olje in potrdila Centra za higieno in zdravstveno ekologijo 
Maribor za varno živilo.  
Tradicionalno martinovanje na Ptuju  
4.7.4 Gospodarsko -znanstveni program  
KSEVT: Center vesoljsk ih tehnologij Hermana Potočnika Noordunga (Vitanje)  
Znanstvenoraziskovalno središče Bistra Ptuj:  Regionalni in meddržavni projekti: 
Castle road, Living castles, CityWalk.  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
84 
   4.8 LJUTOMER  
Ljutomer  leži v osrčju Prlekije, ki se kot rodovitna dlan zemlje na desnem bregu reke 
Mure radodarno razgrinja v nepregledna žitna polja in dviga v velike valove hribov, po 
katerih so v poseben red ujeti vinogradi. Mesto je upravno, gospodarsko in kulturno 
središč e občine Ljutomer.  
Ima zanimivo mestno jedro, ki ga sestavljajo kar štirje trgi: Stari, Miklošičev, Glavni ter 
Babičev trg, in bogato zgodovino, saj je prvič omenjeno leta 1242 kot Luetenberch, leta 
1265 dobi trške pravice, leta 1927 pa mestne. Prav v Ljutomeru je bil pred več kot sto 
petdesetimi leti organiziran prvi slovenski tabor, na katerem je zaživela zamisel o 
Zedinjeni Sloveniji, v okolici Ljut omera so bile prve konjske dirke na Slovenskem, 
ustanovljeno je bilo dirkalno društvo, prvo na slovenskih tleh in drugo v Evropi, tudi prve slovenske filmske zapise je prav v mestu Ljutomer posnel dr. Karol Grossmann, 
ponaša pa se še s prvo samopostrežno trgovino pri nas.  
4.8.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Jeruzalem je majhen kraj, obdan z vinogradi s svojim svetim imenom, energijskimi 
silnicami, vinsko cesto, kjer uspevajo vrhunska bela vina, prekrasnimi razglednimi točkami in romarsko cerkvico. Kar nekaj teorij pojasnjuje njegovo mistično ime, najbolj 
verjetna pa se nanaša na križarje iz srednjeveških časov, ki so čutili moč kraja in ga tako 
obdarili s svetopisemskim imenom.  
Jeruzalem je najbolj prepoznaven simbol širšega prleškega vinskega območja in je kraj 
navdiha za vse obiskovalce, ki iščejo sprostitev ter oddih ob okušanju žlahtnih prleških 
vin in domače kulinarike.  
Cerkev Žalostne Matere božje: Stoji na samem vrhu Jeruzalema in velja za baročni 
kulturni zaklad. Čeprav se baročna arhitektura prepozna že od zunaj, je to razkošje 
mogoče doživeli šele v notranjosti cerkve. Krasijo jo štirje bogato okrašeni oltarji, glavni 
oltar pa je posvečen Žalos tni Materi božji. Cerkev je bila zgrajena v 17. stoletju kot plod 
zaobljube zakoncev, ki sta pri Žalostni Materi božji zaprisegla, da če bo kuga nehala 
moriti, bosta na Jeruzalemu dala zgraditi cerkev.  Že v 13. stoletju pa so na tem mestu postavili stolp s  podobo Žalostne Matere božje, ki naj bi jo po legendi prinesli križarji iz 
Jeruzalema v Sveti deželi.  
Muzej Ljutomerski kasač:  Mogoče si je ogledati razvoj kasaštva in ljutomerskega 
kasača vse od njegovih začetkov do danes.  
Stalne muzejske zbirke v Splo šni knjižnici Ljutomer  
Taborsko gibanje na Slovenskem:  Zbirka v kraju prvega slovenskega tabora prikazuje 
prva slovenska množična politična zborovanja za narodne pravice Slovencev.  
Splošna muzejska zbirka:  Zajema gospodarsko, kulturno, politično ter družbeno 
življenje mesta in okolice od prve omembe Ljutomera v 13. stoletju pa do sredine 20. 
stoletja. V Splošni muzejski zbirki Ljutomer so predstavljeni znamenite osebnosti, 
domačini in drugi, ki so delovali na ljutomerskem območju in širše ter vidno prispevali 
k razvoju in pomenu Prlekije.  
Zbirka fotografij in filmov dr. Karola Grossmanna:  V zbirki si je mogoče ogledati 
umetniške fotografije in projekcijo najstarejših slovenskih filmov iz let 1905 in 1906, posnetih v Ljutomeru.  
Rojstna hiša dr. Franca Miklošiča (1813 –1891):  Slavist, profesor in rektor univerze na 
Dunaju – njegova rojstna hi ša stoji v vasici Radomerščak nedaleč od Ljutomera, kjer 
danes družina Vaupotič skrbi za ohranitev njegove dediščine.  
Učna pot Biomura –  Natura 2000: Ob reki Muri leži največji slovenski poplavni gozd. 
Območje je dobilo status biosfernega rezervata, vpisan ega na seznam dediščine 
Unesco. Med visokovodnimi nasipi, ki varujejo bližnje vasi pred poplavami, je ohranjena 
izjemno pestra skorajda prvobitna narava z redkimi vrstami ptic, rastlin, živali in 
biotopov. Posebnost območja so mrtvice, nekdanji rokavi reke Mure, ki so izgubili stik 
z reko ter razvili posebno floro in favno. Učna pot Biomura opisuje posebnosti na poti »od mrtvic do reke«. Začetek poti je v ribiškem domu pri Gezovih jamah na Moti pri 
Ljutomeru.  
 
85 
   Park 1. slovenskega tabora Ljutomer  
Ljutomer se lahko pohvali s svojim mestnim parkom, ki ima zelo bogato zgodovino. V 
njem je bil leta 1868 prvi slovenski tabor, kjer je 7000 udeležencev zahtevalo združitev 
Slovencev v Avstro- Ogrski in pravico do uradne rabe slovenskega jezika.  
V parku 1. slovenskeg a tabora je še danes ohranjenih nekaj hrastovih dreves častitljive 
starosti, ki so dediščina preteklih stoletij. Zaradi tega je park zavarovan kot naravna in 
kulturna znamenitost.  
4.8.2 Kulturni program  
Grossmannov festival fantastičnega filma in vina: Mednarodn i festival je v Ljutomeru 
vsako leto v drugi polovici julija vse od leta 2005 in je posvečen žanrskemu filmu.  
Festival ponuja tudi vinski program z degustacijami in spremljevalni program z 
vsakodnevnimi koncerti, razstavami in kinoprojekcijami na prostem.  
Prleški sejem:  Vsako prvo soboto v avgustu ustvari dogodek pravo sejemsko vzdušje, 
saj se na prizorišču, kjer je v ospredju ponudba domače in umetnostne obrti, prleškega 
vina in kulinarike, predstavijo sejmarji iz celotne Slovenije.  
Stalna razstava likovnih del Anteja Trstenjaka (1894 –1970): Razstava je na ogled v 
Mestni hiši Ljutomer in obsega enaindvajset Trstenjakovih likovnih del.  Ta bogata 
umetniška likovna zapuščina je posebej opredeljena kot varovana premična kulturna 
dediščina  lokalnega (in širšega) pomena.  
4.8.3 Promocijski program  
Enoteka Ljutomer: Prlekija slovi po vrhunskih vinih in prleški kulinariki. Jeruzalem z 
okolico velja za eno izmed najboljših vinorodnih leg na svetu. V Mestni hiši Ljutomer je 
Enoteka Ljutomer, v kateri s ta poleg vrhunskih vin okoliških vinarjev tudi manjši muzej 
in knjižnica, ki obiskovalce popeljeta v svet vinogradništva in vinarstva.  
Lončarstvo Žuman : Ljutomerski lončar Saša Žuman je eden redkih slovenskih 
lončarjev, ki se preživlja s tradicionalnim lon čarstvom. Žumanovi izdelujejo lončevino 
že več kot 140 let. Vse izdelke izdelujejo ročno na lončarskem vretenu. Izdelki so žgani na star tradicionalen način v peči na drva, ki je izdelana iz lokalne rdeče gline. Zraven 
trgovinice je urejen manjši muzej z zbranimi izdelki petih družinskih rodov, ki nudi 
bogat vpogled v ljutomersko lončarsko dediščino.  
Kmečki muzej Pristava: Z animivo pripovedovanje gostitelja nam približa več stoletij 
staro zgodovino vasi. Sprehodimo se po nekdanjih kmečkih prostorih med delovnimi 
pripomočki in stroji, kuhinjskimi lonci in ponvami, starinskimi oblačili in obuvali, 
posedimo na izrezljanih stolih in preizkusimo udobnost kmečke postelje s pernico.  
Puchov muzej starodobnikov: Muzej je v Ljutomeru v prostorih Prleškega društva za 
ohranjanje tehnične kulture in dediščine J. J. Puch Ljutomer. V njem je na ogled 30 
različnih starodobnikov, posebnost muzeja pa je edinstvena voščena lutka Janeza 
Pucha v naravni velikosti.  
Čebelarski muzej Tigeli na Krapju:  Na ogled je najstarejši čebelnjak v Sloveniji s panji 
po sistemu naiser. S čebelarskim turizmom se ukvarjajo od leta 2005 naprej, s samim 
čebelarstvom pa že mnogo prej. Posebnost čebelnjaka je zastekljen prostor v 
notranjosti, kjer lahko obiskovalc i opazujejo delo čebelarja skozi stekleno steno. Pri 
delu v čebelarstvu pomaga cela družina, ki se trudi pridelati vrhunski slovenski med in druge medene izdelke, za katere so prejeli že številna priznanja.  
Pokušina vin pri lokalnih vinarjih  
Društvo vinogr adnikov in prijateljev vina Ljutomer  vsako leto v juliju pripravi 
prireditev, poimenovano Vino vikend , katere osnovni namen je promocija vinorodne 
Prlekije in njenih vinarjev, ob tem pa želijo širši množici predstaviti čudovito prleško 
pokrajino in vrhunsk a prleška vina s poudarkom na kulturi pitja vina ter domači 
kulinariki. Ob prireditvi je organiziran tudi vinobus, prevoz, ki obiskovalce popelje od 
vinarja do vinarja, v domače kleti, kjer se zvrstijo pokušine vin.  
4.8.4 Gospodarsko -znanstveni program  
Ekološka kmetija Trstenjak: Od leta 1998 se na domačiji ukvarjajo s pridelavo naravnih 
sokov, ki jih pasterizirajo na samodejni pretočni liniji s toploto, ki jo pridobijo iz lesne 
biomase.  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
86 
   Pri njih pravijo, da je sok vedno takšen, kakršno je sadje, zato je njihov g lavni cilj 
predelati čim boljše in kar najbolj primerno zrelo sadje ter pripraviti pravilno mešanico 
sort, ki da prijetno in polno aromo ter dovolj svež in značilen, zdaj že prepoznaven okus.  
Svoje izdelke med drugim prodajo tudi na kmetiji v prodajalni Šp ajza.  
4.9 PODČETRTEK  
4.9.1 Promocijski program  
Herbalija, Vištranj: Domačija je v objemu neokrnjene narave Kozjanskega regijskega parka že več kot 120 let. Apartma Herbalija in Sončna izba s finsko savno ponujata 
domačnost, udobje, mir, sprostitev in zasebnost. Posebnosti domačije so zeliščni 
terapevtski vrt, refleksoterapevtska pot, čebranje, prostor za počitek ter klasične, 
aromatične in zvočne masaže za popolno sožitje z energijo narave. Domačija se pon aša 
z oznako kakovosti štiri jabolka ter še z oznakama ekokmetija in kolesarjem prijazna domačija.  
 
Slika 42: Vino in kulinarika, foto: Makica Kranjec  
Zdravilnost HERBALIJE je namenjena skupinam do 20 oseb. Goste že ob sprejemu lahko občutijo vzdušje tradicije, domačnosti, doživijo edinstvenost zeliščnih okusov ter 
vstopijo v dragoceni svet zeliščnih naukov in pravljic. Številni kotički in razgledišča 
nudijo zavetje in omogočajo stik s samim seboj ter vsem lepim, kar nas obdaja.  
4.10 ROGATEC  
4.10.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Dvorec Strmol: Razvil se je iz srednjeveškega stanovanjskega stolpa, ki so ga leta 1436 
Celjski grofje podelili Jakobu Strmolskemu iz Cerkelj na Gorenjskem. V renesančnem stavbnem tkivu je ohranjena srednjeveška zasnova. Močan vpliv baroka s štukaturami, 
 
87 
   freskami in priv lačno poslikavo fasad ga uvršča med pomembne fevdalne objekte na 
Slovenskem. Obnovljen v letih 1996– 2003 in 2014. Dvorcu vračajo življenjski utrip 
zgodbe iz preteklosti v novi preobleki: slikovite razstave, koncerti, tematska vodstva, 
gledališki prizori iz  življenja v času baroka in delavnice v Rokodelskem centru Rogatec.  
Muzej na prostem Rogatec ali Rokodelski center Rogatec: Ob vznožju Donačke gore 
in v avtentični štajerski krajini ohranja srednještajersko ljudsko stavbarstvo 
subpanonskega tipa, značilno za Obsotelje v času od 19. do sredine 20. stoletja. Jedro 
muzeja z originalnimi stavbami je z leti preraslo v največji slovenski muzej na prostem 
in kulturni spomenik državnega pomena. Leta 1997 je bil nominiran za evropski muzej 
leta. Bogata programska de javnost omogoča obiskovalcu, da kulturno izročilo 
nekdanjih graditeljev spoznava in raziskuje ter dediščino po svoje podoživi.  
4.10.2  Kulturni program  
Okusimo dediščino: Prikazi in rokodelske delavnice –  obiskovalci sodelujejo v 
doživljajskih delavnicah. Za lažje  izvajanje programa skupino (med 20 do 50 
obiskovalcev) razdelimo v tri manjše skupine, ki nato izmenično (na 20 minut) 
obiskujejo izbrane vsebine:  pečejo žulike (mali kruhki, ki so jih nekoč otroci za nagrado 
dobili od mame),  izdelajo preprosto ljudsko gl asbilo nunalco iz trstike  ali se v plesni 
delavnici naučijo osnovne korake  zibenšrita ali rašple . V čebelarski delavnici spoznajo 
življenje in delo čebel ter sami izdelajo svečko iz voska, v zeliščarski delavnici se 
seznanijo z zdravilnimi zelišči. Morebit i se odločijo za obisk pri kovaču in si ogledajo 
ročno kovanje žebljev. Po delavnicah si skupaj z vodičem ogledajo muzej.  
Podobno je tudi v Rokodelskem centru Rogatec, kjer obiskovalci steklarske delavnice  
lahko poskusijo pihati steklo, v drugih delavnicah pa spoznajo pletenje podstavka iz šibja ali ličja, tkanje zapestnice ali knjižnega kazala na tkalskem glavniku ter 
izdelovanje glinenih predmetov v lončarski delavnici. Po delavnicah sledi še vodeni 
ogled dvorca (trajanje ogleda:  2 do 2,5 ure).   
Slika 43: Rogatec, foto: Damjan Artič  
Možnosti za oglede:  
Žulike moje babice,  Muzej na prostem Rogatec  
Moj dedek rokodelec , Rokodelski center Rogatec na Dvorcu Strmol  
Stara mama, stari ata so mi povedali, Rokodelske delavnice. Za večje skupine 
obiskovalcev (50 do 70 oseb) je program razdeljen na štiri delavnice.  
Etnografska prireditev LIKOF NA TABERHI, Muzej na prostem Rogatec  
Vsako leto prireditev združuje in povezuje različne vsebine:   
 
88 
   Mlačev žita na tri različne načine: mlačev s cepci, na ročni mlatilnici in na gepelj s 
pomočjo kravje vprege. Prikazi ostajajo jedro prireditve in so tudi po vseh letih še vedno 
privlačni za obiskovalce.  
Marjetin sejem : Gostovanje Slovenskega rokodelskega festivala pod okriljem 
Konzorcija rokodelskih centrov Slovenije.  
Naj sirova zavihanka: Izbor najboljše sirove zavihanke organiziramo s ciljem poenotenja in promocije te kulinarične posebnosti v sodelovanju z društvi žena, KGZ 
Ptuj, Šols kim centrom Šentjur in gostinci.  
Prikazi rokodelskih veščin:  Trenje lanu, predenje na kolovratu in ročno tkanje, 
pletarstvo iz šibja in ličja, rožice iz krep papirja, vezenje.  
Prikazi delovnih opravil:  Pranje perila pri muzejskem vodnjaku –  pojoče perice /Ljudske 
pevke Rogatec, priprava in peka sirove zavihanke, košnja.  
Okusimo dediščino: Doživljajske delavnice Muzeja na prostem Rogatec: peka kruhkov  
žulik , delavnica ljudskih glasbil –  izdelava nunalce.  
Kulturni program z etno skupino:  Ob zaključku dela (likof) na muzejskem odru pri 
Viničarski hiši, ko razglasimo tudi rezultate izbora za Naj sirovo zavihanko.  
Gostinska ponudba  
Mlačev in razna druga kmečka dela in opravila prikazujemo v sodelovanju s člani  
društev upokojencev s celotnega območja Obsotelja in Kozjanskega  (Zveza DU 
Kozjansko)  in domačini izpod Donačke gore.  V prireditev je vključenih okoli 80 ljudi.  
4.11 ROGAŠKA SLATINA Z OKOLICO  
4.11.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Krajinski park Boč : Donačka gora  leži v Bočkem pogorju  in obsega širše 
območje Boča  s Plešivcem. To je geološko in geografsko najvzhodnejši del  Karavank . 
Za krajinski park  ga je leta 1992 razglasila takratna  občina Šmarje pri Jelšah  in danes 
obsega 2151 ha . To pogorje se nadaljuje z  Donačko goro, ki pa ni več del krajinskega 
parka. Krajinski park zaznamujejo strnjeni in dobro ohranjeni gozdovi  in gozdne jase, ki jih je v preteklosti ustvaril človek. Preplet travnikov in gozdov zagotavlja 
izjemno biotsko raznovrstnost.  
 
Slika 44:Rogaška Slatina, foto: Občina Rogaška Slatina  
Del parka je tudi del evropskega ekološkega omrežja  Natura 2000 . 
4.11.2  Kulturni program  
Muzej Anin dvor: Sprehod skozi prizmo preteklosti in sedanjosti Rogaške Slatine. Na 
ogled so steklarska, grafična, domoznanska, parkovna in vodna zbirka.  
4.11.3 Promocijski program  
Paviljon kaktej: Na ogled je edinstvena zbirka kaktusov, v kateri je več kot 7000 
primerkov, 1700 različnih vrst, nekatere so izjemno redke in cenjene.  
Juneževa domačija: Ogled stare kmečke hiše s črno kuhinjo iz 19. stoletja z izvirno 
avtohtono opremo in inventarjem tedanjega časa, prikaz običajev in navad, pokušina 
 
89 
   jedi iz stare krušne peči.  
Kraljevi in Ignacijev vrelec: Strokovno vodeni ogled  in pokušina zdravilne mineralne 
vode, ki so jo poznali že v keltskih časih v Kostrivnici. Zraven stoji še Ignacijev vrelec in 
kozolec toplar z bogato zbirko starega kmečkega orodja.  
Čebelarstvo Vita -  med Posl: Ogled razvoja čebelarske obrti, pridobivanje  čebeljega 
strda nekdaj in danes, vse to in še kaj boste izvedeli ob brenčanju čebel (od maja do 
oktobra).  
4.11.4  Gospodarsko -znanstveni program  
Steklarna Rogaška: Vodeni ogled proizvodnje. Steklarski mojstri vam bodo prikazali 
izdelavo raznovrstnih izdelkov iz kristalnega stekla s tehniko pihanja in brušenja 
stekla.  
Kozmetika Afrodita: Hiša lepote Kozmetika Afrodita vabi na obisk industrijske prodajalne in ogled promocijskega filma. Pri njih pa boste dobili tudi najboljši nasvet 
za nego kože.  
Orglarstvo Škrabl: Spoznajte postopek izdelave enega najstarejših poznanih glasbil s tipkami – orgel.  
PetekProces:  Podjetje za inženiring in proizvodnjo v prehrambeni, farmacevtski in kemični 
industriji.  
 
4.12 ŠMARJE PRI JELŠAH  
4.12.1  Promocijski program  
Skazova hiša:  Franc Skaza je bil eden prvih narodnih buditeljev v kraju, njegov dom je 
bil shajališče mnogih rodoljubov. Skazova hiša s Šmarsko vinsko kletjo je bila letos 
delno obnovljena v sklopu čezmejnega projekta Interreg V -A Slovenija -Hrvaška. Muzej 
baroka, ki je  odprt od avgusta 2015, je bil zgrajen in urejen tudi s pomočjo evropskih sredstev. V muzeju je stalna razstava 43 izvirnih, več kot 260 let starih lesenih kipov iz 
kapel šmarske Kalvarije, ki se vije od Muzeja baroka do cerkve sv. Roka nad Šmarjem 
pri Jelšah. Sledi obisk srednjeveškega trga Lemberg, kjer je v prenovljenem rotovžu 
krajevna muzejska zbirka, ob njem pa stoji kamniti sramotilni steber. Ob obisku 
Lemberga predstavimo šaljive zgodbe o Lemberžanih, gostom ponudimo tradicionalne 
jedi, kot so jerpi ca, zafrkječa, mlinčovka.  
4.13 ŠENTJUR 
Šentjur je nosilec srebrnega znaka Slovenia Green, je del mreže EDEN (projekt Evropska 
destinacija odličnosti) in čebelam prijazna občina ter član Združenja zgodovinskih mest. 
Doživljajski produkti so trajnostni in butični  ter temeljijo na naravni in kulturni dediščini 
z avtentično kulinariko, obarvano z lokalnimi zelišči in biodinamičnimi vini.  
4.13.1 Promocijski program  
Pesem južne železnice in zgodba Veronike Deseniške –  Planina:  
Lokacija: Šentju r, Planina  
Opis: Šentjur, mesto, kjer imajo domačini glasbo že v genih, in mesto, ki ga že od nekdaj sooblikuje železnica. Doživite ga z muzejskimi zbirkami, spoznajte velike Šentjurčane. 
Bližina Slivniškega jezera, Resevne in drugih krajev z neokrnjeno na ravo, prijaznimi 
domačini ponuja možnosti za pohodništvo, ribolov, lov, kolesarjenje in kulinarično razvajanje.  
Turistična kmetija Žurej: Z lokalno kulinariko, povezano z zgodbami kraja. Dobrodošlica in uvod v šentjursko prireditev » Pesem Južne železnice in zgodba 
Veronike Deseniške na Planini«.  
Planinski grad z Ano Wambrechtsamer: zgodba Veronike Deseniške in postanek za fotografski utrinek ob Slivniškem  
Interpretacija v Muzeju južne železnice  
Hiša skladateljev Ipavcev (Zgornji trg in Planina) : Sprehodi li se bomo skozi slikovito 
staro trško jedro Planine in podoživeli romantično ljubezen Veronike Deseniške. Ogled TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
90 
   bomo končali v trškem jedru Šentjurja, ki ima v zgodovini slovenstva in domoljubja prav 
posebno mesto, spoznali Ipavčevo hišo, spominsko hišo zdravnikov, skladateljev in 
domoljubov Ipavcev, ter občinski protokolarni objekt s poročno dvorano in vinoteko. 
Obiskali bomo Ipavčev vrt s Plečnikovim vodnjakom in kamnito mizo pod dvestoletno 
lipo, kjer poleti potekajo številne kulturne prireditve in poroke. Na vrtu bomo spoznavali zelišča in njihovo zdravilno in aromatično moč ter pod vodstvom animatorke in 
zelišča rice sami ustvarjali kulinarični doživljaj po svoji meri. Z lojtrnikom bomo 
raziskovali čudovito pokrajino in s pomočjo odličnega interpretatorja spoznali Južno železnico, ki nas že od nekdaj povezuje tudi z Dunajem.  
 
Slika 45: Ipavčeva hiša, foto: Produkcija Bakster  
Rifnik in srečanje z biodinamičnim vinogradnikom Acijem Urbajsom in Društvom Kres: Srečanje ob glasbi in vinu . Omejenost glede števila skupine: idealno do 15 oseb  
 4.14 SLOVENSKE KONJICE 
4.14.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Včasih se nam dogodi, da pridemo na kraj, ki nas preprosto osupne. Tak kraj je Žička 
kartuzija  v odmaknjeni Dolini svetega Janeza Krstnika, kamor so se v 12. stoletju naselili 
menihi iz francoske Velike kartuzije. V tej skriti dolini so našli nedotaknjen košček sveta, 
kjer so lahko živeli v skladu z redovnimi pravili, skromno, odmakn jeno, v molitvi in 
meditaciji. Zgradili so med seboj ločena zgornji in spodnji samostan, ki ju še danes povezuje prekrasna dolina. Samostan je svoj čas veljal za evropski kulturni in politični 
epicenter na naših tleh. Ponašal se je s knjižnico, ki je štela  več kot 2000 knjig, in tukaj 
so skoraj štiri stoletja nastajali znameniti srednjeveški rokopisi. Kartuzijanom je dajalo poseben status naravno zdravilstvo in lekarništvo, ukvarjali so se tudi z mlinarstvom, 
opekarstvom, steklarstvom in podobnimi rokodelsk imi deli, ki so omogočala preživetje 
skupnosti. Redovno življenje je zamrlo, ko jo je z dekretom leta 1782 ukinil cesar Jožef II. Območje Žičke kartuzije je bilo takrat prepuščeno na milost in nemilost časa. Posebna 
energija tega prostora, mir in spokojnos t, nedotaknjenost narave ter zavedanje o tem, 
da je tukaj nekoč stalo nekaj pomembnega, so občino in strokovne službe vodili do intenzivnih obnovitvenih del, ki zdaj potekajo že več kot trideset. let. V Žičko kartuzijo 
se počasi vrača življenje. Sodobnemu človeku danes ponuja možnost ponovne 
vzpostavitve notranje harmonije, daleč od hrupa vsakdana.  
4.14.2  Promocijski program  
Ogled: Slovenske Konjice, v objemu žlahtnih zgodb, in Žička kartuzija, tiha lepotica 
v Dolini svetega Janeza Krstnika  
Omejenost glede števila skupine:  od 30 do 40 oseb, zaradi butičnega kosila v Gostilni 
Grič.  
Trajanje: 6 ur  
Lokacija: Občina Slovenske Konjice (staro mestno jedro, Vinska klet Zlati grič, kosilo v Gostilni Grič, Žička kartuzija)  
Slovenske Konjice so prikupno srednjeveško mesto, položeno med skrivnostno Konjiško goro in sončne zlate griče vinorodnih Škalc. Prva pisna omemba Konjic sega v 
 
91 
   leto 1146 pod imenom Counowiz in s številnimi vasmi zaokroža edinstveno podobo 
doline ob reki Dravinji. Slovenske Konjice se nehote dotakn ejo vaših čustev, so mesto 
z dušo, kjer vas na vsakem koraku objemajo žlahtne zgodbe in kjer utripa pohorsko srce. Slovenske Konjice namreč odpirajo čudovite poglede na pohorske gozdove, ki se 
jih nesramežljivo dotikajo in jih v zadnjih letih s sosednjimi občinami Oplotnica, Vitanje 
in Zreče povezujejo v edinstveno turistično zgodbo destinacije Rogla -Pohorje. Obiskati 
Slovenske Konjice z okolico pomeni občutiti dušo prijaznega mesta, ki ponuja neštete 
možnosti posebnih doživetij. Najlepši so sprehodi skozi Stari trg, po sredini katerega 
teče potoček, ki daje mestu dušo in ga deli na dva popolnoma enaka dela. Sprehodi 
skozi obnovljeno starotrško jedro so kot obisk galerije, v kateri so razstavljena najlepša 
umetniška dela – trške hiše z vsemi svojimi posebnostmi.  
 
Slika 46: Slovenske Konjice, foto: Miha Matavž  Kadar pomislite na Slovenske Konjice, vam iz misli težko uide znamenita slika pogleda 
na griče, prepredene z vinogradi. Njihovo jedro, skladišče najžlahtnejšega zlatega 
pridelka iz trte –  vina, predstavlja Vinska klet Zlati grič. Vinska klet Zlati grič je, zlivajoč 
se z naravnim okoljem, v celoti vkopana v zemljo z zatravljenimi strehami, arhitektonsko in tehnološko eden najmodernejših tovrstnih ob jektov v tem delu 
Evrope. Konjiška vina že desetletja med poznavalci žlahtne kapljice pomenijo močno ime. Znanje, ki je v resnici stoletja prehajalo iz roda v rod, je rodilo vina, ki so vredna 
znaka kakovosti Okusi Rogle in seveda vaše pokušnje. Sami se pr epričajte, kako zelo 
velika in nenavadna je Vinska klet Zlati grič, kako elegantna in prefinjena so njena vina ter kako se steklenica konjiške peni ne po viteško odpira s sabljo.  
 
4.15 CELJE  
Celje je nosilec nazivov:  
° Slovenija Green Destination Bronze (pridobili v letu 2016),  
° Moja dežela –  lepa in gostoljubna (TZS) 2018, priznanje za Najlepše in najbolj 
gostoljubno večje mesto v Sloveniji,  
° Mladim prijazna občina,  
° je območje Nature 2000,  
° član Združenja zgodovinskih mest Slovenije in  
° prejemnik evropske nagrade European Heritage Award 2019.  
4.15.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Celje skozi časovni stroj:  Program vključuje ogled Starega gradu Celje (EU -projekt 
Celjski včeraj in jutri –  Stari grad), Knežjega dvora (EU -projekt Celovita prenova 
Knežjega dvorca –  tretja faza), starega mestnega jedra (EU -projekt Obnova dela 
starega mestnega jedra v Celju in Ureditev Glavnega trga in dela Stanetove ulice v Celju) in TIC Celje (nagrada European Heritage Award 2019).  
Moderno Celje:  Program vključuje ogled starega mestnega jedra (EU -projekt Obnova 
dela starega mestnega jedra v Celju in Ureditev Glavnega trga in dela  Stanetove ulice 
v Celju) in TIC Celje (nagrada European Heritage Award 2019).  
TERMALNA PAN ONSKA SLOVENIJA  
 
92 
   4.15.2  Kulturni program  
Poletje v Celju –  knežjem mestu:  Niz prireditev od junija do konca avgusta. Zaključna 
prireditev je Srednjeveški dan v Celju zanjo soboto v avgustu)  
 
Slika 47: Celje, foto: Rok Deželak  
Lokacija: Stari grad Celje in staro mestno jedro z ogledom Pokrajinskega muzeja  
– vodeni ogled s prilagojenim program glede na ciljno skupino  
Opis: sprehod skozi prelomna obdobja, ki so zaznamovala mesto. Spoznajte  
rimsko Celeio, grofe Celjske ter moderno in urbano knežje mesto.  
° ogled razstave Celeia –  mesto pod mestom  
° ogled razstave Grofje Celjski  
° sprehod po mestu z vodnikom  ° vodeni ogled Starega gradu Celje  
Ogled se začne v Knežjem dvoru, kjer je eno največjih razstavišč z in situ ohranjenimi 
ostanki antične Celeie »Celeia – mesto pod mestom« ter stalna razstava Grofje Celjski. 
Sledi ogled najpomembnejše zgodovinske točke mesta Celje –  Starega gradu Celje. 
Sprehodili se boste skozi staro mestno jedro, kjer boste spoznali zgodovino mesta ter 
si ogledali najpomembnejše celjske znamenitosti.  Raziskovanje mesta se zaključi z 
ogledom nove mestne zanimivosti –  Paviljona za prezentacijo arheologije in TIC Celje, 
ki je leta 2019 prejel priznanje Europa Nostra Award s. 
Omejenost glede števila skupine: največ 50 oseb z enim vodnikom  
Trajanje ogleda: 4 do 5 ur, ogled je mogoč tudi v večjih sklopih po posameznih lokacijah  
Več informacij:  Več informacij:  
4.15.3  Promocijski program  
Celje skozi časovni stroj:  Možnost »srednjeveške« večerje v srednjeveškem stolpu 
Hotela Evrope ali gostilni Kme tec zraven Starega gradu Celje.  
Moderno Celje:   
° Knežje mesto ali biser ob Savinji sta le dve imeni, ki opisujeta Celje. Celje je mesto, ki s svojo nevsiljivo podobo združuje antično in srednjeveško 
dediščino z modernim urbanim okoljem,  
° vodeni ogled starega mestnega jedra,  
° ogled razstave Živeti v Celju  v Muzeju novejše zgodovine,  
° vodeni ogled Fotoateljeja in galerije Pelikan.  
Sprehod skozi staro mestno jedro –  ogled ohranjenih antičnih in srednjeveških ostalin 
(starokrščanska krstilnica, nekdanja knežja palača Celjskih –  Knežji dvorec, mestna 
cerkev in  srednjeveško obzidje), ki so danes vključene v moderno urbano okolje, 
razstave Živeti v Celju v Muzeju novejše zgodovine, ki predstavi življenje Celjanov v 20. stoletju, nato ogled edinega ohranjenega steklenega fotografskega ateljeja v Sloveniji 
s konca 19. stoletja. V ateljeju je predstavljeno življenje in delo znanega celjskega 
 
93 
   fotografskega mojstra Josipa Pelikana. Obiskovalci se lahko fotografirajo na stari način, 
ki ga je uporabljal mojster fotografije na steklo v 20. stoletju.  
Omejenost glede števil a skupine: največ 50 oseb z enim vodnikom  
Trajanje ogleda: dve uri, ogled je mogoč tudi v večjih sklopih po posameznih lokacijah . 
Doživetje zeleno Celje 1 na Celjski koči:  Program vključuje ogled  Pustolovskega parka 
Celjska koča (projekt Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja)  
Lokacija: Celjska koča, Pečovnik 31, 3000 Celje Oddaljenost od nastanitve (Hotel 
Evropa): 8 km do Celjske koče, kjer je trizvezdnični hotel, ki je od starega mest nega 
jedra oddaljen 7 km, je urejena cesta, kar omogoča dostop z avtobusom. Organizira se lahko »dan v zelenem« za manjši poslovni dogodek, v hotelu je seminarska soba s 
potrebno tehnično opremo, v kombinaciji s prostočasnimi aktivnostmi –  ponudijo lahko 
odlične domače slovenske jedi. Po poslovnem sestanku se lahko organizirajo aktivnosti 
v pustolovskem parku v neposredni bližini hotela, vožnja z bobkartom in navadnimi ali 
električnimi kolesi do sosednjih bližnjih krajev. Pozimi je mogoče tudi tekmovanje na  
smučišču z zabavnim programom. Celjska koča je bila večkrat izbrana za naj smučišče v kategoriji majhnih smučišč, saj je Celje eno redkih mest, ki se ponaša z »mestnim« 
smučiščem le 15 minut vožnje iz središča mesta.  
Doživetje zeleno Celje 2 v mestnem goz du: Program vključuje sprehod skozi mestni 
gozd (leta 2011 je bil celjski mestni gozd izbran med petimi evropskimi primeri dobre 
prakse) in ogled drevesne hiške (EU -projekt Gozdovi za mesta –  GREEN4GREY)  
Lokacija: mestni gozd/drevesna hiša, oddaljenost od  namestitve (Hotel Evropa): 2 km  
Poučen sprehod iz starega mestnega jedra ali iz hotela s strokovnjakom gozdne 
pedagogike po urejenih pešpoteh (največ 30 minut hoje iz starega mestnega jedra), 
kjer predstavi zelena pljuča mesta. V drevesni hiši v mestnem g ozdu obiskovalce 
postrežemo z okusnim »zelenim prigrizkom«. Kot spremljevalni program je mogoč tudi intimen akustični koncert pod krošnjami s klasično ali etno -jazz glasbo.  Francl gostilna: Kar babice so nekoč kuhale, danes skoraj ne poznamo več. A v druži ni 
Zaveršek to izročilo in tradicijo skrbno prenašajo iz roda v rod že vse od leta 1895. Od 
takrat nas spremlja ista hiša s svojo domačnostjo in toplino, senca istega kostanja in 
lipe v  našem vrtu, žuborenje istega vodnjaka na dvorišču, pa tudi ista narodn a noša v 
kateri  natakarji prijazno sprejmejo vsakega obiskovalca.  
Kapacitete: 4 ločeni prostori -  25+18+15+25 oseb, vrt 80 oseb.  
4.15.4  Gospodarsko -znanstveni program  
TECOS:  Razvojni center orodjarstva Slovenije. Je tehnološki center, ki so ga leta 1994 
na pobudo slovenskih orodjarjev kot neprofitni zavod  ustanovili Vlada Republike Slovenije, Mestna občina Celje in Gospodarska zbornica Slovenije. TECOS deluje kot 
tridimenzionalna organizacija, in sicer kot razvojno -raziskovalni center, mednarodni 
grozd in izobraževalna ustanova za poklicno usposabljanje. S tem zagotavlja storitve najvišje ravni ne samo za orodjarsko industrijo, ampak tudi za vsa druga proizvodna 
podjetj a v Sloveniji. S svojo bogato in dolgoletno tradicijo na področju razvoja novih 
izdelkov, orodij in tehnologij je danes razvojni partner številnim proizvodnim podjetjem kovinske ter plastično- predelovalne in druge industrije v Sloveniji, Evropi ter 
mednaro dnem prostoru. TECOS je vpet v vse veje proizvodne industrije, specializiran 
na področju oblikovanja, optimizacije in razvoja delov, procesov, materialov in 
celotnega proizvodnega sistema ter njenih posameznih sklopov. Podjetjem iz različnih 
sektorskih pan og nudi integrirane rešitve –  projekte na ključ pri razvoju izdelkov, kar 
zajema dizajniranje izdelka na podlagi ideje, napredne računalniško podprte analize, izdelavo prototipov in namestitev proizvodnih procesov za serijsko proizvodnjo na 
kraju samem. TE COS je edini kompetentni center v Sloveniji, ki razpolaga s širokim 
naborom potrebnih bazičnih in aplikativnih znanj za prevzem razvoja celostnih izdelkov ter naprednih in sodobnih prototipnih tehnologij na področju predelave kovinskih, 
polimernih in kompo zitnih materialov.  
TECOS poleg prednostnega področja razvojno raziskovalnih dejavnosti vodi tudi krovno interesno združenje slovenskih orodjarjev, ki trenutno združuje 87 članov iz 
raziskovalnega in podjetniškega sektorja za orodjarstvo ter predelovalne tehnologije.  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
94 
   Obiskovalcem iz tujine bi predstavili:  
° najnovejše raziskave na področju industrije 4.0,  
° najnovejše raziskave na področju biomaterialov in obnovljive trajnostne 
proizvodnje,  
° proizvodnjo in hitri razvoj prototipov, poklicno izobraževanje,  
° medna rodne dejavnosti.  
LXNAV:  Podjetje, ki se ukvarja z razvojem, proizvodnjo in prodajo navigacijskih in 
drugih naprav za letalstvo in pomorstvo. Podjetje sta leta 2009 ustanovila Uroš 
Krašovic in Erazem Polutnik, oba navdušena jadralna pilota in aktivna člana  Aerokluba 
Celje. Uspelo jima je združiti hobi in posel. V desetih letih je podjetje pridobilo večinski delež svetovnega trga v segmentu navigacije za jadralna letala. Podjetje zaposluje 33 
ljudi, večina jih je zaposlena v razvoju in raziskavah. Podjetje s odeluje z domačimi in 
tujimi fakultetami ter s številnimi proizvajalci letal in drugih plovil po vsem svetu. Njihove naprave so vgrajene tudi v letalo, s katerim želijo doseči rob vesolja (Perlan 
project). Poslanstvo podjetja je ponuditi tržišču naprave, k i zmanjšujejo obremenitve 
pilota pri orientaciji oziroma navigaciji v prostoru. Ob pravem trenutku prikažejo potrebno informacijo stanja sistemov in obvestijo pilota o napakah, s čimer posredno 
povečujejo varnost letenja. V podjetju LXNAV ubirajo nove poti  pri razreševanju 
problemov. Iščejo rešitve, ki jih na tržišču še ni, in te jim omogočajo konkurenčno prednost pred drugimi. Kot je rekel JFK: »Te poti nismo izbrali zato, ker je preprosta, 
ampak zato, ker je težka.«  
EMA:  Vodilno slovensko podjetje na pod ročju industrijskega označevanja in sledenja. 
V 25 letih je EMA postala eno vodilnih slovenskih podjetij na področju industrijskega 
označevanja in sledenja. Z lastnim znanjem in razvojem so dejavnost razširili na 
področje telematike, kjer pod blagovno znam ko BlueTraker razvijajo specializirane 
sisteme in rešitve za sledenje v pomorstvu. Mednarodno prepoznavnost, ki je rezultat nenehne inovativnosti, dosegajo z vključevanjem najsodobnejših tehnologij v razvoj. 
Prihodnost podjetja temelji na tehnoloških zasnovah, kot so internet stvari, umetna 
inteligenca (Al) in strojno učenje (ML).  Konkurenčno prednost na področju industrijskega označevanja, identifikacije, 
sledljivosti, pakiranja in lepljenja svojim partnerjem zagotavljajo s celostnim pristopom 
in visokotehnološkimi inženirskimi rešitvami, ki omogočajo sledljivost od proizvodnje do končnega potrošnika. Robotika, avtomatizacija proizvodnje in digitalizacija 
poslovnih procesov so sklopi, ki jim v duhu prehoda v industrijo 4.0 posvečajo posebno 
pozornost.  
Na področju telematike so se z blagovno znamko BlueTraker specializirali za razvoj sistemskih rešitev za preprečevanje čezmernega komercialnega ribolova (Vessel 
Monitoring System), na področju satelitskega sledenja v komercialnem  pomorstvu pa 
ustvarjajo rešitve za oddaljen nadzor in identifikacijo ladij (LRIT) ter za varnostne in alarmne sisteme za plovila (SSAS), ki edini na svetu ustrezajo pogojem za plovbo v 
arktičnih vodah.  
Tehno park:  Znanstveno -zabavni tehnološki park (EU -projekt Projekt generator). Celje 
bo v starem mestnem jedru dobilo prostor za učenje, raziskovanje, zabavo in delo. Na 
približno 4000 kvadratnih metrih bo prenovljen objekt, v katerem je bila nekdaj znana 
blagovnica, ponudil znanstveno- zabavni tehnološki par k. 
Tehnološki park bo ponudil učne eksponate in eksperimente iz različnih tematskih sklopov: tehnologije prihodnosti, energija in obnovljivi viri, astronomija, fizika, 
matematika, delovanje človeškega telesa, področje zdravja in gibanja. Vsebina bo 
namenje na predvsem osnovnošolskim otrokom, dijakom srednjih šol in družinam. 
Poleg poučnih interaktivnih eksponatov ter izobraževalnih predstavitev in demonstracij bodo obiskovalcem na voljo tudi tematske delavnice. Za raziskovanje 
parka bo na voljo še interaktivna spletna stran, ki bo ponudila podrobnejše informacije 
o eksponatih, aktualnih predstavitvah, demonstracijah in delavnicah. Z vključevanjem 
od najmlajših generacij dalje želi Mestna občina Celje obiskovalcem ponuditi okolje, 
kjer bodo smiselno povezani i gra, izobraževanje in raziskovanje. Namen je mladim 
omogočiti pridobivanje znanja na zabaven in privlačen način. Projekt generator se izvaja v okviru Operativnega programa za izvajanje evropske kohezijske politike v 
obdobju 2014 –2020. Na začetku leta je ob čina prejela sklep o  sofinanciranju iz 
Evropskega sklada za regionalni razvoj v višini 3 .640.2700 EUR. Celotna vrednost TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
95 
   projekta znaša 5.920.054 EUR, od tega je milijon namenjen opremljanju tehnološkega 
znanstvenega parka. Park bi za obiskovalce lahko odpr li poleti 2020.  
Inkubator Savinjske regije:  Prostori Inkubatorja Savinjske regije so namenjeni 
nastajanju in razvijanju inovativnih podjetniških idej mladih zagonskih podjetij ali 
startupov in se razprostirajo na več kot tisoč kvadratnih metrih sodobno opr emljenih 
coworking površin ter samostojnih pisarn. Članstvo v inkubatorju omogoča mesečno souporabo delovnih prostorov ali najem pisarne ter organizacijo različnih podjetniških 
dogodkov. Startup šola za dijake, študente in ranljive skupine je postala staln ica v 
inkubatorju. V prostore razvijanja idej in realizacije projektov je možen 24 -urni dostop. 
Tukaj se srečujejo in izmenjujejo srednješolci, mentorji, lastniki podjetij in strokovnjaki 
najrazličnejših področij. Urejen je prijeten, odprt in svetel cowork ing prostor z mizami, 
samostojnimi pisarnami, sejnimi sobami, kuhinjo, ločenimi prostori za brainstorming, tiskalnikom in zmogljivo internetno povezavo. Inkubator je pomemben prispevek za 
knežje mesto, saj nudi prostor za druženje podobno mislečim, ki si l ahko v primerni 
okolici izmenjujejo znanje in izkušnje ter skupaj razvijajo nove ideje, ki jih s pomočjo mentorskih programov tudi spreminjajo v resničnost.  
Mednarodni obrtni sejem (MOS):  Največja poslovno- sejemska prireditev v Sloveniji in 
širši regiji, Poteka drugi teden v septembru.  
Sejem MOS je največja poslovno - sejemska prireditev v Sloveniji in tudi v širši regiji. V 
letu 2019 je to že dvainpetdesetič. Tudi MOS se tako kot vse drugo z leti spreminja. 
Začel je kot obrtna razstava, po osamosvojitvi Slovenije je postal največje nakupovalno središče v Sloveniji, v zadnjih letih pa se spreminja v poslovni sejem, sledeč trendom v 
sodobni sejemski dejavnosti v zahodni Evropi. Zaradi svoje š irine MOS sicer ni klasični 
panožni sejem, smo ga pa pred dvema letoma razdelili na pet podsejmov in s tem jasno poudarili področja, ki jih MOS danes pokriva. Ime MOS smo ohranili zaradi 
prepoznavnosti in mu dodali današnjo vsebino. To so MOS Dom (za vse, ki gradijo ali 
obnavljajo), MOS Turizem (ponudba kampinga in karavaninga, turističnih destinacij in 
kulinaričnih dobrot), MOS Tehnika (sejem mal ih in velikih mojstrov, oprema in materiali 
za delo doma ali v delavnici), MOS B2B (dogodek poslovnih priložnosti, idealno za mreženje z domačimi in tujimi podjetniki) in MOS Plus (sejem kot nekoč, številni izdelki 
po ugodnih sejemskih cenah). Prek 1400 ra zstavljavcev iz več kot 30 držav iz vsega sveta govori o tem, da mesto Celje MOS vsako leto postavi ne samo na evropski, ampak 
tudi na svetovni zemljevid. O tem priča tudi to, da se je letos po letu dni premora s 
predstavitvijo v celotni dvorani A vrnila L judska republika Kitajska, ki je pripravila še 
bogatejšo predstavitev kot v preteklih letih. Pred dvema letoma smo uvedli tudi državo partnerico, s čimer smo še povečali mednarodno odmevnost in pomen sejma. Prva je 
bila Republika Hrvaška, lani Republika Sr bija. Letošnja država partnerica je Črna gora. 
Država partnerica se skupaj svojimi podjetji predstavlja na 500 kvadratnih metrih razstavne površine, sejem obiščejo visoke politične in gospodarske delegacije iz te 
države, organizirajo se poslovna srečanja, predstavitev investicijskih priložnosti, 
turizma in tudi kulturne in zabavne prireditve iz države partnerice. To partnerstvo 
vzpostavi mnogo novih poslovnih stikov, okrepi gospodarsko sodelovanje med 
Slovenijo in državo partnerico ter pozitivno vpliva tudi  na druge oblike sodelovanja na 
političnem, kulturnem in še katerem področju. V letu 2020 bo država partnerica Madžarska.  
MOS vsako leto spremlja tudi več kot sto spremljajočih prireditev, kot po poslovni forumi, B2B srečanja, predavanja, izobraževanja, pr edstavitve, delavnice, tiskovne 
konference, okrogle mize, seminarji, ki pritegnejo udeležence iz več kot 15 držav. MOS vsako leto obišče okrog 100.000 obiskovalcev, od tega 10 do 15 odstotkov iz tujine in 
več kot 250 akreditiranih predstavnikov medijev iz domovine in tujine. Glede na to, da 
je MOS »pod svoje okrilje« v zadnjih letih vzelo Ministrstvo za gospodarski razvoj in 
tehnologijo, ki se skupaj s svojimi izvajalskimi institucijami in organi v sestavi 
predstavlja na enem največjih razstavnih prostorov,  pripravi vrsto spremljajočih 
prireditev, vrh ministrstva pa v času sejma svoje delovanje prestavi na sejem, kjer je bližje podjetnikom, predlagamo, da bi v letu 2021 skupaj z MGRT na sejmu MOS 
organizirali srečanje gospodarskih ministrov EU.  
4.16 ŽALEC Z OKOLI CO 
Priznanja in nagrade:  
° Snovalec 2016 –  priznanje STO za inovativne turistične produkte (Fontana piv 
Zeleno zlato),  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
96 
   ° Sejalec 2017 –  nagrada STO za ustvarjalne in inovativne dosežke v 
slovenskem turizmu (Fontana piv Zeleno zlato),  
° Entente florale 2017 –  zlato priznanje v tekmovanju za najlepše urejena 
evropska mesta in kraje,  
° Moja dežela –  lepa in gostoljubna (TZS): 2015 in 2017 –  priznanje za najlepše 
urejeno majhno mesto.  
EU-projekti:  
° izgradnja Ekomuzeja hmeljarstva in pivovarstva Slovenije, 2009, prijavitelj: 
Občina Žalec ob sodelovanju vseh občin SSD, sofinancer: Evropski sklad za 
regionalni razvoj  
° Hmeljska pot –  tematski potep po SSD, 2011, prijavitelj: Razvojna agencija 
Savinja ob sodelovanju vseh občin SSD, zavodov za turizem, sofinancer: 
LEADER sredstva, LAS SSD; 2011 prejela priznanje TZS za 2. naj tematsko pot 
Slovenije  
° BioTHOP – vpeljava biorazgradljive vrvice v slovenska hmeljišča in uporaba 
odpadne hmeljevine v novih industrijskih produktih, 2019, prijavitelja:  IHPS, 
sodelujoče vse občine SSD, sofinanciranje: Program LIFE, MOP, občine SSD, Združenje hmeljarjev Slovenije, projekt še poteka  
° CKZ SSD –  Center za krepitev zdravja Spodnje Savinjske doline (preventivni 
programi krepitve zdravja za vse prebivalce in obiskovalce doline), prijavitelj: 
ZD Žalec, sofinancer: ESS, projekt še poteka  
4.16.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
° Jama Peke  
° Rimska nekropola  
° Ribnik Vrbje  
4.16.2  Promocijski program  
Fontana piv Zeleno zlato : Degustacija piv, varjenih s slovenskim hmeljem.  
Lokacija: Žalec, Savinjska cesta 11, Žalec  Opis: Fontana piv Zeleno zlato je nastala kot poklon hmeljarstvu in pivovarstvu v 
Spodnji Savinjski dolini. Fontana je prejemnica dveh nagrad Slovenske turistične 
organizacije – Snovalca in Sejalca –  in predstavl ja svojevrstno zanimivost v bližnji in 
daljni okolici. Vrček s čipom je ključ do polnitve s pivom. Z enim nakupom lahko obiskovalci poskusijo do šest vrst piv z aromatičnim štajerskim hmeljem, vsakič po 
deciliter. Za nepozabno doživetje lahko vrček, ki ga je zasnoval sloviti oblikovalec Oskar 
Kogoj, po pokušini obdržijo.  
Trajanje ogleda : 60 do 90 minut  
 
Slika 48: Žalec, fontana piva, foto: Arhiv ZKŠT  
Možne omejitve ali posebni pogoji: Obisk in pokušina na fontani piva sta mogoča od začetka aprila do konca oktobra.  
 
97 
   Več informacij:  Več informacij:  
Ekomuzej hmeljarstva in pivovarstva Slovenije: Ogled muzeja in VR- filma Doživetje 
zelenega zlata.  
Lokacija: Žalec, Cesta Žalskega tabora 2, Žalec  
Opis: V Ekomuzeju hmeljarstva in pivovarstva Slovenije obiskovalci spoznajo tradicijo 
hmeljarstva in pivovarstva v Spodnji Savinjski dolini. Edinstven muzej z zanimivimi 
zgodbami preplete preteklost in sedanjost ter obiskovalce obogati z novo izkušnjo. Ena 
takih je tudi nov 360 -stopinjski virtualno - resničnostni film »Doživetje zelenega zlata«, 
ki gledalce s pomočjo posebnih VR- očal ponese v vsakdan obiralcev hmelja.  
Omejenost glede na število skupine:  DA , trajanje ogleda: vodeni ogled –  60 minut, 
obvezna predhodna najava  
Več informacij:  Več informacij:  Več informacij:   
Jama Pekel  
Lokacija: Zalog pri Šempetru  
Opis: Sredi Spodnje Savinjske doline leži eden največjih biserov naše zelene doline, 
Jama Pekel. Zlovešče ime so jami dali naši predniki, ki so v skalah nad vhodom »videli« 
podobo hudiča, sprehod po jami pa obiskovalcem razkrije najvišji podzemni slap v 
Sloveniji in bogat podzemni svet kapnikov.  
Ogled jame je omejen glede na števil o oseb, trajanje ogleda: vodeni ogled –  60 minut  
Možne omejitve ali posebni pogoji za izvedbo: Ogled jame je mogoč od začetka marca 
do konca oktobra, ob obilnem deževju ogled ni mogoč.  
Rimska nekropola  
Lokacija: Šempeter  Opis: Bogat arheološki park spada med najpomembnejše in najlepše ohranjene 
spomenike rimske dobe v Sloveniji in priča o bogatem življenju prebivalcev ob rimski 
cesti, ki je povezovala pomembne naselbine, kot so Aquileja, Emona, Celeia in Poetovio. 
V muzeju na prostem se obiskovalci sprehodijo med čudovitimi grobnicami tam 
pokopanih rimskih veljakov ter spoznajo antično mitologijo in  življenje Rimljanov.  
Omejenost glede na število skupine:  NE, trajanje ogleda: vodeni ogled 20 do 30 minut, 
ob vsakem vremenu  
Možne omejitve ali posebni pogoji za izvedbo: Ogled je mogoč od aprila do oktobra.  
Ribnik Vrbje  
Lokacija: Vrbje  
Opis: Južno od Žalca, tik ob reki Savinji, leži zanimivo zavarovano območje Nature 2000, katerega osrednji del je ribnik Vrbje. Meri dobrih 13 hektarov in je največja stoječa voda 
v tem delu doline. Ribnik ima bogato floro in favno, posebno ptice –  opaženih je bilo kar 
več kot 170  vrst ptic. Obiskovalci lahko ribnik opazujejo z razgledne ploščadi z 
daljnogledom ali pa se sprehodijo po kateri od zanimivih tematskih poti, ki so v celoti 
ali delno speljane ob ribniku –  ekološka učna pot, hmeljska pot, pot ob Savinji, srčna 
pot. 
Omejenost glede števila skupine: NE , trajanje ogleda:  60 minut, ob vsakem vremenu  
Kulinarična tura Pivo in pajs  
Lokacija: Žalec in okolica, začetek v TlC Žalec (Šlandrov trg 25)  
Opis: Vodena kulinarična tura združuje hmeljarsko in pivovarsko zgodbo Žalca in 
okolice in je namenjena omejenemu številu udeležencev (od 2 do 7 oseb). Vključuje 
obisk fontane piva Zeleno zlato, certificiranih gostinskih ponudnikov, ki ponujajo jedi iz 
nabora Zelenega zlata, lokalne kulinarične izdelke in obisk lokalnih pivovarn. Lokalni 
kulinarični vodnik v sklopu ture pripoveduje zgodbe hmeljarske in pivovarske tradicije, TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
98 
   ki jih udeleženci doživljajo v hrani in pivu. Vodnik skupino popelje po različnih to čkah in 
gostinskih ponudnikih ter jim predstavi zgodbo posamičnih jedi skozi prizmo tradicije 
in sodobne inovativne ku linarike. Vsak obiskovalec dobi degustacijsko porcijo 
posamične jedi, pijačo –  pivo in manjše promocijsko darilo. Kulinarično vodenje pote ka 
vse leto v dveh različicah: poletno, ko deluje fontana piva, osrednja zanimivost 
kulinaričnega vodenja, in zimsko, ko je obisk fontane piva nadomeščen z obiskom 
Ekomuzeja hmeljarstva in pivovarstva Slovenije.  
Omejenost glede na število skupine:  DA, trajanje: 4 ure  
Lokacija izvedba: začetek v TlC Žalec (Šlandrov trg 25)  
Možne omejitve: Tura poteka vsak četrtek, število oseb: od 2 do 7.  
Kolesarjenje med hmeljišči  
Lokacija: hmeljišča v okolici Žalca  
Opis: Obiskovalci se lahko s kolesi med hmeljišči odpravijo na raziskovanje Žalca in okolice. Poti so ravninske in primerne za vse starosti in stopnje pripravljenosti 
kolesarjev, kolesarje pa o b poti pričakajo različne naravne in kulturne znamenitosti. 
Prijetne točke za postanek ali počitek na poti so baročni dvorec Novo Celje, ribnik  Vrbje 
z bogato floro in favno, bogat arheološki park Rimska nekropola, Fontana piv Zeleno 
zlato in Ekomuzej hmel jarstva in pivovarstva Slovenije.  
Omejenost glede števila skupine: NE  
Vremenska pogojenost: DA  
Možne omejitve ali posebni pogoji za izvedbo: Vožnja s kolesi je dovoljena samo po označenih poteh med hmeljišči. V času škropljenja hmelja uporabo poti odsvetu jemo, 
med obiranjem hmelja pa uporaba poti ni mogoča.  
  
Ročno obiranje hmelja  Lokacija: v Ekomuzeju ali pri Fontani piv  
Opis: Etn ološko društvo Hmeljarska vas prikaže ročno obiranje hmelja in k sodelovanju 
povabi tudi goste.  
Omejenost glede na število skupine:  DA, trajanje ogleda: 60 minut 
Možne omejitve ali posebni pogoji za izvedbo: Obiranje je mogoče v sezoni zrelega 
hmelja.  
Gale rija okusov  
Lokacija: Novo Celje 9, 3301 Petrovče  
Opis: Restavracija z jedmi po naročilu v pristavi baročnega dvorca Novo Celje iz 18. stoletja, obdana s čudovitim parkom.  
Restavracija Galerija okusov v svojem ambientu ponuja številne možnost za organizacijo dogodkov in pogostitev. V notranjosti se dogajanje lahko povezuje skozi 
sprejemni prostor (do 60 stojišč), a la carte sobo (40 sedišč, 80 stojišč), dve veliki 
dvorani (dvorana do 30 sedišč, 40 stojišč, dvorana do 100  sedišč, 120 stojišč) in vinoteko 
(20 stojišč). Zunanje dogajanje pa je postavljeno v baročni park v objemu dreves –  pod 
velikimi krošnjami dogodki zaživijo v popolnoma drugačni luči. Narava ponuja številne možnosti prilagoditve prostora in pogostitve.  
Gostilna Privošnik  
Lokacija: Rimska cesta 150,  Šempeter v Savinjski dolini  
Opis: Gostilna Privošnik je stara furmanska gostilna z več kot 130 -letno tradicijo. 
Gostilna je znana predvsem po posebnem naravno hlajenem pivu, ki ga hladijo v hladilnici na sedmih stopinjah Celzija dva do tri dni, nato pa mu dodajo minimalno 
količino CO2. To je edina taka hladilnica v Sloveniji. Prav tako so znani po s vojih 
sezonskih domačih kolinah, hišnem savinjskem želodcu, sočnem ocvrtem piščancu ter 
seveda okusu domačnosti v vseh njihovih jedeh. Leta 2011  so prejeli tudi blagovno 
znamko in znak »GOSTILNA SLOVENIJA«.  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
99 
4.17 VELENJE  
4.17.1 Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Velenjski grad: Je ena najlepše ohranjenih grajskih stavb na slovenskih tleh, v njej domuje Muzej 
Velenje. Z enajstimi muzejskimi in galerijskimi zbirkami ponuja pravo popotovanje skozi čas.  
Stalne razstave:  Mastodont, Afriška zbirka, Med romaniko in barokom, Stara trgovina in gostilna, 
Ko je Velenje postajalo mesto, Šaleška dolina 1941 –1945, Grajska kapela, Zbirka sodobne 
slovenske umetnosti Gorenje, Zbirka  kiparja Cirila Cesarja  
Muzejske enote:  
° Hiša mineralov:  Muzej hiše mineralov predstavlja geološko zbirko mineralov z vsega 
sveta in obsežno zbirko mineralov iz Slovenije.  
° Muzej usnjarstva na Slovenskem:  V muzeju je prikazana zgodovina usnjarstva.  
° Grilova d omačija: V bližini Velenja je na ogled v ekološki muzej preurejena viničarija s 
črno kuhinjo.  
° Kavčnikova domačija:  V Zavodnjah je biser kmečke arhitekture na Slovenskem in 
najjužnejša ohranjena alpska dimnica v evropskem prostoru. Osrednji prostor 
stanovan jske hiše je čez 400 let stara dimnica z odprtim ognjiščem za kuhanje in 
ogrevanje. Po dogovoru je možen prikaz izdelave masla ali izdelkov domače obrti ter 
pogostitev.  
° Spominska soba podpisa delne nemške kapitulacije:  V Topolšici je posvečena spominu 
na p odpis ene od štirih delnih vdaj nemške vojske (armadne skupine E in nemških sil 
za JV Evropo). Za Slovence se je s tem končala druga svetovna vojna.  
° Spominski center 91:  Spominska zbirka, posvečena  dogodkom v Šaleški in Zgornje 
Savinjski dolini v času osam osvajanja Slovenije. Spominski center je zasnovan 
večplastno, muzejska postavitev pa obiskovalcem poljudno predstavlja dogodke, 
povezane z osamosvojitvijo Slovenije.  
° Muzej premogovništva Slovenije:  Predstavitev razvoja premogovništva od nekdaj do 
danes – ogled rudarske »mašinerije« in vpogled v geološko sestavo šaleške doline. Spoznajte življenje rudarjev pred več kot sto leti in svetovno znano velenjsko odkopno 
metodo – tako delajo rudarji danes.  
° V muzeju je 18 prizorov iz življenja in dela rudarjev.  
° Dejavnosti muzeja:  
° seznanjanje z rudarskimi vrednotami (pozdrav Srečno izraža tovarištvo, 
solidarnost, pomoč),  
° posredovanje znanja iz premogovniške dejavnosti,  
° vodenje v več jezikih,  
° dostopnost invalidom,  
° pozitivna promocija dogodkov,  
° kulturne vsebine,  
° dodatna ponudba (tipični rudarski spominki, razstave …),  
° skupni programi na turistični destinaciji regije in Šaleške doline z drugimi 
turističnimi ponudniki.  
Šaleška jeze ra: Velenjsko, Škalsko, Družmirsko so umetna jezera, ki so nastala in se 
širijo zaradi podzemnega pridobivanja premoga v zadnjih petdesetih letih. V desetletjih 
intenzivne rekultivacije površine nad pridobivalnimi polji premoga nam je s skupnimi 
močmi uspelo velike površinske spremembe pokr ajine spremeniti v kakovosten 
rekreacijski prostor, ki ponuja nešteto možnosti uporabe.  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
100 
   
Slika 49: Velenje, foto: Alex Štokelj, Invida d.o.o , STO . 
Danes lahko na območju jezer počnemo marsikaj: tečemo, kolesarimo, jezdimo, igramo 
tenis in nogomet, ribarimo, plavamo, se sprehajamo, opazujemo ptice, kampiramo, 
jadramo ali veslamo. Velenjski jezeri sta dve –  večje in mlajše Velenjsko jezero ter 
starejše , a manjše Škalsko jezero, v njuni neposredni bližini pa leži še tretje, Družmirsko 
(oz. Šoštanjsko) jezero. Vsa tri jezera so enakega izvora in so med seboj zaradi različnih 
višinskih leg ločena z nasipi. Veljajo za ena najglobljih v Sloveniji, saj je tre nutno 
najnižja točka Velenjskega jezera več kot 60 m globoko. Velenjsko jezero je dolga leta prejšnjega tisočletja služilo kot odlagališče pepela iz Termoelektrarne Šoštanj, kar mu 
je dajalo izrazito »bazensko« modro barvo, v kateri pa zaradi visokega pH n i bilo 
življenja. Danes, več kot trideset let po prenehanju odlaganja pepela, je dno jezera pokrito z debelo plastjo zemlje, v širši okolici jezer pa je urejeno kanalizacijsko omrežje. 
Rezultat je izjemno čista voda, polna raznolikega življenja in primerna  za vse vrste dejavnosti – razen za vožnjo s plovili na pogon z motorji na notranje izgorevanje, ki je 
dovoljena le izjemoma. Urejenost območja jezer zaokrožuje Velenjska plaža, nagrajeno 
in trajnostno zasnovano kopališče. Skrivnosti jezer lahko raziskujem o peš, s kolesom, 
pletno, supom itd.  
4.17.2  Kulturni program  
Ptice jezer, njihova vrnitev (film): »Zgodba, ki je osredotočena na življenje ptic ob 
Šaleških jezerih, je odličen prikaz, kako lahko človek območje, ki ga je nekoč uničila 
industrija, spremeni v prijazno okolje, kamor se vrne življenje. Še pred tremi desetletj i 
je bilo Velenjsko jezero z okolico zaradi industrije tako močno onesnaženo, da ni bilo 
primerno za nobeno obliko življenja. Ko so pred tridesetimi leti sprejeli ukrep za 
saniranje Šaleška jezera, se je nekoč popolnoma opustošeno okolje tako zelo 
spremeni lo, da je postalo iz leta v leto vedno bolj privlačno za številne vrste ptic. S 
filmom želi avtor ljudem sporočiti, da se zanimive živalske zgodbe ne dogajajo samo v 
najbolj oddaljenih krajih in v najbolj odročnih gozdovih. Podobne zgodbe najdemo 
lahko le lučaj stran od mesta in tudi v povsem nevsakdanjem okolju, kakršno je recimo 
industrijsko območje.«  
Film je odličen prikaz, kako lahko človek nekoč uničeno industrijsko območje spremeni 
v prijazno okolje, kamor se vrne življenje.  
Prejel je številne nagrad e na filmskih festivalih: China International Green Film Week, 
oktober 2018, Kitajska (WINNER – BEST CINEMATOGRAPHY OF DOCUMENTARY FILM 
AWARD)  
Festival International du Film Ornithologique de Menigoute, oktober 2018, Francija 
(2ND PRIX PAUL GÉROUDET)  
Vaasa Wildlife Festival, september 2018, Finska (2ND PLACE JURY'S SPECIAL AWARD)  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
101 
Matsal u Nature Film Festival, september 2018, Estonija (HIGHLY COMMENDED 
DIPLOMA)  
Več informacij:  Več informacij:   
Glasbeni program po dogovoru: Velenje ponuja razgibano kulturno življenje z dobrimi 
pogoji za ustvarjanje vrhunskih in ljubiteljskih kulturno -umetniških glasbenih 
programov vseh zvrsti. Odlični glasbeniki, ki izvajajo klasično, sodobno, popularno 
glasbo v inovativni obliki (Flashmob Ve lenje) popestrijo doživetje Velenja (okteti, 
harmonikarji, glasbeniki Glasbene šole Fran Korun Koželjski itd.).  
4.17.3  Promocijski program  
Velenje underground, v Muzeju premogovništva Slovenije: Edinstvena  petzvezdnična 
gastronomska pustolovščina 160 m pod zemljo, ki je uvrščena v zbirko Slovenia unique 
experiences.  
Velenje underground je vrhunska kulinarična izkušnja v najgloblji jedilnici v Sloveniji. 
Stopite v časovni stroj in bodite del podzemne avantur e na eni od najdebelejših plasti 
premoga na svetu. Spustite se z najstarejšim dvigalom v Sloveniji v Muzej 
premogovništva Slovenije. V najgloblji slovenski jedilnici izkusite knapovsko okolje in 
vrhunske jedi ekipe iz Vile Herberstein. Kombinacija surovega  industrijskega okolja, 
gastronomskih užitkov in glasbene animacije napoveduje izjemen dogodek. Okusite 
podzemlje z vsemi svojimi čuti.  Za vas bodo pripravili izvrstno »Štajgerjevo južno« s 
štirimi hodi izpod rok izkušene ekipe iz Vile Herberstein in vam postregli z odličnimi vini.  
OPOMBA: Prostor v muzeju sprejme 50 oseb, za večje število gostov je voljo več 
terminov.  
Več informacij:   Galerija okusov –  Vila Široko: Vila Široko s svojo ambientalno postavitvijo ponuja 
možnosti organizacije protokolarnih in drugih dogodkov za zaključene družbe. Poleg 
parka je pogostitev možno postaviti tudi v tri manjše in večje sobe.  
Vila Herberstein:  Vila Herberstein je bila zgrajena v drugi polovici 19. stoletja. Leta 1918 
je vila postala last Grofice Marie Ane von Herberstein, ki je tam živela s svojim 
najmlajšim sinom. Po nje ni smrti je bila vila prazna. Po vojni je vila postala državna last, 
leta 1970 pa je podjetje Gorenje vilo prenovilo in jo spremenilo v penzion z restavracijo zgornjega razreda. Zdaj je vila ena najlepše ohranjenih primestnih vil iz 19. stoletja. Vila 
Herb erstein se ponaša s sedmimi tematsko opremljenimi   dvoposteljnimi sobami ter 
restavracijo z vrhunskimi kulinaričnimi dobrotami, med katerimi so še posebej znane tradicionalne Herbersteinove specialitete.  Uvrščena je med TOP 10 v regiji in med 50 
NAJBOLJŠIH  v Sloveniji.  
Več inforamcij:
  
4.17.4  Gospodarsko -znanstveni program  
Vzorčno mesto: V vzorčnem mestu lahko mladi in starejši na najsodobnejši način 
raziskujejo, ustvarjajo in širijo svoja obzorja. Vzorčno mesto želi pri obiskovalcih 
spodbuditi radovednost in jim z uporabo raznolikih interaktivnih orodij omogočiti 
lastno izkušnjo stika s s odobno znanostjo.  
V vzorčnem mestu kot prvem tovrstnem projektu ne le v Sloveniji, ampak tudi v Evropi, obiskovalci delajo poskuse »naredi sam« in se udeležujejo programov strokovnega 
razvoja.  
OPOMBA: Ogledi v dopoldanskem času niso mogoči.  
  
GORENJE: Vodilno evropsko podjetje izdelkov za dom  z 68 -letno tradicijo. Svoji 
(Gorenje in premijsko blagovno znamko Asko) ter  šest lokalnih blagovnih znamk  so 
zasnovali tako, da njihovi tehnološko dovršeni, inovativni, energetsko učinkoviti in vrhunsko oblikovani aparati za dom uporabnikom v 90 državah sveta ponujajo TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
102 
   preprosto, intuitivno uporabniško izkušnjo in jim olajšujejo življenje. Skupina Gorenje 
združuje 11.000 zaposlenih  42 različnih nacionalnosti in ustvari 95 odstotkov svojih 
prihodkov na globalnem trgu . Imajo lastne  proizvodne zmogljivosti v Evropi : v Sloveniji, 
Srbiji in na Češkem  ter razvojno- kompetenčne centre na Švedskem, Nizozemskem,  
Češkem in v Sloveniji. V letu 2018 so ustvarili  1,184 milijarde evrov prihodkov , največ v 
Nemčiji, na Nizozemskem, v Rusiji, Skandinaviji, srednji in jugovzhodni Evropi ter v ZDA 
in Avstraliji. V o kviru  drugih dejavnosti so prisotni tudi na področjih  ekologije, 
orodjarstva, industrijske opreme, inženiringa, hotelirstva, gostinstva in trgovine. Od leta 2018 je Skupina Gorenje del kitajske skupine Hisense, ki je s 13 milijardami evrov 
letnih prihodkov  in 75.000 zaposlenimi eden vodilnih svetovnih proizvajalcev 
elektronike in gospodinjskih aparatov.  
Energija – ekologija (uspešna sanacija degradiranega okolja Šaleške doline) : V Šaleški 
dolini se spopadajo z vsemi oblikami onesnaževanja in degradacije prostora. Negativne 
vplive energetike, industrije in drugih človekovih dejavnosti na okolje pa so znatno 
omilili. Svoje izkušnje posredujejo prek različnih progra mov, ki obravnavajo okolje in 
energetiko, s poudarkom na varčevanju z energijo in gospodarjenju z odpadki. V 
programu energija –  ekologija predstavijo osnovne prostorske in geografske 
značilnosti Šaleške doline, predvsem pa njen gospodarski pomen. Obiskovalci 
spoznajo, da sta temeljna oblikovalca doline izkopavanje lignita in pridobivanje 
električne energije, največjo pozornost posvečajo njunemu vplivu na okolje. 
Obiskovalce seznanjajo s posledicami izkoriščanja naravnih virov in onesnaževanja 
zaradi energetike in industrije ter načini za zmanjševanje negativnih vplivov, prav tako 
pa tudi s prizadevanji za lepšo, bolj urejeno in zdravo Šaleško dolino. Najpomembnejši 
je terenski ogled, na katerem udeleženci programa lahko vidijo industrijsko in 
degradirano po krajino, dosežke sanacij in okoljskih izboljšav v okolju.  
Trajnostna mobilnost za zeleno Velenje: Velenje si prizadeva za ohranitev okolja in 
varovanje narave, del teh prizadevanj je tudi trajnostna mobilnost. Že vrsto let 
ozaveščajo lokalno prebivalstvo, obiskovalce, izletnike in turiste o načelih trajnostne mobilnosti, vzpostavili so sistem izposoje mestnih koles Bicy, lokalnim prebivalcem omogočajo brezplačen mestni prevoz, t. i. Lokalc, brezplačen prevoz za ostarele in 
gibalno ovirane osebe (Kamerat), uresničili so tudi veliko ukrepov celostne prometne 
strategije. Primer lokalno razvite trajnostne m obilnosti je na voljo za ogled po 
predhodnem dogovoru.  
4.18 SEVNICA Z OKOLICO  
4.18.1  Promocijski program  
Vinska klet Mastnak: Ko se vinar  Zdravko  Mastnak  izpred svoje kleti ozre po 
sremiškem gričevju, pravi: "V tem okolju sem se rodil, tu so živeli moji predniki, živim 
zdaj jaz in ob meni nova vinska klet z vsemi čari in z vso energijo, ki jo premore moja 
vinska duša."  
Torta Melanija:  Prebivalci Sevnice so ponosni na svojo slavno nekdanjo sokrajanko 
Melanio Trump. Njej v čast je nastalo nekaj posebni jedi.   
4.18.2  Gospodarsko znanstveni program  
Stilles d.o.o.  : Po načelu lastnega slogana »predani hotelierjem«, se Stilles uveljavlja 
kot dinamična storitvena družba, ki zagotavlja zasnovo, razvoj, proizvodnjo in montažo hotelske interierne opreme po naročilu in zaključnih gradbeniških del po načelu predaje 
»na ključ«.  
V Stillesu so še posebej ponosni na nove medsebojno komplementarne segmente s 
katerimi naročniku nudijo vse procese in storitve za celovito opremljanje hotelov.  
Sice r v Stillesu snujejo nov razvojni projekt. Po principu krožnega gospodarstva želijo 
uporabiti več kot 1000 m3 odpadne biomase in ostalih odpadih surovin ter jih predelati 
v kompleksne polizdelke, ki zagotavljajo visoko stopnjo požarne odpornosti in 
akustič ne prevodnosti. Učinki bodo multiplikativni –  z diferenciacijo svojih dejavnosti TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
103 
   bodo zmanjšali odvisnost od hotelskih projektov, zaposlili bodo lahko 20 novih 
sodelavcev, ugodni pa bodo tudi učinki na področju varovanja okolja.  
Več informacij :  
 
4.19 LAŠKO  IN RIMSKE TOPLICE Z OKOLICO  
V Občini Laško sta glavna nosilca ponudbe turizma dobrega počutja Thermana Laško 
in Rimske Terme (Terme resort), ki oba izpolnjujeta pogoje glede nastanit venih in 
konferenčnih kapacitet za vodilni destinaciji. Zato je predstavljena skupna "VODILNA 
DESTINACIJA LAŠKO IN RIMSKE TOPLICE", s spremljevalnimi destinacijami.   
Občina Laško je prejemnica naslednjih nagrad in priznanj:  
° Slovenia Green destination Gold  (2019)  
° Evropska destinacija odličnosti –  EDEN (2013),  
° Najlepši zdraviliški kraj v Sloveniji (2012, 2016),  
° Čebelam prijazna občina (2012),  
° Občina po meri invalidov (2015).  
4.19.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
V Laškem in Rimskih Toplicah ter krajih v bližnjih občinah so številne naravne in 
kulturne znamenitosti, vrhunski kulturni in športni dogodki, doživetja ter možnosti 
predstavitve dobrih praks, ki smo jih povezali v predlagani spremljevalni program. To 
so s premljevalne destinacije, ki so v bližnji okolici Laškega in Rimskih Toplic ali so od 
njiju oddaljene največ 50 kilometrov. V spremljevalni program smo uvrstili posebno in vrhunsko ponudbo Občine Laško in sosednjih občin (Radeče, Hrastnik, Trbovlje, Vojnik ) 
ter s tem zagotovili dobro medobčinsko in medregijsko sodelovanje.  
To je predlog z vizijo Slovenije kot zelene, trajnostne, inovativne, ustvarjalne, butične 
in gastronomske destinacije. Občina Laško ima med drugim oblikovano kolektivno 
blagovno znamko i n certifikat kakovosti Okusiti Laško (Taste Laško), ki ima pomembno 
mesto znotraj promocije krovne blagovne znamke Okusiti Slovenijo v letu 2021, ko bo Slovenija tudi nosilka naziva Evropska gastronomska regija.  Odličnost L aškega je bila prepoznana že v letu 2013, ko je bil kraj izbran v okviru 
projekta Evropska destinacija odličnosti (EDEN). Prejemniku naziva je uspelo povezati 
naravne vire, vrhunsko medicinsko znanje, lokalne posebnosti in zgodbe v odlično 
turistično ponud bo. Laško in Rimske Toplice ter sosednje občine imajo številne 
znamenitosti, danosti, zanimivosti. V tem predlogu tako imenovane spremljevalne destinacije so navedeni le posebni, butični, trajnostni, ter inovativni poudarki, ki 
omogočajo vrhunska, posebna,  aktivna doživetja –  takšna, da zadovoljijo tudi 
zahtevnega obiskovalca.  
 
Slika 50: Aškerčeva domačija, foto: Jaka Teršek  
Izviri termalne vode:  Edinstvena naravna znamenitost, ki jo negujeta obe termalni 
središči dobrega počutja (Thermana Laško, Rimske Terme). Dokazano blagodejni in 
zdravilni učinki izvirske termalne vode so že od antičnih časov vir dobrega počutja.  
 
104 
   Kartuzija Jurklošter:  Kartuzi janski samostan Jurklošter iz 12. stoletja je eden od treh 
najstarejših srednjeevropskih kartuzij. V sklopu kartuzije so poleg samostanske cerkve 
svetega Mavricija ohranjeni še ostanki baročnega dvorca in del obzidja z obrambnim 
stolpom. Tu spoznamo skrivn ostno življenje menihov ter zgodbo o nesmrtni ljubezni 
Friderika Celjskega in Veronike Deseniške.  
Ribnik Marof:  Nekdanji samostanski ribnik blizu Kartuzije Jurklošter je priljubljen kraj 
iskalcev ribiških in športnih doživetij. Razprostira se v neokrnjeni naravi, ki spada v 
območje Natura 2000.  
Dolina Gračnice: Bogastvo doline Gračnice je v izredni pestrosti živalskega in 
rastlinskega sveta. Je zaščitena naravna dediščina, uvrščena med območja Nature 
2000.  
Slapovi na Gračnici in Lahomnici: Skupaj z drugim i okoliškimi zanimivostmi so slapovi 
izredno slikoviti ter hkrati tudi lahko dostopni.  
Grad Tabor: Grad iz 12. stoletja leži na manjši vzpetini nad Laškim ob vznožju Huma. 
Danes je v njem restavracija Pavus, kjer ponudijo vrhunske kulinarične dobrote in 
grajska vina.  
Govce: Na idilični planoti je bila pred leti ena najlepših vasic, ki se je zaradi odkopavanja premoga pod njo pogreznila in izginila s površja.  
Šmohor: Privlačna izletniška točka z dobro gostinsko ponudbo planinskega doma, 
cerkvijo svetega Moh orja in mogočnimi starimi lipami.  
Transromanica: Kulturnoturistična pot, ki povezuje romanske znamenitosti štirih evropskih držav, vključuje tudi kartuzijo Jurklošter in cerkev svetega Martina v Laškem 
(iz 12. stoletja).  
Aškerčeva domačija: Na domačiji na jvečjega slovenskega pesnika balad Antona 
Aškerca je literarno -etnološka zbirka o življenju in delu pesnika, kjer vidimo tudi staro 
hišo s črno kuhinjo, s slamo krito kaščo in kozolec toplar. Na domačiji je mogoča pokušina domačih ovčjih sirov.  Objekti Jožeta Plečnika in njegovih učencev: V Rečici stoji cerkev, posvečena A. M. 
Slomšku, delo Plečnikovega asistenta Janeza Valentinčiča. V Laškem je pred kulturnim 
središčem spomenik NOB, ki je nastal v soavtorstvu Jožeta Plečnik a in Marjetice 
Pirkmajer.  
Muzej Laško : V muzeju so stalne razstave Laško (potovanje skozi čas od pradavnine do 
danes), Pivovarstvo, Zdraviliški turizem ter Geologija okolice Laškega. Na ogled so tudi občasne razstave, tematske, slikarske in druge.  
Čebelars tvo: V občini Laško je močna čebelarska tradicija. Med je tudi ena od turističnih 
in gastronomskih posebnosti občine: apiterapija, medene masaže, različne vrste medu, 
medeni pridelki, medena limonada (prejemnica certifikata podjetja BION), kulinarično 
doži vetje laška medenka.  
Čebelarski center Laško: Muzej in multimedijska predstavitev čebelarstva, 
sofinancirana iz sredstev e vropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja  (EKSRP).  
4.19.2  Kulturni program  
Vrhunski program v Kulturnem centru Laško : Obiščemo lahko vrhunske glasbene in 
gledališke predstave.  
Festival Pivo in cvetje : Največja tradicionalna turistična prireditev v Sloveniji, ki v Laško 
privabi več kot 75.000 obiskovalcev. Laščani jo v sodelovanju s Pivovarno Laško organizirajo že od leta 1964.  
Etnološke prireditve v Laškem:  Zveza KD Možnar združuje trinajst kulturnih društev in 
dva javna zavoda ter je organizator številnih kulturnih in etnoloških prireditev v občini: 
etnološke prireditve v sklopu Festivala Pivo in cvetje (ohcet po sta ri šegi), Martinovo v 
Laškem, žegnanje konj.  
Guštfest: Ulični festival umetnosti in tradicije z bogatim uličnim programom, 
delavnicami, razstavami, prikazom obrtniške tradicije in pestro kulinarično ponudbo na ulicah z uveljavljenimi in priznanimi kuharskimi mojstri. Na Guštfestu se obujajo 
spomini ob doživetju prostora, prikazu življenja nekoč, obujanju stare glasbe in plesa.  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
105 
   Kino na prostem : Poletni večeri na prostem so v Laškem obogateni s projekcijami 
filmov, koncerti, nastopi komikov stand -up, monokom edijami in drugimi dogodki pod 
zvezdnim nebom.  
4.19.3  Promocijski program  
Turizem  je ena od vodilnih panog v občini Laško. Glavna turistična nosilca sta 
Thermana, d. d., in Terme resort, d. o. o ., ki izvajata programe dobrega počutja. Dobro 
počutje v Laškem in Rimskie Toplicah zagotavljajo tudi drugi nastanitveni in gostinski 
obrati, turistične kmetije in nosilci dodatne in dopolnilne ponudbe.  
Kolektivna blagovna znamka in certifikat kakovosti Okusiti Laško (Taste Laško) : 
Občina Laško ima oblikovano kolektivno b lagovno znamko (KBZ) Okusiti Laško z 
vzpostavitvijo mrež lokalnih deležnikov, ki bodo na kmetijskem, turističnem in 
gastronomskem področju varovali kulturne posebnosti, inovativno razvijali 
podjetništvo ter prispevali k napredku prepoznavnih in povezanih s kupnosti.  
Restavracija Pavus: Na gradu  Tabor  je vrhunska restavracija sodobne slovenske 
kulinarike, uvrščena med najboljše restavracije v Slovenji in prejemnica prestižnih 
nagrad (Gault Milau, Falstaff, Proud member of JRE …). V letu 2019 je restavracija 
prejemnik certifikata kakovosti KBZ Okusiti Laško in prejemnica naziva Hiša 
gastronomije.   
Športne in druge prireditve v dvorani Tri lilije: V dvorani v bližini Thermane Laško potekajo košarkarske in rokometne tekme ter druge prireditve. Primerna je tudi za 
športnike invalide, zato gosti tradicionalno mednarodno prvenstvo Slovenije v 
namiznem tenisu za invalide Slovenia Open.  
Escape room Enigmarium Laško: Pivovarjevo zlato je prva edinstvena soba pobega s 
temo pivovarstva na svetu, kjer izbrana družba doži vi vznemirljivo zgodbo 
pivovarskega Laškega.  
Unlock Laško: Napeta in zabavna igra na prostem s predstavitvijo znamenitosti 
Laškega, ki skupino prek namigov iz legend vodi do odkritja zaklada v mestu.   Prodajalna dobrot s p odeželja območja LAS: Z gled dobre prakse prodajalne dobrot s 
podeželja, sofinancirane iz EKSRP.  
4.19.4  Gospodarsko -znanstveni program  
Pivovarna Laško Union s pokušino: Ogled današnjega varjenja slovitega svetovno 
znanega laškega piva vodilnega proizvajalca piva v  Slovenji s skoraj dvestoletno 
tradicijo vključuje obisk muzeja in pokušino piva.  
4.20 RADEČE  
4.20.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Gašperjev kostanj: Najdebelejše drevo v Sloveniji, staro tristo let –  obseg njegovega 
debla je več kot enajst metrov.  
Interpretacijski center (stara šola): Sodobna interpretacija naravnih in kulturnih 
vrednot – sofinancirano iz EKSRP.  
4.20.2  Kulturni program  
Koncerti na splavu: V okviru splavarjenja na Savi je možna izvedba koncertov na 
splavu.  
4.20.3  Promocijski program  
Splavarjenje n a Savi: splavarjenje na Savi ima več kot petstoletno tradicijo. Na splavu 
je mogoče prirediti tradicionalno obarvan program (šege, navade, flosarski golaž, splavarski krst) ali konferenco (za 80 oseb). 
Ostrovrharji: Sprejem legendarnih vitezov Ostrovrharjev v vasici Svibno s pokušino v 
Ostrovrhajevih goricah.  
Radeška tržnica: Obisk radeške tržnice s pokušino lokalnih izdelkov in ogled 
edinstvenega vertikalnega zeliščnega vrta – sofinancirano iz e vropskega sklada za 
regionalni razvoj  (ESRR).  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
106 
   4.20.4  Gospodarsko -znanstveni program  
4kidsandus: Ogled dobre prakse družinskega zagonskega podjetja naravne kozmetike.  
4.21 HRASTNIK  
4.21.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Kopitnik: Območje je bogato z ilirsko floro, posameznimi alpskimi vrstami, redkim 
planins kim cvetjem in ogroženimi habitatnimi tipi, zato je uvrščeno med območja 
Nature 2000.  
Muzej Hrastnik: Na voljo je trinajst muzejskih zbirk. Med drugim je mogoč ogled 
gledališke igre z uporabo rudarskih marionet, obiskovalci si lahko ogledajo oziroma 
podoži vljajo šolsko učno uro iz tridesetih let 20. stoletja za tujce.  
4.21.2  Kulturni program  
Etnološki prikaz zgodovine Zasavja: Društva nam približajo preteklost kraja z igro brez 
besed, pokušino zasavskih jedi in plesom. Prikaz hrastniške zgodovine je na slikarski 
mojstrovini Hrastniški mozaik . 
4.21.3  Promocijski program  
Rafting ali kajak na reki Savi: V sodelovanju z Brodarskim društvom Steklarna 
Hrastnik lahko doživimo rafting z različnimi dolžinami spusta in na različno zahtevnih 
odsekih Save. Mogoča je tudi avantura v dvojcu z izkušenimi kajakaši (tudi Peter 
Kauzer ml.).  
Naravno plezališče: Izjemna izkušnja, ki jo omogočajo urejene naravne plezalne stene različnih težavnosti.  
4.21.4  Gospodarsko -znanstveni program  
Steklarna Hrastnik : Tovarna z najmodernejšo tehnologijo izdelave vrhunskih steklenih 
izdelkov iz najčistejšega stekla uspešno razvija industrijski turizem. Steklarna Hrastnik je tovarna s 160 -letno tradicijo.  Regionalni tehnološki center Zasavje: Inovativno tehnološko središče, kjer izdelujejo 
prototipe za medicinsko, letalsko, avtomobilsko in drugo industrijo.  
4.22 TRBOVLJE  
4.22.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Krajinski park Kum: Ponuja zanimive oglede naravne in kulturne dediščine (najvišji vrh 
Zasavja: Kum). Na območju parka so tudi najviše ležeča forma viva v srednji Evropi, 
planinski dom, cerkev svete Neže, kapelica svetega Jošta in RTV -oddajnik.  
4.22.2  Kulturni program  
Virtualni muz ej rudarstva 4. dritl : To je edinstveni muzej v Evropi, kjer na nov, sodoben 
način – z interaktivnimi vsebinami, animacijami, novomedijskimi instalacijami, 
virtualnimi očali – predstavijo več kot dvestoletno rudarsko in industrijsko zgodovino.  
4.22.3  Promocijski program  
Perkmandeljčev pohod po rovih Rudnika Trbovlje -  Hrastnik : Ogled petkilometrske 
podzemne poti po rudniških rovih, peš ter z jamskim in visečim vlakom.  
4.22.4  Gospodarsko -znanstveni program  
Laboratorij v sklopu Mreže centrov raziskovalnih umetnosti in kulture:  
Projekt Raziskovalna umetnost in kultura (RUK) povezuje umetnost, kulturo, znanost 
in gospodarstvo na področjih, kot so informacijsko -komunikacijske tehnologije, 
virtualna resničnost, robotika, biotehnologija in nanotehnologija. Izvajajo projekte, ki povezujejo virtualno resničnost in kulturno dediščino s ciljem pospeševanja turizma z 
novimi mediji.  
Katapult in podjetje Dewesoft:  Katapult je edinstven podjetniški inkubator, kjer 
podjetj em nudijo potrebne storitve, da lahko svoj prototip razvijejo v končni izdelek. 
Deluje pod okriljem Dewesofta, vodilnega proizvajalca merilnih instrumentov, ki se uporabljajo v avtomobilski, vesoljski, obrambni in drugi industriji.   TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
107 
   Ogled notranjosti najv išjega dimnika v Evropi: Ogledamo si lahko notranjost 
edinstvenega industrijskega objekta –  dimnika, visokega 360 m, pri nekdanji 
termoelektrarni Trbovlje.  
4.23 VOJNIK  
4.23.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Vas Polže: Obsega pet domačij (najbolj ohranjen je Soržev mlin) pristnega videza 
slovenske štajerske vasi iz konca 19. stoletja (mlini, kozolci toplarji, gospodarska 
poslopja).  Ima pristen videz slovenske štajerske vasi s konca 19. stoletja (mlini, kozolci 
toplarji, gospodarska poslopja) in obsega pet d omačij (najbolje ohranjen je Soržev 
mlin).  
Soržev mlin: Na kmetiji si je mogoče ogledati mlina in žago venecijanko na vodni pogon ter druge kmečke stavbe kulturne dediščine.  
Galerija Piros: Velik poudarek namenjajo prenosu poznavanja grafičnih tehnik na 
mlajše rodove. V ponudbi galerije so grafike, spominki, izdelki domače obrti in pa tudi 
delavnice.  
4.23.2  Kulturni program  
Božični Vojnik: Konec decembra je tu  največja razstava jaslic na Slovenskem.  
4.24 KRŠKO  
4.24.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Približno dva kilometra severovzhodno od Brestanice so ribniki Mačkovci , ki so jih prvič 
uredili že brestaniški grofje in pozneje vzdrževali trapisti. Gre za tri umetno narejene ribnike, ki obsegajo več kot 15 hektarov površin, od tega 6,5 hektara vodnih p ovršin. 
Ribniki so v lasti ribiške družine Brestanica Krško in so izjemno priljubljeni tako med ribiči kot drugimi obiskovalci. Urejeno gostišče ob ribnikih vam ponuja okusne 
kulinarične dobrote, okoliški gozdovi in travniki pa prijetno okolje za sprehode,  ki je z 
leti postalo priljubljeno športnoribolovno prizorišče in izletniška točka. Ob ribnikih je mogoče opazovati številne živalske vrste –  želve, sive čaplje, ponirke ter redke žabje 
vrste, med ribami pa prevladujejo krapi, amurji in rdečeperke.  
Nad Senovim je na območju Bohorja  čudovita mojstrovina narave, kjer lahko ljubitelji 
narave občudujejo kar štiri veličastne slapove  – Bojanco, Pekel, Ubijavnik in Bojavnik. 
Slapovi se penijo tudi več kot 15 metrov v globino. Po zna jih malo ljudi in prav zato se 
še vedno bohotijo v objemu miru. Skriti so globoko v grapah potokov, kamor ne zahajajo trume turistov, a so kljub temu dosegljivi skoraj vsakomur, ki premore malo 
spretnosti in telesne vzdržljivosti po Poti štirih slapov,  ki razkrije čudoviti svet slapov in 
je primerna za celodnevni izlet. Zaradi varnosti in poznavanja poti je priporočljivo spremstvo izkušenega vodnika. Pomembno je izbrati pravo vreme, da ni premokro, ker 
je zaradi obilice vode pot težje prehodna.  
 
Slika 51: G rad Rajhenburg, foto: Boštjan Colarič  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
108 
   4.24.2  Promocijski program  
Čokoladno vino: Na Gradu Rajhenburg v Brestanici, poleg katerega je danes 
čokoladnica Kunej, so trapisti izdelovali prvo čokolado v Sloveniji. Podjetje Kunej pa 
med drugimi produkti danes ponuja edinstven izdelek -  čokoladno vino.  
Cvičkov hram na Raki: Prva ambasada cvička je namenjen promociji cvička, za 
turistične namene ter izobraževanje in družen je. Grajen je iz dveh delov: spodnji kletni 
del je zidan, v njem je klet in prostor s 70 sedeži za goste. Gornji del pa je grajen iz hrastovih brun in je sodobnejša oblika nekdanjega hrama iz 18. stoletja. Urejen je po 
vzorcu tradicije takratnih vinogradnikov – imenovanih gorniki, ki so preurejali svoje 
hrame v bivalne prostore. Tako ima tudi hram tri prostore: izbo s krušno pečjo, kamro s posteljo in prostor z muzejsko zbirko vinogradniške in kletarske opreme, ki so jo 
uporabljali takratni vinogradniki.  
Mestni park s Hočevarjevim mavzolejem   
Mencingerjeva hiša s freskami : Staro mestno jedro –  obnova zgradb sofinancirana s 
sredstvi EU  
Prireditev Okusi Posavja: Festival vina in kulinarike (september); festival 
piva/predstavitev mikro pivovarjev s kulinaričnim i posebnostmi (maj); družinski piknik 
v parku (mestni park Krško, junij), slovenski kasaški šampionat (Hipodrom Brege), speedway grand prix (Stadion Matije Gubca).  
Prireditev Rajhenburški dan čokolade in likerjev  (november)  
Obisk lončarja (Lončarstvo Kerin)  
Obisk zeliščarke (Nataša Požeg Dular)  
Obisk vinskih kleti (Klet Krško –  največja cvičkova klet na svetu, Klet Žaren –  Albiana, 
Vinska klet Kerin – bela frankinja)  
Kulinarične posebnosti in destinacije : Gostilna Kunst, Restavracija Tri lučke, Hotel City, 
Restavracija Adrenalina, Restavracija Silvester. *lokalne kulinarične posebnosti: zdolska gobova juha, meso kopuna in krškopoljskega prašiča, vodne perutnine, 
sladkovodne ribe in ribje jedi, štruklji z različnimi nadevi, do mače koline, pršjača, zavitki, 
potice, ocvirki, rogljički, sveža lokalna zelenjava in sadje.  
Senovo – rudarsko mesto  
Spidvej na Stadionu Matija Gubca in ogled razstave v Valvasorjevi knjižnici  
Staro mestno jedro –  obnova stavb, sofinanciranih s sredstvi EU  
Slovenski kasaški šampionat  
4.24.3  Kulturni program  
Mestni muzej Krško:  Od 30. marca 2010, ko je bil odprt, deluje kot enota Kulturnega 
doma Krško. Domuje v obnovljenem Valvasorjevem kompleksu, ki je bil leta 1993 
razglašen za kulturni in zgodovinski spomenik. Pred hišo od leta 1966 stoji kip 
polihistorja Janeza Vajkarda Valvasorja, delo akademskega kiparja Vladimirja Štovička. 
Kompleks sestavljajo tri hiše: poznorenesančna, poimenovana po Valvasorju, ter 
sosednji Jarnovičeva in Kaplanova, ki spadata med najbolj kakovostne stavbe starega 
mestnega jedra Krškega. V muzeju so na ogled stalne razstave, ki predstavljajo 
znamenite Krčane. Mednje sodijo polihistor Janez Vajkard Valvasor (1641 –1693), 
mecenka in gospodarstvenica Josipina Hočevar (1824 –1911) ter akademski k ipar in 
medaljer Vladimir Štoviček (1896 –1889). Kot prva stalna razstava je svoje mesto v 
stavbi dobila ravno zbirka Vladimirja Štovička.  
S šestdeset metrov visokega skalnega pomola nad sotočjem potoka Brestanica in reke 
Save okoliški prostor že stoletja n adzoruje grad Rajhenburg. Grajsko stavbo je dal med 
letoma 1131 in 1147 pozidati mogočni lastnik posesti, salzburški nadškof Konrad, o čemer priča najstarejši, romanski del objekta. Stavbo in pripadajoče posestvo so stoletja 
upravljali ministeriali, ki so dobili ime po gradu –  Rajhenburški. Po njihovem izum rtju so 
nasledniki stavbi dodajali sodobnejše elemente in ji postopoma dali podobo, kakršno občudujemo danes. Leta 1881 so Rajhenburg kupili menihi trapisti in ga preuredili v 
samostan, ki je deloval do okupacije aprila 1941, ko je nemška okupacijska oblas t v 
gradu in pripadajočih gospodarskih poslopjih vzpostavila taborišče za izgon Slovencev. Leta 1947 je bil red trapistov razpuščen, grad pa nacionaliziran. Junija istega leta je bil TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
109 
   v njem odprt Kazensko- poboljševalni dom za ženske in pozneje še druge kazenske 
ustanove. Od leta 1968, ko je bila v njem odprta razstava o izgnancih, pa je namenjen 
predvsem muzejski in prireditveni dejavnosti.  
Valvasorjeva knjižnica Krško: Knjižnica deluje kot osrednja knjižnica v občini Krško od leta 1965  na petih lokacijah,  poleg osrednje knjižnice in mladinskega oddelka v starem 
mestnem jedru so enote še na Vidmu, Senovem in v Kostanjevici na Krki. Osrednja knjižnica je od leta 1988 v kapucinskem samostanu. Z leti je postala sodobno kulturno, 
izobraževalno, informacijsko in  socialno središče v lokalnem okolju, katere cilji so 
usmerjeni v zagotavljanje in uresničevanje knjižnične dejavnosti za vse generacije. Valvasorjeva knjižnica Krško sodi med najbolj obiskane kulturne ustanove v občini, je 
prostor srečevanja, »dnevna soba « mesta in kot taka nepogrešljiva ter priljubljena med 
uporabniki. V knjižnici je  Spidvej soba, kjer je stalna posebna zbirka ali »muzej v malem« z naslovom Spidvej v Sloveniji. To je edina tovrstna javno dostopna zbirka v 
Sloveniji, z njo se ohranja boga ta tehnična in kulturna dediščina tega okolja za sedanje 
in prihodnje rodove. Zbirka vključuje zanimivosti predvsem iz preteklosti tega zanimivega športa v Sloveniji, ki ima v Krškem več kot petdesetletno tradicijo. V zbirki 
spidvej so razstavljeni številn i predmeti –  od motorja in opreme voznika do startnih 
številk, pokalov, priznanj in opreme mehanikov ter marsikaj drugega. Predvsem pa se za vsakim predmetom v zbirki skriva zgodba o več kot polstoletni zgodovini 
slovenskega spidveja, posameznih voznikih i n preteklih dogodkih, ki so oblikovali ta 
posebni in zanimivi šport. Mogoč je tudi ogled kratkih filmov iz zgodovine slovenskega spidveja.  
Obisk partizanske bolnice, Javornik.  
4.24.4  Gospodarsko -znanstveni program  
Ogled ribogojstva Goričar: Največji ribogojec sla dkovodne akvakulture v Sloveniji, 
ogled kmetij z mlečno proizvodnjo: Koren, Bogovič, ogled hribovske kmetije s predelavo 
Klaužar - Gorjup, ogled namakalnih sistemov in preciznega kmetijstva (Kmetija Jurečič 
Malo Mraševo).  
Svet energije:  Interaktivni multim edijski center, ki ga je v letu 2011 ustanovila družba 
GEN energija. Obiskovalcem omogoča poglobljeno potovanje v svet energije in energetike. Podaja celovite in strokovno utemeljene informacije o pomenu energije in 
njene rabe v vsakdanjem življenju, tehnologijah proizvodnje električne energije ter 
njenih gospodarskih, družbenih in okoljskih vidikih. Spodbuja razumevanje vloge 
obnovljivih virov energije, učinkovite rabe energije in trajnostne proizvodnje električne 
energije pri odgovornem odločanju o naši energetski prihodnosti.  
Kartodrom Raceland:  V neposredni bližini Nuklearne elektrarne Krško. Dirkalna steza 
Raceland je bila zgrajena leta 2006 in izpolnjuje mednarodne pogoje za karting. Dolga 
je 1050 metrov in ima 16 zavojev. Gre za tehnično dokaj zahtevno in razgibano progo, 
ki poteka na kar štirih metrih višinske razlike. Poleg pokalnih in mednarodnih dirk ter 
raznovrstnih prireditev Raceland omogoča vsem adrenalinskim navdušencem tudi 
možnost izposoje kartov. V poletnih mesecih za ohladitev in še večje adrenalinsko 
doživetje poskrbijo z nočnimi vožnjami pod reflektorji.  
Podjetje Evrosad:  Pridelava in pakiranje sadja.  
Možen ogled sortirnega centra Vrbina:  Center za ravnanje z odpadki, podjetje Kostak.  
Ogled HE na Spodnji Savi: Ogled protipoplavna zaščita in projekt sofinanciran s 
sredstvi EU.  
Ogled in prikaz delovanja NEK , ogled podjetja TIPS : Proizvodnja letališke opreme.  
Prikaz namakanja zelenjave v Pobočju  
Ogled kmetij z mlečno proizvodnjo: Koren, Bogovič, ogled hribovske kmetije s 
predelavo Klaužar -  Gorjup, ogled namakalnih sistemov in preciznega kmetijstva 
(Kmetija Jurečič Malo Mraševo).  
 
4.25 BREŽICE Z OKOLICO  
Občina Brežice je v letu 2019 za svoja prizadevanja za zeleni in trajnostni turizem 
prejela  srebrni znak zelena destinacija/Slovenia Green Destination.  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
110 
   4.25.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Zeleni svet ob sotočju Save in Krke, termalni izviri, vinogradi, bogata arhitekturna in 
naravna dediščina ter festivalno dogajanje –  Brežicam mnogi z r azlogom pravijo kar 
kraj, kjer se stikajo različni svetovi. Pestrost ohranjene narave, gostoljubni domačini in kakovostna lokalna vina z domačimi jedmi ponujajo številne možnosti za izlete s 
sprostitvijo v največjih slovenskih termah –  Termah Čatež ali v b utičnih Termah 
Paradiso v Dobovi do obiskov repnic, peščenih jam, kjer počiva kakovostno vino na primerni temperaturi za pokušino. Ljubitelji pohodništva se lahko odpravijo iz Čateža 
ob Savi proti Sv. Vidu po energijski poti, poletni dnevi so primerni za č olnarjenje po reki 
Krki in obisk katerega od štirih gradov –  Brežice, Bizeljsko, Pišece ali Mokrice.  
Naravni park Jovsi in Koščeva pot:  Repnice – posebne jame, izkopane v kremenčev 
pesek, kjer hranijo vina na Bizeljskem, ogled in možnost pokušine vin, ogled gnezdišča ptiča čebelarja (peskokop kremenčevega peska v Župjeku na Bizeljskem), Vodna učna 
pot Gabernica –  prva vodna učna pot v Slo veniji.  
4.25.2  Promocijski program  
Golf na igrišču Hotela Golf Grad Mokrice:  Na 47 hektarih se razprostira igrišče za golf 
z 18 polji, supanje in čolnarjenje po reki Krki, vožnja z brodom na Mostecu (brod je vpisan v Register nesnovne dediščine); spoznavanje življenja na kmetiji, ki se ukvarja s 
turizmom, delo v vinogradu, kleti – Turistična kmetija pri Martinovih.  
Kolesarjenje po vinskih cestah : Pohod po Čateževi energijski poti do cerkvice sv. Vida 
z razgledom na celotno Krško- Brežiško polje; Po Gadovi sledi –  pot po zibelki cvička, po 
Gadovi peči, med vinogradi, ogled t. i. vlaš kega hrama. 
Pokušina vin v grajski kleti : Ogled najobsežnejše in najlepše zbirko majolik v Sloveniji 
– Vinarstvo pri Babičevih v Bukovju na Bizeljskem; Vila Istenič –  hiša penin, cerkev sv. 
Vida Bizeljsko, Zeliščarska kmetija Fabinc –  zakladnica znanja o z eliščih pripravkih, 
vodeni ogled čebelnjaka, čebelje družine Čebelarstva Tomše.  
Festival »Brežice moje mesto«: Kulinarika, glasba, šport.  
  4.25.3  Kulturni program  
Stari del mesta je s prenovljeno glavno ulico zgodovinski biser arhitekture, vreden 
ogleda in sprehoda do mogočnega brežiškega gradu. Danes v gradu deluje  Posavski 
muzej Brežice  z bogatimi zbirkami in številnimi prireditvami. Središče dogajanj v njem 
je čudovita  Viteška dvorana, namenjena kulturnim in protokolarnim prireditvam na 
najvišji ravni, kot je  Festival stare glasbe SEVIQC Brežice,  mogoče pa jo je tudi najeti za 
pravljično poroko. Obnova gradu je bila delno financirana s sredstvi EU.  
V središču mesta se ponos no dviguje  vodovodni stolp , simbol občine, za posebnost 
pa velja tudi stari most čez Savo in Krko, prizorišče številnih tujih filmov.  
 
Slika 52: Grad Brežice, foto: Iztok Medja , STO  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
111 
   Priprava bizeljskega ajdovega kolača:  Kulinarične delavnice avtohtone jedi z društvom 
kmetic; obisk domačije jezikoslovca Maksa Pleteršnika v Pišecah; predstavitev projekta 
Moja hiša je tvoj dom (UNESCO OŠ Maksa Pleteršnika Pišece)  
Ogled razstave kolnarji  in sprehod čez železni most nad sotočjem Save in Krke, dolg 
524 metrov, ki je bil med najdaljšimi v Avstro -Ogrski. Banova domačija –  ohranjena 
domačija z gospodarskimi poslopji iz leta 1780.  
4.25.4  Gospodarsko -znanstveni program  
HE Brežice : Ogled HE in nadomestnih habitatov ter sonaravnih ureditev v Vrbini; 
možnost ogleda podjetja KOVIS; pridelava penin Istenič.  
Riba in pol Sromlje:  Ogled prvega ekološkega ribogojnega obrata v Sloveniji, ki gostu 
predstavi inovativno vzgojo postrvi, ki jih kasneje tudi okusijo.  
 
4.26 KOSTANJEVICA NA KRKI  
4.26.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Kostanjeviška jama:  Čudovita kraška jama s kapniki in jamskim svetom, možen tudi 
dostop z avtobusom; čolnarjenje po reki Krki ali vožnja s supi; kolesarjenje, pohodne poti po Uskoški poti –  projekt sofinanciran s sredstvi EU, Črneški stolp –  najstarejši še 
ohranjen uskoški stolp, Pohod po Ressljevi poti –  Krakovski pragozd (april), Čebularski 
pohod (november), Cvičkov pohod (avgust), ogled Cvelbarjevega hrasta –  drugi 
najdebelejši hrast v Evropi.  
4.26.2  Promocijski program  
Mestno jedro Kostanjevice na Krki: Omenjen kraj leži na otoku. Celotno jedro je 
arheološki spomenik, skupaj z dnom reke Krke. Sedem lesenih mostov –  arhitekturna 
dediščina tradicionalne prireditve: kostanjeviška noč (julij); planinski pohod po cvičkovi poti (avgust); trgatev (oktober), šelm arija (februar), kiparski simpozij Forma viva (julij).  
Kulinarične posebnosti:  Gostilna Žolnir (posebna ponudba –  divjačina), cvičkova klet v 
Galeriji Božidarja Jakca –  pokušina cvička.  4.26.3  Kulturni program  
Galerija Božidar Jakac : Galerija je bila ustanovljen a leta 1974 in predstavlja eno izmed 
največjih slovenskih galerij po površini razstavnih prostorov, razstavljenem gradivu in 
likovnem fondu. Na devetih stalnih postavitvah v prostorih nekdanjega 
cistercijanskega samostana so predstavljeni umetniki: Božidar  Jakac, France in Tone 
Kralj, France Gorše, Jože Gorjup, Zoran Didek, Janez Boljka, Bogdan Borčić ter Pleterska zbirka starih mojstrov. V štirih razstaviščih, namenjenih občasnim razstavam, galerija 
predstavlja vrhunske slovenske in tuje sodobne umetnike t er večje mednarodne 
projekte. Več kot sto skulptur, ki so na ogled v neposredni okolici galerije in v Kostanjevici na Krki, ustvarjajo umetniki z vsega celega sveta na bienalnih 
mednarodnih kiparskih simpozijih Forma viva. V galeriji je tudi najstarejša cv ičkova klet, 
s katero želimo spregovoriti tako o vinu in njegovi vlogi v življenju dolenjskega človeka kot o kletarjenju, pridelavi in predelavi vina skozi čas ter ob tem ponuditi tudi možnost 
pokušine vin lokalnih pridelovalcev ter tradicionalne pogače co p na lop.               
Lamutov likovni salon  na otoku, Gorjupova zbirka v OŠ Jožeta Gorjupa  – edina šola z 
galerijo, Župnijska cerkev sv. Jakoba  na otoku (barokizirana romanska cerkev s 
stopničasto poglobljenim, poslikanima romanskima portaloma).  
4.26.4  Gospodarsko -znanstveni program  
Možnost ogleda in pokušine vin:  Vinogradništva Jelenič, Jarkovič, Kuhar (penina iz 
šmarnice/samorodnice), ogleda integrirane predelave zelenjave –  kmetija Škrjanc in 
kmetija Jordan, ogleda Trsničarstva Unetič, Krovstva in tes arstva Sandi Tršinar, 
Ribogojstva Colarič –  gojenje ameriškega soma.  
 
4.27 BISTRICA OB SOTLI  
4.27.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Soteska reke Bistrice –  Prišjek:  Ozka, tri kilometre dolga soteska reke Bistrice ima 
sloves najbolj ohranjene in slikovite rečne soteske v vzhodni Sloveniji. Odlično ohranjen je njen ekosistem, saj v soteski uspevajo nekatere manj znane in ogrožene rastlin ske TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
112 
   vrste: kranjska lilija, rumenkasti luk, srhkodlakavi netreskovec, gladnica, šopasta 
zvončnica in bodeča lobodika. Zanimivosti živalskega sveta so gamsi, ujede, divji 
prašiči, dvoživke in številni kačji pastirji. V reki živijo postrvi in raki koščaki. Značilnost 
reke Bistrice so slikoviti vodni prizori, bistra voda ter pestro menjavanje širokih in ozkih 
dolinskih delov ob strugi.  
4.27.2  Promocijski program  
Pokušine vin: Vinogradništvo Kralj je družinsko vinarstvo iz okolice Bistrice ob Sotli. 
Ponaša se z zbirko vrhunskih vin, ki so bila nagrajena na slovenskih in mednarodnih 
vinskih ocenjevanjih, med drugimi tudi na najprestižnejšem tekmovanju Decanter. Vinogradi ležijo na sončnih gričkih Črešnjevca ob Bistrici, ki obrodi grozdje polnega 
okusa. Okus dopolni naravno okolje, veselje do vinske trte in strast do kletarjenja, zato 
se Kraljeva vina ponašajo z naravno eleganco in čutno svežino. Vinogradništvo vas z 
veseljem sprejme na pokušino v manjši ali večji skupini.  
4.27.3  Kulturni program  
Svete gore nad Bistrico ob Sotli : Svete gore so prastaro kultno in romarsko središče, 
kjer je na ozkem hrbtu hriba pet svetišč. Osrednje mesto zavzema znana Marijina romarska cerkev, posvečena Marijinemu rojstvu. Nad cerkvijo sta kapeli Lurške Matere 
Božje ter sv. Sebastijana in Fabijana, pod cerkvijo sta kapeli sv. Jurija in Martina, v 
osnovi še predromanski, ki sodita v ozek krog najstarejših sakralnih objektov na 
Slovenskem. Arheološka izkopavanja so potrdila, da so Svete gore nepretrgoma žive 
že vsaj 2000 let. Našli so lončenino, grob ove, novce iz 1. st. po Kr. in tudi iz vseh 
kasnejših obdobij. V steni kapele sv. Jurija je vzidan trapezni kamen, imenovan orans (molivec), zgodnjesrednjeveški spomenik s konca 1. tisočletja. Na polkrožni prekladi nad 
vrati je napis v nenavadnih pismenkah , ki jih do danes še niso razvozlali. Ob cerk vi so 
odkrili energijsko točko.  
 4.28 NOVO MESTO Z OKOLICO  
4.28.1  Naravna in kulturna dediščina, znamenitosti  
Mesto situl:  Svetovno znana arheološka dediščina z največjim najdiščem bronastih 
situl in steklenih jagod v Evropi. Mestna občina Novo mesto je izredno bogata s 
kulturno in naravno dediščino, a kljub temu ni težko izbrati paradnega konja. To je 
izjemna, svetovno znana  arheološka dediščina Novega mesta, ki je bilo prav zato 
poimenovano mesto situl. Na nobenem najdišču v Evropi niso našli toliko situl kot na novomeškem prostoru, kjer jih je bilo doslej izkopanih šestnajst. Gre za bronaste 
posode, okrašene z mitskimi priz ori, ki pričajo o rojevanju evropske civilizacije v naših 
krajih iz starejše železne dobe. Izjemne so tudi številne raznobarvne steklene jagode, ki dopolnjujejo nakit iz jantarja in brona.  
Količina steklenih jagod, ki so bile najdene na Dolenjskem (med najpomembnejša najdišča štejemo Novo mesto), je nekaj stokrat večja od količine jagod, najdenih drugje 
po Evropi. Intenzivne arheološke raziskave, ki potekajo zadnjih trideset let, so Novo 
mes to predstavile kot enega največjih prazgodovinskih centrov Evrope, gradivo 
Dolenjskega muzeja pa sodi med najpomembnejšo kulturno dediščino Evrope.  
Možen program (vse za več kot 100 oseb, lahko v več skupinah sočasno):  
Ogled arheološke razstave Dolenjskega  muzeja s posebej prilagojenim vodenjem 
avtorjev razstave, tudi v angleškem jeziku.  
Ogled arheoloških najdišč na griču Marof nad Novim mestom, kjer leži še ogromno 
bogastvo neizkopanih predmetov; v neposredni bližini najdišč je načrtovana postavitev 
železn odobnega arheološkega parka z avtentično predstavitvijo zgodovinskih dejstev 
in doživljajskim parkom.  
Med arheološkimi izkopavanji, ki potekajo enkrat letno, običajno v juniju in juliju, je 
mogoč vodeni ogled izkopavanj z arheologi.  
Prenovljen največji sr ednjeveški trg v Sloveniji  in staro mestno jedro s številnimi 
znamenitostmi in dogodki –  med drugim najstarejši Narodni dom v Sloveniji, v katerem 
je telovadil olimpionik Leon Štukelj.  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
113 
   Osrednji del novomeškega starega mestnega jedra predstavlja Glavni trg z rotovžem, 
Kettejevim vodnjakom in značilnimi arkadnimi hodniki. Največjemu srednjeveškemu 
mestnemu trgu v Sloveniji je nedavna prenova, vredna več kot sedem milijonov evrov, 
vrnila po dobo in pomen, ki mu od nekdaj pripadata: je »dnevna soba« mesta, ki 
povezuje prebivalce in obiskovalce od blizu in daleč in gosti številne festivale in druge prireditve. Mesto z zaledjem povezuje Kandijski most, ki prečka Krko v izjemnem 75 -
metrskem loku in sodi med redke in najstarejše tovrstne konstrukcije pri nas.  
Pomembne znamenitosti v mestnem jedru so še:  
° Stolna cerkev sv. Nikolaja  (kapiteljska cerkev) z oltarno sliko slavnega Benečana 
Tintoretta; eden izmed prvih proštov novomeškega kapitlja je bil Jurij Slatkonja, ki 
je kasneje kot škof na Dunaju ustanovil zbor Dunajskih dečkov.  
° Breg : Po koncu 18. stoletja je na ostankih dela mestnega obzidja na skali nad reko 
Krko zraslo naselje drobnih hišic, ki zdaj tvorijo najbolj znano novomeško veduto. 
Predsta vlja izrazito etnološko posebnost Novega mesta in je njegov razpoznavni 
znak in pogost motiv slikarskih upodobitev.  
° najstarejši Narodni dom v Sloveniji – zgrajen v drugi polovici 19. stoletja, ključen 
za razvoj slovenstva v tem prostoru, v njem so se zbira li tudi Sokoli, med njimi 
slavni olimpionik Leon Štukelj  (razstava njegovih predmetov je na ogled v 
Dolenjskem muzeju).  
° v novomeškem dvorcu Neuhof  je živela in umrla muza največjega slovenskega 
pesnika Franceta Prešerna Julija Primic.  
° Možen program:  
° različni vodeni oglei znamenitosti v različnih jezikih (nad 100 oseb, sočasno lahkoveč skupin),  
° ogled stalne razstave predmetov svetovno znanega olimpionika Leona Štuklja v Dolenjskemmuzeju,  
° prenovljen in za promet zaprt Glavni trg je prizorišče številnih prireditev čez celo leto; mogoče je organizirati poseben dogodek na Glavnem trgu.  ° Obisk samostanske knjižnice iz 15. stoletja  s pokušino samostanskih dobrot.  
V mestnem jedru Novega mesta je frančiškanski samostan,  ki se ponaša s knjižnico iz 
15. stoletja z okoli 21.000 knjigami, med katerimi so tudi izjemno dragoceni primerki. 
Najstarejša knjiga je stara 600 let, najdebelejša tehta deset kilogramov, na polici se 
bohotijo originali Slave vojvodine Kranjske. Pohvalijo se lahko tudi z edino staro 
frančiškansko  obednico v Sloveniji iz leta 1689 ter slikovitim samostanskim vrtom, ki 
se pne nad reko Krko. Frančiškani so imeli pomembno vlogo pri razvoju šolstva na Dolenjskem, saj so prevzeli vodenje Novomeške gimnazije, ki je najstarejša gimnazija 
z neprekinjeno tr adicijo na Slovenskem. Ustanovila jo je cesarica Marija Terezija leta 
1746.  
Možen program (do 30 oseb naenkrat): Ogled samostanske knjižnice in njenih 
najdragocenejših primerkov, pokušina samostanskih dobrot v edini stari frančiškanski 
obednici v Sloveniji, ogled samostanskega vrta.  
Reka Krka z mestnimi gozdovi in sprehajališči 
Novo mesto odlikuje izjemna lega na slikovitem okljuku reke Krke, njegova posebnost 
pa sta tudi dvamestna gozdova, Ragov log in Portovald , ki sta prek brvi dostopna 
neposredno iz mestnega jedra. Obiskovalce navdušijo urejena sprehajališča ob reki 
Krki in v mestnih v gozdovih, vključno s čudovitim Kettejevim drevoredom, ki vodi na 
arheološko bogat grič Marof in ponuja veličasten pogled na novomeško veduto in Gorjance. V poletnih mesecih je reka Krka primerna za kopanje.  
Možen program:  
• vodeni izlet s supom, kanujem ali tradicionalnim ribiškim čolnom po reki Krki, ki se 
zaključi v gostišču Loka ob Krki z domačimi jedmi in/ali izbrano pijačo v baru na mestni 
plaži (skupine do 40 oseb, lahko več skupin),  
• vožnja s splavom po reki Krki, na splavu so možni različni etnološko in zgodovinsko obarvani programi ali strokovna vodenja o naravni in kulturni dediščini, kosilo /večerja 
na splavu (60 oseb –  Rudolfov splav, 25 oseb –  splav Nika), 
• vodeni sprehodi po mestnih sprehajališčih in mestnih gozdovih Portovald in Ragov log.  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
114 
   Gradovi Novega mesta in okolice : Obisk grajske vinoteke, okušanje pridelkov z 
grajskega vrta, dogodki  na grajskem dvorišču  
Grad Grm s parkom : V samem mestu stoji največji novomeški grad. Stoji na vrhu griča 
Grm in je obdan s čudovitim drevoredom, katerega začetki segajo v 16. stoletje. Pred 
glavnim pročeljem je mmanjši park z bazenom, kamnitim vodnjakom i n zanimivimi 
drevesnimi vrstami. Grad ima bogato vinsko klet, v kateri so mogoče pokušine vina (do 50 oseb). V gradu ima sedež novomeška izpostava Zavoda za varstvo kulturne 
dediščine. Na grajskem dvorišču ali v parku je mogoče organizirati različne prired itve 
(koncerte, pogostitve, predstave, pogovorne večere ...) za več kot sto oseb.  
Grad Otoče c: Prav gotovo eden izmed najbolj fotogeničnih slovenskih gradov na otoku 
sredi Krke, 7 km miz Novega mesta. V gradu je vrhunska restavracija, v enem izmed grajskih stolpov je urejena vrhunska vinoteka (prostor za 15 oseb) z možnostjo vodene 
degustacije, ob gradu pa grajski park in grajski vrt, ,mna katerem pridelujejo zelenjavo, 
zelišča, dišavnice in jagodičevje za grajsko restavracijo. Vrt je mogoče tudi obiskati z 
vrtnarjevim vodstvom in pokusiti pridelke. V neposredni bližini je pustolovski park 
Otočec . Dva kilometra od gradu Otočec je nedavno prenovljeni grad Struga , ki je del 
golf igrišča Otočec.  
Veduto Novega mesta tvorita še Stari grad blizu Otočca in grad Hmeljnik ob zahodnem 
avtocestnem izvozu v Novo mesto. Oba sta vidna z avtoceste Ljubljana –Zagreb,  po 
požigu še nista bila primerno obnovljena.  
° vinska pokušina v kleti gradu Grm, organizacija dogodka na grajskem 
dvorišču/grajskem parku gradu Grm,  
° vrhunska kulinarika in pokušina vina na gradu Otočec, obisk grajskega vrta in 
pokušina grajskih pridelkov, pustolovski park,  
° golf ob gradu Struga.  
Vinska gorica Trška gora:  Tu se nahaja največ zidanic na svetu in spoznavanje 
slovenske enološke posebnosti –  cvička. Med središčem Novega mesta (dobrih 5 km od Glavnega  trga) in Otočcem leži vinska gorica Trška gora. Na njenem južnem pobočju je 
posejanih največ zidanic na svetu, vrh pa krasi 1623. leta zgrajena romarska cerkev Marijinega rojstva. Ob njej že stoletja rastejo lipe –  za najstarejšo, ki ima v prsnem 
obsegu k ar 830 centimetrov, ocenjujejo, da je stara več kot štiristo let in velja za 
najdebelejšo dolenjsko lipo. Na Trški gori pridelujejo tradicionalno dolenjsko vino 
cviček, ki ga obiskovalci lahko poskusijo v pristnih, a profesionalno urejenih vinskih 
kleteh, v katerih ponudijo tudi sveže, doma pripravljene dolenjske dobrote. V zidanicah 
na Trški gori so svoj umetniški zanos pridobivali skladatelj Marjan Kozina, virtuoz frajtonarice Lojze S lak in slavni harmonikar Henček.  
 
Slika 53: Trš ka Gora, foto: Andrej Tarfila , STO  
Možen program (za do 50 –100 ljudi):  
° obisk zidanice, sodelovanje na trgatvi (september),  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
115 
   ° pokušina cvička in drugih vin v vinski kleti in kosilo/večerja z domačo hrano 
(Vinska klet Colnar –  do 100 oseb, Krkin hram –  do 50 oseb, Vinotoč Teropšič –  do 
50 oseb), možen dostop z avtobusom,  
° različni vodeni pohodi po Trški gori: najdaljši »Po Slakovi poti« 8 km, lahko tudi pol 
ure ali 15 minut hoje, na vrh se je mogoče pripeljati tudi z avtom.  
Machova pot : Slikovit sprehod ob gozd nem potoku, opazovanje sviloprejk na Noči 
metuljev, odkrivanje zapuščine slovitega znanstvenika Ernesta Macha –  projekt 
Solidarity for Heritage.  
Štiri kilometre od središča Novega mesta leži vas Mali Slatnik, od koder ob gozdnem 
potoku vodi, večji del po ravnem, 6,8 km dolga slikovita Machova pot  proti Velikemu 
Slatniku, kjer je stala graščina družine Mach. Johan Mach, v filozofiji izobražen 
humanist in poznavalec naravoslovja, je leta 1862 kupil graščino v vasi Veliki Slatnik in 
se tja preselil s svojo družino. Na Machovem hribu je gojil sviloprejko, do takrat 
neznanega metulja, azijskega svilnatega prelca jamamaja. Njegov sin Ernest Mach je 
bil znanstvenik, fizik in filozof svetovnega formata. Po njem se imenuje Machovo 
število, ki ga običajno uporabljamo za opis hitrosti letal. Možnih je več različno dolgih 
različic poti. Konec julija ali v začetku avgusta na Machovi poti od 21. ure dalje poteka 
Noč metuljev, ko je mogoče pod vodstvom biologa opazovati metulja jamamaja. 
Mach ova pot je bila pri  evropskem projektu Solidarity for Heritage  v okviru programa 
Evropa za državljane predstavljena kot primer dobre prakse negovanja in promocije 
kulturne dediščine in sodelovanja nevladnega sektorja.  
Možen program (za nad 100 ljudi):  
° različni vodeni pohodi po Machovi poti (najdaljša 6,8 km) s predstavitvijo zgodbe 
o družini Mach in gojenju sviloprejk,  
° konec julija ali začetek avgusta: nočno opazovanje metulja sviloprejke, azijskega svilnatega prelca jamamaja, pod vodstvom biologa. 
Gorj anci : Sprehod po pragozdu, kuhanje oglja, najjužnejši del šengenske meje. Prek 
najbolj znanega dolenjskega pogorja z najvišjo točko Trdinov vrh (1178 m) vodijo 
številne pohodniške poti. Pokrajino Gorjancev  zaznamujejo prostrani bukovi gozdovi, ohranjena st a tudi dva pragozdna ostanka na Ravni gori in Trdinovem vrhu. Strma 
pobočja Gorjancev v svoji notranjosti skrivajo številne izvire pitne vode, ki napajajo 
novomeško kotlino. Najbolj poznana med njimi sta bajeslovna Gospodična  in 
zaganjalka Minutnik, ki sta skupaj s številnimi drugimi izviri vrezali globoke in slikovite 
doline. Voda iz Gospodične naj bi imela po legendi celo zdravilno in pomlajevalno moč.  
Kuhanje oglja na Gorjancih:  Eden od razlogov, da veljamo za gospodarsko 
najuspešnejšo regijo, je tudi v tem, da spoštujemo in negujemo tradicijo. Kuhanje oglja je dejavnost, ki je bila zelo živa pred stoletji, danes pa je že skoraj izumrla, so pa 
zanesenjaki poskrbeli, da se tradicija nadaljuje in temu zgledu je sledilo še več pobud v 
regiji. Najdlje oglje k uhajo na Gorjancih, kjer vsako leto na začetku septembra prižgejo 
oglarsko kopo. V času kuhanja oglja (pribl. 14 dni) organizirajo predstavitve kuhanja oglja, skupine pa popeljejo tudi po učni poti, kjer predstavijo pomen ohranjanja košenic 
za ohranjanje b iotske raznovrstnosti, živalski (medvedi, volkovi, gamsi  ...) in rastlinski 
svet Gorjancev, gozdne vrste in seveda zgodovino poselitve teh krajev, ki sega v čas 
turških vpadov in oblikovanje Vojne krajine. V neposredni bližini je tudi najjužnejši del 
šengenske mej e. 
Planinski domovi na Gorjancih:  Na Miklavžu  na Gorjancih je zelo lepo urejen planinski 
dom, ki v gostinskem delu sprejme okoli 45 gostov. V neposredni bližini je tudi več kot 100 let star skedenj, ki nas popelje v preteklost in v katerem je prikaz, kako je človek iz 
gozda ustvaril kultivirano krajin o, košenice, na ogled je tudi staro orodje, ki so ga 
potrebovali za košnjo, predelavo sadja. Planinski dom na Gospodični  leži na 828 metrov 
nadmorske višine, ima 100 sedežev na terasi, iz katere seže pogled po celotni 
novomeški kotlini in vse do Triglava. Tudi v notranjosti koče je v dveh sobah 100 
,sedežev. Dom je znan po odličnih jedeh na žlico in ponudbi 30 vrst domačega žganja, 
ki ga pripravljajo iz rastlin, nabranih na gorjanskih travnikih.  
Možen program (nad 100 ljudi):  
° predstavitev kuhanja oglja (sep tember),  
° krajši sprehod po Gorjancih (učna pot, pragozd, biotska raznovrstnost, najjužnejši del šengenske meje),  TERMALNA PANONSKA SLOVEN IJA 
 
116 
   ° kosilo v planinskem domu na Miklavžu ali na Gospodični, pitje pomlajevalne vode 
iz izvira pri Gospodični, pokušina domačega žganja, pripravljen ega iz rastlin, 
nabranih na gorjanskih travnikih.  
Klevevž – biser narave: V ozki soteski potoka Radulje , ki v Klevevžu ustvarja številne 
slapove in brzice, je izvir Klevevške toplice , ki ima vse leto od 21 do 25 °C. Voda je ujeta 
v manjši kamniti bazen in je primerna za kopanje v vseh letnih časih. Obisk in sprehod 
lahko popestrimo s pokušino lokalnih kulinaričnih posebnosti (škratovo klobaso, 
vinjevrško pogačo, nebeško pečenko, medenimi izdelki ...) na prostem.  
V letu 2 020 je predvidena ureditev tega območja.  
Možen program (do 100 ljudi): Obisk in sprehod s pokušino kulinaričnih posebnosti.  
Hiša žive dediščine –  interpretacijski center dediščine: H iša žive dediščine  stoji na 
mestu nekdanje Osnovne šole Bela Cerkev, ki je prenehala delovati leta 1970, in je 
sofinancirana iz sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj in Ministrstva za kulturo. Svoja vrata je na široko odprla v juniju 2015. Njena vsebina ponuja vpogled v 
življenje lokalnih prebivalcev z različnih zornih  kotov in zgodovinskih obdobij. Simbol 
Hiše žive dediščine je Orant, bronast obesek iz 1. stoletja pred našim štetjem, ki ponazarja človeško figuro in je bil najden na pobočjih Vinjega vrha. Hiša žive dediščine 
zajema štiri nadstropja, ki jih vsebinsko dop olnjujejo mposamezni prostori: Zwittrova 
dvorana in Enološki laboratorij v kletnem prostoru, Soba žive dediščine v pritličju, Dežela arheologije in Soba ustvarjalnosti v 1. nadstropju ter Škratova soba in Soba 
naših prednikov v 2. nadstropju hiše.  
Možen pr ogram (do 100 oseb):  
° delavnice v skupinah na izmenjavo v Hiši žive dediščine v Beli Cerkvi, s katerimi 
bodo udeleženci na inovativen način spoznali bogato dediščino območja 
Šmarjeških Toplic: delavnica o vinogradništvu in spoznavanju vin v enološkem 
labora toriju, delavnica na temo jedi iz ajde, priprava vinjevrške pogače in peka v 
krušni peči, spoznavanje bogate arheološke dediščine v deželi arheologije, spoznavanje z legendo o škratu Viniju v Škratovi sobi, delavnica ustvarjanja iz 
gline v sobi ustvarjalno sti (zagotovljeno prevajanje v angleščino),  ° ogled mlina Košak.  
Delavnica nordijske hoje in sprehod po zdraviliškem parku  
V Termah Šmarješke Toplice deluje prvi Center nordijske hoje v Sloveniji, v letu 2018 
in 2019 se je na območju občine izvajal projekt Nordijska hoja na podeželju, sofinanciran s sredstvi EKSRP.  
Možen program (do 100 oseb): Udeleženci se seznanijo z osnovami nordijske hoje in se nato sprehodijo po zdraviliškem parku Term Šmarješ ke Toplice in bližnjem gozdu 
(enostavna trasa). Med postanki se seznanijo z legendo o nastanku imena potoka Prinovec (Prinesi novec) in pomenom termalne vode za nastanek Šmarjeških Toplic ter 
si ogledajo eno od redkih naravnih rastišč indijskega lotosa v S loveniji.  
Osvežitev na Izviru cvička: V letu 2020 bo v mestnem središču Šmarjete urejena zanimiva točka –  Izvir cvička. Gre za nov in inovativen turistični produkt, kjer si bo 
obiskovalec natočil štiri vrste za dolenjsko vinorodno okolje značilnih vin, tud i cviček. 
Poleg bo privlačno prodajno mesto lokalnih izdelkov.  
Možen program (do 100 oseb): Ogled inovativnega turističnega produkta.  
Kočevski rog in Baza 20: Najprej imenovana Točka 20, na kateri je bilo od aprila 1943 
do decembra 1944 bivališče političn ega vodstva slovenskega narodnoosvobodilnega 
gibanja, je edini tako skrivno zgrajen in ohranjen sedež vodstva kakega odporniškega 
gibanja v Evropi in pomemben spomenik slovenske državnosti.  Zaradi izjemnih 
varnostnih in konspirativnih ukrepov ni bila nikoli odkrita. V celoti ohranjena je zavarovana kot spomenik državnega pomena. Vloga in pomen Baze 20 sta danes 
predstavljena s stalno razstavo v baraki št. 16 (Baraka propagandistov) na Bazi 20. 
Razstava prikazuje vojaško in politično vodstvo odpora in opisuj e dogodke in 
dejavnosti, na katere je vodstvo na Bazi 20 najbolj vplivalo.  Kočevski rog  je vključen v 
mrežo posebej varovanih območij Natura 2000, ki skrbi za ohranjanje in povečanje 
biotske raznovrstnosti, in sicer tako, da varuje življenjsko okolje ogrož enih rastlinskih 
in živalskih vrst in zagotavlja trajnostni odnos do narave in ekosistemov. Kočevski rog je ime za več kot petsto kvadratnih kilometrov razgibanega kraškega sveta med 
Kočevsko- Ribniškim poljem, Suho krajino, Novomeško kotlino in Belo krajin o. TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
117 
   Možen program (za do 100 oseb):  
° ogled Baze 20 pod vodstvom Dolenjskega muzeja v angleškem jeziku. Možen 
ogled stalnih mrazstav v baraki št. 16 ter v baraki št. 22. V bližini sta bili partizanski 
bolnišnici Jelendol in mZgornji Hrastnik, nekaj dlje pa bo lnišnica Pugled –  ogled le-
teh po dogovoru,  
° ogled Kočevskega roga.  
Muzej Lojzeta Slaka in Toneta Pavčka, Mirna Peč: V muzeju je na ogled stalna razstava z naslovom Lojze Slak  virtuoz na diatonični harmoniki –  moje plošče so moje knjige. 
Razstava predstavlja življenje Lojzeta Slaka in Ansambel Lojzeta Slaka, ki je deloval od leta 1964 do 2011. Razstavljenih je osem harmonik Lojzeta Slaka, 58 albumov, ki jih je 
ansambel izdal, in številne prejete nagrade v obliki zlatih plošč in kaset, zlatih petelinov, 
čaplje, slavčkov in krone. V sodobno zasnovan muzej je vključen tudi »harmonika šov«. 
Na odru sta na voljo dve harmoniki, na kateri obiskovalci lahko zaigrajo in posnamejo 
videospot, skupinam pa harmoniko tudi razstavijo in poka žejo njeno notranjost.  
Možen program (nad 100 oseb): Ogled muzeja in »harmonika šova« 
Ogled izvira reke Krupe ter novega visečega mostu in prenovljene učne poti ter 
perišča v Obrhu z animacijo pranja nekoč - projekt Misterion (Interreg)  
Izvir Krupe:  Najlep ši izvir v Beli krajini in zagotovo eden najlepših v Sloveniji. Le dva in 
pol kilometra dolga rečica izvira v več močnih kraških izvirih pod 30 metrov visoko 
zatrepno steno in se v vasi Gradac, kjer je poleg Otočca še drugi vodni srednjeveški grad 
Gradac, izliva v reko Lahinjo. Do nje je v kraški ravnik vrezala izrazito, ponekod 
kanjonsko, strugo. Izvir Krupe je edino znano nahajališče jamske školjke kuščerjeve kongerije ( Congeria kusceri) v Sloveniji, najdene pa so tudi druge endemične vrste 
jamskih polžev in tudi človeška ribica. Projekt Misterion je financiran s sredstvi EU 
(Interreg).  
Možen program (nad 100 oseb):  
° vodeni sprehod do izvira (10 minut, enostavna pot), lahko pod vodstvom biologa,  ° ogled endemične črne človeške ribice in animacijskega centra, kosilo na kmetiji 
Župančič (projekt LAS).  
Ob izviru Jelševniščice na Turistični kmetiji Zupančič:  V Jelševniku pri Črnomlju je eno 
od treh do zdaj odkritih belokranjskih nahajališč črne človeške ribice. Črnomaljska 
občina, Razvojno- informacijski center Bela krajina, društvo Proteus in novomeška 
enota Zavoda RS za varstvo narave so se povezali priprojektu predstavitve in varovanja življenjskega okolja te območne posebnosti, pri čemer štiri petine 120.000 evrov 
vrednega projekta pokriva Evropski kmetijski skl ad za razvoj podeželja . Domačija 
Zupančič postaja nova točka doživljajskega, k naravi usmerjenega oziroma zelenega 
turizma, črna človeška ribica pa krepi turistično prepoznavnost Bele krajine. Črni 
močeril ali črna človeška ribica je jamska dvoživka in pod vrsta bele človeške ribice, ki 
po do zdaj znanih podatkih živi le v jamskih vodah ožje okolice Črnomlja. Drugače kot beli ima črni močeril predvsem temno obarvano kožo in dokaj normalno razvite oči. 
Zaradi onesnaževanja podzemnih voda in nasičenosti njeneg a življenjskega okolja z 
nitrati in fosfati je ogrožena.  
Možen program (okoli 50 do 100 oseb*):  
° obiskovalci se lahko na turistični kmetiji Zupančič ob izviru seznanijo s črnim močerilom, ob lokalni pogostitvi in ribjih specialitetah pa si lahko ogledajo film o 
človeški ribici,  
° ogled se lahko kombinira za obiskom Krajinskega parka Lahinja, kjer gostje vidijo endemične živalske in rastlinske vrste ter hišo, staro 200 let, s prikazom 
nekdanjega življenja in dela –  košnja, likanje, vsakodnevna opravila. 
4.28.2  Promocijski program  
Cviček: Zgodba o cvičku na Matjaževi domačiji, obisk zidanic in vinskih kleti, dolenjsko 
martinovanje. Cviček je posebnost med slovenskimi vini in je poleg toskanskega chiantija edino vino na svetu, sestavljeno iz rdečih in belih sort grozdja. Od leta 2001 je 
cviček tudi zakonsko zaščiten z oznako priznanega tradicionalnega poimenovanja. 
Cviček ima nizko stopnjo alkohola (8,5 do 10 %) ter prijetno kislino, je zelo pitno vino in 
se odlično prilega k vsem jedem. Cvičku med vini pripisujejo še posebej veliko zdravilnih TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
118 
   učinkov. Več kisline in nižja alkoholna stopnja, ki sta cviček nekoč odrivala na obrobje 
slovenskih vin, sta se izkazala za njegovo prednost. Zaradi prve je priporočljiv za 
sladkorne bolnike, druga ga uvršča med dietetična vina. Obenem vsebuje flavonoidn e 
snovi, ki pozitivno vplivajo na zdravje, saj zmanjšajo kardiovaskularna tveganja. Cviček ugodno vpliva na prebavo, pospešuje tek, preprečuje nespečnost in krepi krvni obtok.  
Možnosti spoznavanja cvička:  
° zgodba o cvičku na Matjaževi domačiji: 150 let stara hiša, vključena v evropsko 
mrežo »hiše s tradicijo«, obnovljena v originalnem stilu z naravnimi materiali 
(kamen, les, slama), s 100 in več let staro opremo, zidanim štedilnikom in krušno 
pečjo, savno, kletjo. Predstavitev življenja prednikov in multimedijska 
predstavitev o cvičku v osmih jezikih, pokušina sestavin cvička in samega cvička, možnost pogostitve z domačo hrano. Do 100 oseb,  
° obisk zidanic in vinskih kleti: pokušina cvička in drugih vin v vinski kleti ter kosilo/ večerja z domačo hrano (Vinska klet Colnar –  do 100 oseb, Krkin hram – do 
50 oseb, Vinotoč Teropšič  (do 50 oseb), možen dostop z avtobusom,  
° Dolenjsko martinovanje: Tradicionalni največji praznik vinogradnikov in vinarjev v 
dolenjski prestolnici. Ob zvokih  dolenjskih glasbenikov se lahko obiskovalci 
predajo lokalni kulinariki in pokušini vin. (na martinovo).  
Med in čebelarstvo: Apiterapija in medeni piknik s slovenskimi jedmi z medom.  
Novomeška čebelarka Andreja Stanković izdeluje vrhunske in večkrat nagraj ene 
izdelke iz medu in ponuja programe, povezane s spoznavanjem čebelarstva, pokušino 
medenih izdelkov in apiterapije.  
Predlog programa:  
° obisk apiterapevtskega čebelnjaka, ki stoji v neokrnjeni naravi na Hrvaškem 
Brodu, v smeri Šentjerneja in Kostanjevice, na robu Krakovskega gozda. Sledi 
pogostitev pod krošnjami hrastov in predstavitev čebelarstva na Dolenjskem ter 
pripovedovanje zgodb, ki so se dogajale na tem poplavnem območju. Gostje si z 
zaščitnimi pokrivali ogledajo panje in skozi stekleno steno čebelnjaka opazujejo 
čebeljo govorico in čebelje funkcije v njihovi družini. Predstavljena je naravna biodiverziteta, ki je značilna prav za to območje pragozda, zaščiteno s programom 
Natura 2000. Do 50 oseb, 
° medeni piknik: Čebelarki, ki sta že šesta generacij a čebelarjev v družini, razkažeta 
apiterapevtski čebelnjak in čebele, ki jih gostje lahko opazujejo skozi stekleno 
steno. Gostje preizkusijo apiterapijo z zdravilnim vonjem iz panja. Pod mogočnimi 
hrasti sledi medeni piknik s slovenskimi jedmi z medom –  od ajdove kaše z 
gobami, pečenke s kostanjevim medom, medene pite do medene penine.  Do 50 oseb.  
Dogodki vrhunske avtentične lokalne kulinarike: Prenovljen novomeški Glavni trg je bil že večkrat prizorišče lokalne »odprte kuhinje«, ko so moči združili najboljši dolenjski, 
belokranjski in posavski kuharski mojstri, vinarji in pivovarji ter turistične kmetije ( Hiša 
Fink , Oštarija , gostilna Javornik , Pivovarna Vizir , Berryshka , Dobrote Dolenjske). 
Dogodki so bili profesionalno organizirani in odlično obiskani. Š e dodaten čar pa ponuja 
»Kuhinja nad Krko«,  ko kulinarično doživetje na Kandijskem mostu v Novem mestu 
obogati adrenalinska tekma v skokih v Krko  (avgust ali september). Izkušeni 
organizatorji lahko pripravijo različne kulinarične dogodke ali vinske pokušine, pri 
katerih se lahko prilagodijo željam gostov.  
Možnost kulinaričnih doživetij (vse za več kot 100 oseb):  
° redno ali posebej organizirani kulinarični dogodki lokalnih ponudnikov (lokalna »odprta kuhinja«) na Glavnem trgu v Novem mestu,  
° »kuhinja nad Krko« na Kandijskem mostu v času skokov v Krko (avgust ali 
september),  
° Kulinarični večeri z dolenjsko hrano (5- hodni meni z vinsko spremljavo) kot 
gostovanje v različnih gostilnah,  
° vinske pokušine v različnih vrhunskih v inskih kleteh ob spremljavi petih vin, 
pogače in narezka, z ogledom zidanice in vinograda. Lokalno obarvana kosila in 
večerje v restavracijah z vrhunsko kulinariko: Hiša Fink (Novo mesto), Gostilna 
Vovko (Ratež), Gostišče Loka (Novo mesto), Grad Otočec (Otočec), Turistična 
kmetija Šeruga (Sela pri Ratežu), Oštarija (Dolenjske Toplice),  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
119 
   ° lokalno obarvana kosila in večerje v odličnih domačih gostilnah: gostilna Mrak 
(Ratež), gostilna Pugelj (Novo mesto),  
° predstavitev delovanja Centra biotehnike in turizma –  Grm Novo mesto (praktično 
učenje kmetovanja in vinarstva v naravnem okolju) in pokušina pridelkov na 
butični tržnici, v šolski zidanici in  Hiši kulinarike in turizma.  
Destilarna in čokolad nica Berryshka: Družinska stvaritev, ko je pred dvajsetimi leti oče 
Jože v dolenjski destilarni iz prejšnjega stoletja v kraju Obrh začel izdelovati naravna 
eterična olja. V objemu čiste in neokrnjene narave kočevskega pragozda lahko še danes 
ob petju ptic  in kristalno čistem izviru spoznate svet ustvarjanj in se prepustite 
razvajanju boža skosti okusov.  
Možnost ogledov (vse za več kot 100 oseb):  
° vodeni ogled v družbi mojstra destilacije: ogled prostorov ter spoznavanje ustvarjanja vrhunskih okusov in arom,  nekaj skrivnosti in znanj, ki se prepletajo v 
prvovrstnih žganicah in eteričnih oljih. V sprehodu po prostorih se predstavi celoten postopek destilacije, vse od mletja, destilacije in fermentacije surovin, do 
polnjenja, zapiranja in etiketiranja steklenic, pri čemer vsi postopki še vedno 
potekajo ročno. Ogled poteka v angleščini,  
° ogled čokoladnice, kjer se lahko neposredno izpod rok čokoladne mojstrice opazujejo drzne kreacije, ročno izdelani čokoladni izdelki. Ogled poteka v 
angleščini.  
Širok nabor kulina ričnih in etnoloških doživetij v Beli krajini 
Predlog programa (vse za več kot 100 oseb):  
° delavnica izdelave tradicionalne belokranjske pogače (zaščitena) ali črnomaljskih prest,  
° delavnica izdelave belokranjske pisanice, edinstvenega okraševanja velikonočn ih 
jajc, ° pohod po poteh soseske zidanice –  edinstven pohod, kjer udeleženci spoznavajo 
vinsko banko ter lokalne vrhunske vinarje,  
° festival Mlada portugalka, kjer udeleženci poskušajo mlado rdeče vino, značilno za Belo krajino,  
° ogled prenovljenega gradu Vin ica z vinsko pokušino. Grad je bil prenovljen tudi s 
pomočjo evropskih sredstev,  
° predstavitev projekta e- bike Kolpa ter vožnja z e- kolesi do različnih ponudnikov 
(npr. vinska pokušina, ogled glampinga …),  
° ogled glampingov Big Berry, Mini Resort in Malerič,  kjer udeleženci vidijo 
trajnostne mobilne hiške slovenske izdelave.  
Športni program : V Novem mestu se na vrhunski tekmovalni ravni izvaja večina 
športov, prisotnih v Sloveniji (košarka, odbojka, rokomet, nogomet, namizni tenis, tenis, 
gimnastika, atletika). Nesporno pa je Novo mesto slovenska prestolnica kolesarskega 
športa, saj ima tu dom edina slovenska profesionalna kolesarska ekipa Adria Mobil Cycling, ki je obenem organizatorka največje kolesarske prireditve pri nas –  
mednarodne kolesarske dir ke Po Sloveniji.  
Prestolnica slovenskega kolesarstva – mednarodne kolesarske dirke in unikaten 
kolesarski kompleks (Olimpijski center Novo mesto).  
Novo mesto je prestolnica slovenskega kolesarstva in tradicionalno gosti cilj 
mednarodne kolesarske dirke Po Sloveniji, ki jo organizira najboljši slovenski 
kolesarski klub Adria Mobil Cycling  iz Novega mesta. Dirka je s prenosom na televizijski 
mreži Eurosport in sloganom Fight for Green  ob sodelovanju s Slovensko turistično 
organizacijo postala eden ključnih promotorjev Slovenije kot športne, zelene in k 
trajnostnemu razvoju zavezane destinacije. Žal tako dirka Po Sloveniji kot tudi 
Mednarodna kolesarska dirka Grand prix Adria Mobil potekata v prvi polovici leta, 
vendar pa bo med predsedovanjem Slovenije Svetu EU v avgustu potekala 
tradicionalna Mednarodna kolesarska dirka Hrvaška- Slovenija s ciljem v Novem mestu.  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
120 
   V Češči vasi pri Nov em mestu je leta 2018 odprt Olimpijski center Novo mesto , vrhunski 
športni kompleks, unikaten v radiju 500 kilometrov.  Gre za velodrom za dirkališčno 
kolesarstvo, ki je bil leta 1996 zgrajen za potrebe mladinskega svetovnega prvenstva, 
od lani pa je obnovl jen, pokrit in nadgrajen z 200 -metrsko štiristezno atletsko krožno 
progo, osmimi 60 -metrskimi šprinterskimi stezami, progami za skok v daljino in višino, 
skakališčem za skok ob palici in metališčem za suvanje krogle. Slovenija je tako dobila 
vrhunski kompl eks za razvoj dveh športov –  kolesarstva in atletike –  pri nas. Velodrom 
je objekt, ki ima v kolesarskih državah posebno težo: na nagnjeni progi na olimpijskih igrah podeli deset kompletov odličij, kar pomeni za Slovenijo deset dodatnih možnosti 
za olimpijsko medaljo . Kot velik pokrit prostor je Olimpijski center Novo mesto primeren 
tudi za organizacijo različnih dogodkov. Olimpijski center Novo mesto bo tako prizorišče 
Svetovnega prvenstva v karateju v različici Shotokan Karate Do of United Nations –  
SKDUN), ki bo potekalo od 9. do 11.  oktobra 2020 v Novem mestu, s čimer bo Novo 
mesto kot izkušeno prizorišče velikih športni h in drugih dogodkov dobilo dodatne 
mednarodne in organizacijske izkušnje.  
Možen program (vse za nad 100 oseb):  
° spremljanje razburljivega zaključka Mednarodne kolesarske dirke Hrvaška -
Slovenija,  
° ogled Olimpijskega centra Novo mesto, unikatnega športnega kompleksa v radiju 500 kilometrov, pod vodstvom kolesarskih strokovnjakov,  
° ogled treninga profesionalnih kolesarjev na velodromu,  
° organizacija kulturnega/konferenčnega dogodka v unikatnem objektu.  
Skoki v Krko in Noč na Krki: Konec avgusta ali na začetku s eptembra s Kandijskega 
mostu tradicionalno poteka atraktivno tekmovanje v skokih v vodo z višine . 
Mednarodno tekmovanje se šteje za zaključek slovenskega pokala. Ob skokih poteka še veliko drugih športnih, kulturnih in družabnih prireditev v organizaciji š tevilnih 
organizacij. Skoke v Krko, ki jih organizirajo že trideset let, spremlja vsakoletna 
prireditev Noč na Krki  z različnimi prireditvami na reki Krki in ob njej, program za otroke, 
spuščanje lučk v Krko in večerne koncerte za vse generacije.  Predlog p rograma: 
° ogled atraktivnega tekmovanja v skokih v vodo z višine,  
° Noč na Krki, najbolj množična prireditev v Novem mestu s kulinarično ponudbo Kuhinje nad Krko.  
Široke možnosti atraktivnih športnih doživetij  
° rafting tura na Krki pod vodstvom svetovnih prvakov v raftanju: od Zagradca do 
Soteske, v vsakem čolnu je povprečno osem ljudi, primerno tudi za začetnike in 
tudi v hladnejših mesecih. Lahko za več kot 100 oseb,  
° pohod do prepadne jame v spremstvu jamarjev, ogled črnega močerila. L ahko za 
več kot 100 oseb,  
° organizirano kolesarjenje ali pohod po vinskih in gozdnih poteh po celotni Dolenjski. Lahko za več kot 100 oseb,  
° panoramski polet z motornim letalom na letališču Prečna, v letalu so poleg pilota še tri osebe,  
° Golf Grad Otočec: igrišče z 18 luknjami par 72; poligon za vadbo kratke igre, poligon za vadbo kratkih in dolgih udarcev, vadbena zelenica in zelenica s peščeno oviro. 
Začetniki se lahko učijo osnov zamaha na golf driving range,  
° Novomeški polma raton, zadnji konec tedna v septembru ali prvi v oktobru,  
° jahanje v Konjeniškem centru Češča vas, primerno za začetnike,  
° smučišče Bela, 30 km od Novega mesta. Smučišče je primerno za vse smučarje – 
od začetnikov do tekmovalcev. Ponuja odlično smuko in preč udovit razgled po 
Dolenjski ter Beli krajini vse do Triglava.  
Gostilna Repovž: Tipična slovenska gostilna, polna topline in spominov, z živim šankom 
in pogrnjenimi mizami. »Za dobre duše in radovedne želodce«, vas bo pozdravil napis 
pri vhodu. Z močno ukoreninjeno tradicijo in konstantnim iskanjem novega želimo TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
121 
   ponesti naše okolje v svet. Navdih okolja in ljudi ter pestrost bogastva dolenjske zemlje 
nam dajejo možnost, da ustvarjamo kuhinjo s podpisom.  
Domačija Novak: Domačija z velikim štedilnikom, debelimi mizami, polno ok ensko 
polico, bogato vinsko kletjo in toplimi rjuhami.  
Ekološka kmetija Pecel: Pod obronki gorjancev na 450m višine jih pri kmetovanju nihče 
ne moti in ne onesnažuje narave. Spoštljiv odnos do narave, živali in ljudi jih že od 
nekdaj spremlja pri kmetovanju. Zavedajo se, da so le začasni najemniki na tej zemlji, 
zato jo morajo naslednjim generacijam ohraniti neomadeževano.  
4.28.3  Kulturni p rogram  
V Novem mestu ni dneva brez kulturne prireditve –  gledališke predstave, koncerta, 
razstave, pogovornega večera, prireditve na prostem ... Kulturna ponudba v mestu je 
raznolika in zelo kakovostna.  
Anton Podbevšek Teater:  APT je prva profesionalna gledališka ustanova, ustanovljena 
in delujoča na področju Dolenjske in Bele krajine in je najmlajše slovensko 
profesionalno gledališče. Ime je dobilo po Antonu Podbevšku, prvem slovenskem 
avantgardistu, ki je bil pobudnik prve pok rajinske umetniške razstave, pozneje 
poimenovane novomeška pomlad. Drža Anton Podbevšek Teatra je prvenstveno vezana na odnos gledališka umetnost : filozofija, strategija uprizoritev in koncepta 
gledališča pa je vizualni inštitut, ki temelji na najmanjši m ožni amplitudi med elitno in 
množično kulturo. Kot tak je APT unikum v slovenskem prostoru. Žanrsko APT izvaja dramsko, postdramsko, otroško, plesno, filozofsko in glasbeno gledališče. V kratkem 
času delovanja je izvedel veliko svetovnih praizvedb, med dru gim prvi uprizoritvi 
vodilnega svetovnega filozofa Slavoja Žižka. APT je bil v okviru Evropske prestolnice 
kulture 2012 prenovljen s sredstvi Evropske unije.  Anton Podbevšek Teater je v Sloveniji nedvomno najboljši mogoči primer »povezovanja tradicionalnih umetniških 
oblik s sodobnimi, inovativnimi in eksperimentalnimi kulturnimi izrazi«.  
Možnosti (do okoli 100 oseb):  
° ogled predstave (z angleškim podnapisi),  
° predstavitev in ogled gledališča (vodenje v angleškem jeziku).  
Dolenjski muzej in Muzejski vrtovi –  razstave in prireditve: Poleg najdragocenejše in 
v evropskem prostoru unikatne arheološke dediščine se Dolenjski muzej ponaša še kakovostnimi stalnimi in občasnimi razstavami s področja etnologije, kulturne, 
umetnostne in novejše zgodovine ter s stalno slikarsko razstavo v Jakčevem domu: 
Arheološka podoba Dolenjske, Dolenjska in njeni ljudje, Razstava novejše zgodovine 
(NOB), Stalna likovna razstava Dolenjskega muzeja, Božidar Jakac, Likovno pedagoška 
zbirka, Lojze Slak –  virtuoz na diatonični harmoniki; Moje plošče so moje knjige. Del 
muzejske zbirke je tudi Baza 20 v Kočevskem rogu. V letu 2017 sta Dolenjski muzej in 
Mestna občina Novo mesto v sodelovanju z veleposlaništvoma Republike Poljske in 
Ruske Federacije organizirala odmevno Jantarno leto  z mednarodno strokovno 
arheološko konferenco in konferenco mest ob jantarni poti, pri katerih so sodelovale 
številne pomembne me dnarodne ustanove, vključno z znamenitim muzejem Carsko 
selo iz Sankt Peterburga.  
Dolenjski muzej Novo mesto sodeluje pri projektu Erasmus+KA2 z naslovom 
MuseSchool  (Integration of Museums into School Education). V sklopu projekta so 
razvili dve muzejski a plikaciji za dijake srednjih šol. S pomočjo aplikacij lahko dijaki 
interaktivno in samostojno raziskujejo arheološko preteklost Novega mesta z obiskom arheološkega najdišča Kapiteljska njiva ali stalne arheološke razstave Arheološka 
podoba Dolenjske.  
Dolen jski muzej ima tudi čudovit zunanji prireditveni prostor –  Muzejske vrtove,  ki je 
po dogovoru na voljo za organizacijo različnih dogodkov.  
Možnosti (nad 100 oseb):  
° ogled stalnih in občasnih razstav z vodenjem v angleškem jeziku,  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
122 
   ° organizacija dogodka na Muzejskih vrtovih.  
Knjižnica Mirana Jarca Novo mesto:  Najlepša evropska knjižnica s parkom Rastoče 
knjige  
Knjižnica Mirana Jarca Novo mesto: Knjižnica  je bila v letu 2012 razglašena za najlepšo 
evropsko knjižnico  zaradi svoje posebne arhitekture, velikega števila oken, ki dajejo 
prostorom zračnost in lepe razglede. Novomeška knjižnica ni zgolj izposojevalnica 
knjig, temveč tudi medgeneracijsko in medkulturno središče, v katerem pote kajo 
številne prireditve različnih organizatorjev. V posebnih zbirkah knjižnice hranijo več kot 100.000 kosov raznovrstnega »posebnega« gradiva. To je redko, dragoceno in starejše 
gradivo: rokopisi in tipkopisi mnogih znamenitih Slovencev, prve in posebne,  
bibliofilske knjižne izdaje, faksimili, knjižne ilustracije, umetniške slike, grafični listi, razni dokumenti, predmeti, fotografije, razglednice, ekslibrisi, podobice, tisk med NOB, 
muzikalije, zemljevidi in domoznanski drobni tisk (lepaki, letaki, koled arji, turistični in 
gospodarski prospekti, katalogi, drobni tisk v ožjem pomenu).  
Ob knjižnici je park Rastoče knjige , ki na simbolni ravni povzdigne civilizacijski pomen 
knjige in pisane besede ter znanja. V parku so postavljena spominska obeležja partnerskim mestom Mestne občine Novo mesto, na katerih je zapis mest, pomembnih 
oseb ali izročil, ki so zaznamovala njihov k ulturni prostor, ter spominsko obeležje 
dolenjskih pisateljev, ki se vstavijo vsako leto kot list v rastoči knjigi. Idejni oče vseslovenskega gibanja Rastoča knjiga je Novomeščan in častni občan Mestne občine 
Novo mesto dr. Janez Gabrijelčič.  
Možnosti (na d 100 oseb):  
° ogled najlepše evropske knjižnice in njenega dragocenega gradiva z vodenjem v 
angleškem jeziku,  
° organizacija dogodka v posebnem okolju atrija knjižnice ali v parku Rastoče knjige.  
Kulturni center Janeza Trdine:  Prizorišče vrhunskih dogodkov vseh kulturnih zvrsti, 
vključno z lastno in drugo izvirno novomeško produkcijo.  Kulturni center Janeza Trdine  (KCJT) : Vse celo leto ponuja vrhunske prireditve vseh 
kulturnih zvrsti (gledališke predstave, koncerti, razstave, različne prireditve), ki 
razprodajo največjo Trdinovo dvorano s 360 sedeži. KCJT razpolaga s profesionalno 
ekipo, ki ima izkušnje s postavitvijo razl ičnih najzahtevnejših dogodkov. V zadnjem 
času so bile posebej odmevne postavitve novomeške produkcije, kot je izvirna 
slovenska opera novomeškega skladatelja Aleša Makovca z naslovom Deseti brat,  ki 
vsebinsko temelji na ljudskih pripovedih in istoimenskem  romanu Josipa Jurčiča. V njej 
so sodelovali pretežno novomeški umetniki (Solistični zbor z glavno vlogo Irene Yebuah 
Tiran, Pevski zbor Vokalne akademije Jurij Slatkonja, plesalci Folklornega društva 
Kres  ...). V prihodnjem letu bo KCJT uprizoril opero po  motivih neuslišane ljubezni 
največjega slovenskega pesnika Franceta Prešerna do Primiceve Julije, ki je živela in 
umrla v Novem mestu.  
Možnosti:  
° ogled aktualnih predstav (koncerti lokalnih ali tujih umetnikov),  
° organizacija dogodka v KCJT.  
Simfonični orke ster, Big band in druge odlične zasedbe Glasbene šole Marjana Kozine  
Novomeški simfonični orkester:  Nastal je leta 1989 v Glasbeni šoli Marjana Kozine 
Novo mesto, je eden pomembnejših amaterskih sestavov te vrste v Sloveniji . Jedro 
Novomeškega simfoničnega  orkestra sestavljajo učitelji ter sedanji in nekdanji učenci 
Glasbene šole Marjana Kozine Novo mesto, orkester pa že vrsto let plodno sodeluje tudi s številnimi poklicnimi solisti, zlasti s pevci iz različnih držav in kulturnih okolij. S 
šolskim letom 201 6/2017 je vodenje orkestra prevzel Miro Saje. S krstnimi izvedbami s 
področja slovenske glasbene klasike ter posameznih del iz svetovnega simfoničnega repertoarja orkester prispeva k ohranjanju slovenske kulturne dediščine. Opus 
skladateljev, katerih življenje in delo sta povezana z Novim mestom, ima zanj prav 
poseben pomen. Kakovost orkestra je bila deležna zasluženega priznanja občinstva in 
strokovne kritike ne samo v domačem okolju, ampak tudi v tujini. Novomeški simfonični 
orkester glasbene šole je med drugim dvakrat sodeloval pri projektu Evropska 
prestolnica kulture –  Maribor 2012. Njegove koncerte je že večkrat v celoti posnela RTV 
Slovenija. Poslanstvo Novomeškega simfoničnega orkestra je že davno preseglo TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
123 
   običajne pedagoške dimenzije in je usmerjeno k umetniškim ciljem. Glasbena šoli 
Marjana Kozine Novo mesto se ponaša tudi z odličnim Big bandom, jazz in drugimi 
zasedbami.  
Možnosti (nad 100 oseb): Ogled katerega izmed rednih ali posebej dogovorjenih koncertov.  
Pihalni orkester Krka: Večkrat nagrajeni orkester, ki ustvarja vrh slovenske ljubiteljske 
kulture. Pihalni orkester Krka  je v slovenskem in mednarodnem prostoru prepoznan 
kot eden izmed najboljših amaterskih pihalnih orkestrov. Leta 2005 je orkester osvoji l 
zlato medaljo s pohvalo na svetovnem glasbenem tekmovanju na Nizozemskem, 
posnetek nastopa pa je bil uvrščen na dvojni zgoščenki najboljših izvedb skladb 
tekmovanja. Je večkratni zmagovalec mednarodnih tekmovanj pihalnih orkestrov v 
Italiji (1995, 1997, 1999 in 2015), Nemčiji (2002) in na Madžarskem (1999, 2010).  
Orkester je petkratni zmagovalec državnih tekmovanj pihalnih orkestrov. Leta 2012 so v Laškem v najvišji, koncertni kategoriji, prejeli zlato plaketo in postali državni prvaki. 
Resen pristop in trdo delo Pihalnega orkestra Krka so opazili tudi glasbeni ustvarjalci v 
tujini, tako so orkester že obiskali in z njim delali glasbeniki svetovnega kova, kot so 
Philip Sparke, Nigel Hess, Bart Picqueur, Velvet Brown in drugi. Leta 2015 so člani 
Pihalnega orkestra Krka izdali svojo prvo zgoščenko. Orkester se loteva tudi številnih 
drugih glasbenih projektov. Za glasbeno udejstvovanje mladih skrbi z glasbenimi 
delavnicami Poletne glasbene urice. Z inovativnim načinom dela je orkester zgled 
dobre prakse, ki ve dno poskrbi za kakovostno programsko ponudbo. Odlikuje se v 
izvedbi in pristopu k projektom, ki dvigujejo društveno ustvarjalnost na vsakokrat višjo raven. Je promotor slovenske ustvarjalnosti, kulturne dediščine in kakovostne 
glasbene vzgoje. Od leta 2007  orkester vodi večkrat nagrajeni dirigent Matevž Novak.   
Slika 54: Pihalni orkester Krka, foto: Občina Novo mesto  
° ogled katerega izmed rednih koncertov,  
° ogled odprte vaje, nastopa manjšega sestava, predstavitev delovanja.  
Mešani pevski zbor Pomlad:  Od ustanovitve leta 1992 je na državnih in mednarodnih 
tekmovanjih osvojil številna priznanja : šest nastopov na največjem slovenskem 
tekmovanju Naša Pesem (štiri srebrna priznanja in dve bronasti priznanji ), zlato in 
srebrno priznanje v Bratislavi unija 2007, zlato odličje in naziv absolutnega grand prix zmagovalca v češkem Olomoucu junija 2009, zmaga na regijskem in prva nagrada na 
državnem tematskem tekmovanju Sozvočenja 2016. V tujini je zbor prvič nasto pil leta 
1996 v Rimu in Vatikanu, kjer so peli tudi papežu, istega leta pa gostovali še v Kataloniji. V sklopu sodelovanja s slovenskimi skupnostmi so leta 2004 nastopali v Banjaluki in 
Tuzli. Avgusta 2005 so izvedli svojo največjo koncertno turnejo po Argentini in Čilu, v 
sredini oktobra 2009 pa so gostovali na Portugalskem. Zbor je nosilec dveh projektov : 
Pesem povezuje (od leta 2002 dalje), ki zajema sodelovanje s pevskimi zbori iz 
 
124 
   Slovenije in tujine ter s tem prispeva k bogatenju kulturne izmenjave med mesti, 
občinami in državami, ter projekta PoPmlad, ki si prizadeva za popularizacijo 
zborovskega petj a s poudarkom na širjenju zanimanja med mladimi. Zbor je pri 
snemanju albumov sodeloval tudi z znanima glasbenima skupinama Dan D in Siddharta ter popularnimi pevci, kot so Alenka Godec, Nina Pušlar in Oliver Dragojevič. 
Od leta 2012 zbor vodi asistentka n a Akademiji za glasbo Alenka Podpečan, dobitnica 
Prešernove nagrade Akademije za glasbo za koncertno dejavnost v akademskem letu 2016/2017.  
° posebej dogovorjen nastop.  
Založba Goga:  Evropski pr ojekt pisateljskih rezidenc Reading Balkans, novomeški 
poletni večeri, festival kratke proze Novo mesto short in drugi kulturni dogodki na 
vrhunski ravni. Že vrsto let Založba Goga  s svojo knjigarno in njenim prireditvenim 
programom pomembno prispeva k oži vljanju novomeškega mestnega jedra. Z vsakim 
letom z že uveljavljenimi in novimi kulturnimi vsebinami (p)ostaja prepoznaven 
soustvarjalec širšega slovenskega kulturnega prostora, o čemer pričajo mnoge 
nagrade strokovne javnosti. Založba Goga je ena od založb z največ nagrajenimi avtorji, 
vključno z dobitnikom Prešernove nagrade Borisom A. Novakom. Z uveljavljenimi 
mednarodnimi projekti ( evropski projekt pisateljskih rezidenc Reading Balkans, 
financiran v okviru programa »Creative Europe: Culture«) sega tudi prek meja Slovenije; 
tako prek sodelovanja v več mednarodnih projektih prinaša nove, sveže in aktualne kulturne vsebine v Novo mesto in Slovenijo.  
Julija in avgusta Založba Goga organizira festival Novomeški poletni večeri,  v okviru 
katerih na  novomeškem Glavnem trgu gosti mojstre pisane in govorjene besede ter 
vrhunske glasbenike. Vsak teden se na odru zvrstijo najbolj odmevna imena slovenskega družbenega in kulturnega prostora, pri čemer je velik del pozornosti 
name njen najboljšim domačim knjižnim ustvarjalcem. Pogovore nadgrajujejo z 
izborom kakovostnih domačih glasbenikov. V zadnjem tednu avgusta v organizaciji založbe Goga in sodelovanju z Javno agencijo za knjigo in Mestno občino Novo mesto v Novem mestu poteka festival kratke proze Novo mesto short,  ki je edini festival 
kratkih zgodb v Sloveniji in je letos potekal četrto leto zapored.  
Možnosti:  
° udeležba na pogovornih tematskih večerih, ki potekajo v angleščini oziroma so 
prevajani,  
° predstavitev projekta pisateljskih rezidenc Reading Balkans in založbe ter knjigarne.  
Festival Jazzinty:  Osrednje neformalno izobraževalno središče na področju jazz glasbe 
v srednji Evropi. V avgustu v Novem mestu že 20 let zapored poteka mednarodna 
poletna glasbena delavnica i n jazz festival Jazzinty . Poleg glasbenih delavnic dogajanje 
v mestu dopolni pestro koncertno dogajanje, festival pa se zaključi z velikim jazz 
koncertom. Glasbena delavnica in festival Jazzinty predstavlja največji mednarodni 
festival v JV Sloveniji in os rednje neformalno izobraževalno središče na področju jazz 
glasbe v srednji Evropi. Delavnice se vsako leto udeleži do 100 udeležencev, ki prihajajo iz skoraj vseh evropskih držav, ZDA in celo Indonezije, Koreje ter Afrike. Prek predavanj 
in popoldanskih ter večernih jam sessionov dobi udeleženec vpogled v življenje in 
razvoj profesionalnega jazz glasbenika in prejme informacije, ki niso v ustaljenih 
praksah in učnih načrtih svetovnih konservatorijev in akademij. Mentorji in izvajalci 
predstavljajo fuzijo ža nrsko različnih glasbenikov, ki udeležencem nudijo celoten 
spekter jazz glasbe –  od tradicionalnih ameriških bebop prijemov, post -bop premikov, 
fusion ritmičnih vzorcev, neparnih ritmov modernega jazza do sodobnih glasbenih 
praks.  
Možnosti: Festival Jazzin ty ima izrazito mednarodno komponento, zato bi lahko 100 
udeležencev ali več obiskalo večerne festivalske koncerte z mednarodno uveljavljenimi 
mentorji ter tematske jam sessione.  
Dolenjska in Bela krajina: domovina vrhunske rock in pop glasbe: Glasbeni ure dnik na 
Valu 202 Andrej Karoli je v kolumni o kakovosti dolenjske in belokranjske rock in pop 
glasbe  Cviček ni kriv in metliška črnina je nedolžna!  zapisal »Nekaj je, kar dela Dolenjsko 
in Belo krajino posebni.« Dolenjska in Bela krajina sta že desetletja dom rock in pop TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
125 
   glasbenih skupin, ki v koraku s svetovnimi trendi v Sloveniji predstavljajo svojevrstno 
svežino in postavljajo nove glasbene smernice, bodisi da gre za najpopularnejše 
slovenske glasbene skupine (Dan D, DMP ...) bodisi za mlade vzhajajoče z vezde (Jardier, 
MRFY, Indigo) ali vodilne alternativne glasbenike (N'toko ...), ponudba rock in pop 
glasbe v Novem mestu je obsežna, raznolika in izjemno kakovostna.  
Možnosti (nad 100 udeležencev):  
° koncert katere izmed dolenjskih ali belokranjskih pop/rock  glasbenih skupin 
kot primer avtentične slovenske pop/rock glasbe.  
Društvo likovnih umetnikov Dolenjske : DLUD s statusom društva v javnem interesu na 
področju kulture je regionalno stanovsko strokovno združenje profesionalnih likovnih 
umetnikov, ki živijo in delujejo na področju Dolenjske, Bele krajine in Posavja. Združuje 
25 aktivnih članov ustvarjalcev, ki se v okviru društva ukvarjajo s strokovnimi vprašanji 
na področju vizualnih umetnosti. DLUD letno pripravlja projekte na področju javnega 
interesa za k ulturo, na podpodročjih likovnih in vizualnih umetnosti (slikarstvo, 
kiparstvo, grafika, ilustracija, digitalno oblikovanje itd.) z namenom izvajanja kulturnih dejavnosti (razstave, srečanja, kolonije ipd.) kot prispevka h kulturni vzgoji slovenske 
javnosti. Septembra 2019 je DLUD organiziral MEDNARODNI BIENALE LIKOVNE VIZIJE, 
ETIKE(TE) – STRAH 2019, septembra 2021 pa načrtujejo izvedbo naslednjega 
tovrstnega mednarodnega dogodka.  
° ogled razstavljenih del na mednarodnem likovnem bienalu (september 2021),  
° ogled priložnostnih razstav članov DLUD.  
Gimnazija Novo mesto:  Najstarejša gimnazija z neprekinjenim delovanjem v Sloveniji. 
Ustanovila jo je Marija Terezija leta 1746. Ob svoji ustanovitvi je bila edina tovrstna 
izobraževalna ustanova daleč naokoli. Tako je imela od samega začetka pomembno 
kulturno, izobraževalno, zn anstveno, gospodarsko in politično vlogo v življenju 
Novomeščanov in ostalih Slovencev. Na Gimnaziji Novo mesto so se šolali mnogi umetniki, gospodarstveniki in znanstveniki (Josip Plemelj, Ivan Tavčar, Oton Župančič, 
Slavko Grum, Božidar Jakac, Miran Jarc , Dragotin Kette, Marjan Kozina, Anton Podbevšek, Vladimir Lamut, Pino Mlakar, Marjan Mušič, Leon Štukelj in še mnogi drugi). 
Vlogo generatorja mladih intelektualcev, različnih vsebin, od naravoslovnih, 
družboslovnih do uporabnih znanj, ohranja tudi danes in je ena vidnejših 
izobraževalnih ustanov v slovenskem prostoru. Dijaki so aktivni pri ustvarjanju novih in 
dodatnih vsebin v okviru Mladinskega društva Goga, ki na letni ravni pripravi v lastni 
režiji eno do dve premierni predstavi. Gimnazija sodeluje pr i številnih mednarodnih 
projektih, med drugim pri evropskem projektu EyeNet, ki je del Evropske prestolnice 
kulture 2020 na Reki, Hrvaška.  
Možnosti (do 100 udeležencev):  
° vodeni ogled po stalni razstavi o zgodovini gimnazije, ki je bila postavljena leta 
2012 ob 100. obletnici gimnazijskega poslopja (v angleškem jeziku),  
° nastop gimnazijskega Mladinskega društva Goga. 
Folklorno društvo Kres: Prikaz slovenskega ljudskega izročila. Program društva 
obsega pesmi in plese vseh večjih slovenskih pokrajin: pesmi in plesi Dolenjske, Bele 
krajine, Poljanske doline (Starega trga ob Kolpi), Štajerske, Prekmurja, Koroške in 
Posočja. Društvo vsako leto pripravi samostojni nastop, sodeluje pa tudi na številnih 
prireditvah v občini in v najrazličnejših krajih po Sloveniji.  Skoraj vsako leto gostujejo v 
različnih državah. Tako so zaplesali že na Hrvaškem, v Srbiji, Bosni, Makedoniji, Nemčiji, 
na Češkem, v Franciji, Italiji, Španiji, Grčiji, na Madžarskem, v Belgiji, na Nizozemskem 
in v Turčiji. Folklorno društvo Kres je v so delovanju z drugimi slovenskimi folklornimi 
skupinami od leta 2005 do 2016 organiziralo mednarodni folklorni festival SloFolk.  
Možnosti: Krajši nastop, ki bi udeležencem orisal del našega ljudskega izročila  
Plesni studio Novo mesto: Plesni tudio je bil ustanovljen leta 2007 s ciljem v dolenjsko 
prestolnico pripeljati ulične ali »street« plese (hip hop, break dance, jazz in show dance  ...). Že v prvih letih po začetku delovanja je postal sinonim za vrhunske rezultate 
in odlično vzgojo mladih, saj s e ponaša s številnimi medaljami na državnih, evropskih 
in svetovnih tekmovanjih v vseh starostnih kategorijah . V organizaciji Plesnega studia 
Novo mesto je nastal tudi promocijski video Novega mesta  Happy Novo mesto.  
Možnosti (nad 100 udeležencev):  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
126 
   ° ogled plesnega nastopa različnih sestavov, ki lahko popestri kakršen koli 
dogodek,  
° aktivno doživetje uličnega plesa: udeležence dogodka plesni učitelj nauči enostavnejšo koreografijo.  
Društvo za razvijanje kreativnega gibanja Arabeska:  Društvo izvaja kulturno -
umetniške humanitarne projekte za otroke in mladino iz socialno šibkejših okolij, 
projekte, namenjene pripadnikom drugih etničnih manjšin, beguncem in imigrantom. 
Projekte izvaja v dolenjski regiji, drugje po Sloveniji in Evropi. Društvo posebej 
zaznamuje delo z romskimi otroki, s katerimi ustvarja čudovite plesne predstave.  
Možnosti (za nad 100 udeležencev): Ogled plesnega nastopa različnih sestavov, ki lahko popestri kakršen koli dogodek.  
Klub mestnih kvačkaric:  V Novem mestu deluje štiri leta, v sodelovanju z Dolenjskim 
muzejem organizira prireditve (Meški dan ročnih del, Velika noč z Mestnimi 
kvačkaricami ...), s katerimi prek ročnih del obujajo slovensko tradicijo praznikov in na 
izviren način obujajo slovensko etnološko dediščino.  
Možnosti:  
° spoznavanje slovenske etnološke tradicije z udeležbo na dogodku Mestnih kvačkaric (nad 10 oseb),  
° delavnica ročnih del (do 30 oseb).  
Bogat kulturni program Bele krajine  
° ogled edinstvenih Treh far –  romarskega središča s tremi cerkvami,  
° ogled cerkve sv. Duha v Črnomlju z novim mozaikom patra Ivana Rupnika,  
° ogled Mestne muzejske zbirke v Črnomlju (sofinancirana z EU sredstvi) z bogato 
poslikavo v obliki različnih cvetličnih in geometrijskih likov,  ° ogled spominske hiše enega največjih slovenskih ustvarjalcev Otona Župančiča. 
Muzejska zbirka je bila obnovljena s pomočjo sredstev EU,  
° ogled Galerije Kambič v Metliki.  
° Ogled nove zakladnice, kjer obiskovalci na interaktivni digitalni razstavi 
spoznavajo kulturne in naravne znamenitosti Bele krajine ter novega turističnega 
produkta, ki nas pelje skozi 2. svetovno vojno v Črnomlju. Projekt Interreg.  
4.28.4  Gospodarsko -znanstveni program  
Prestolnica slovenskega izvoznega g ospodarstva : Ogled proizvodnje vodilnih 
slovenskih podjetij. Mestna občina Novo mesto je kot prestolnica slovenskega izvoznega gospodarstva sedež nekaterih najpomembnejših slovenskih podjetij. Ogled 
razsežnosti in tehnološke dovršenosti proizvodnje gospoda rskih velikanov Krke , 
Revoza , Adrie Mobil in TPV  obiskovalce pustijo brez besed. Ob tem pa v Novem mestu 
delujejo še številni manjši proizvajalci svetovno konkurenčnih izdelkov (steklena volna, oprema za jahte, senčila ...), ki osupnejo s kakovostjo in mednarodno prodornostjo 
svojih izdelkov in storitev.  
 
Slika 55: Revoz Novo mesto, foto: Občina Novo mesto  
 
127 
    
Predlog programa (od 50 do 100 oseb):  
° seznanitev z razsežnostmi in tehnološko dovršenostjo paradnih konjev 
slovenskega izvoznega gospodarstva (Krka, Revoz, Adria Mobil, TPV) –  vodeni 
obiski v angleškem in nekaterih drugih evropskih jezikih,  
° predstavitev zgodbe o uspehu manjših novomeških podjetij, ki proizvajajo 
svetovno  
konkurenčne izdelke, vod eni obiski v angleškem jeziku.  
Industrijski turizem -  zbirka IMV in hiša tehnološkega napredka: Industrija motornih 
vozil ali IMV  je bila novomeška avtomobilska tovarna, ki je delovala od sredine 
petdesetih let, največja v Novem mestu in ena največjih tova rn v Sloveniji. Iz nje so se 
pozneje razvile družbe Revoz, Adria Mobil, TPV, Plastoform, Podgorje, Tomplast, ki danes predstavljajo jedro dolenjske in slovenske izvozne industrije. V Drgančevju pri 
Novem mestu je na ogled razstava, ki prikazuje razvoj oseb nih in dostavnih 
avtomobilov ter avtodomov od leta 1954 do 2012.  
V neposredni bližini Grmskega gradu in tovarne Revoz  bo v prihodnosti zrasla hiša 
tehnološkega napredka (HTN) , ki bo postala osrednja točka novega produkta 
industrijskega turizma v regiji. Sk upaj z Arheološkim parkom Marof bo predstavljala 
večtisočletne izkušnje preoblikovanja železa, prikaz obdelave železa v obdobju halštata in preoblikovanja pločevine danes, ko imamo tovarno Revoz, ki je ena 
najuspešnejših tovarn v skupini Renault Nissan. V HTN bo osrednja predstavitev 
namenjena avtomobilski industriji. V pritličju bo velika avla za sprejem obiskovalcev, 
kjer bo na sodoben način predstavljena aktualna avtomobilska proizvodnja in bo 
mogoče tudi preizkusiti različne simulatorje, ki bodo ponazor ili proizvodni proces v 
tovarni. Ko bo tovarna odprta za javnost, bo od tu možen tudi ogled proizvodnje s strokovnim vodenjem. V prvi kleti bo na ogled razstava, posvečena razvoju 
avtomobilske industrije na Dolenjskem, ki je zdaj v Drgančevju (zbirka IMV).  
Nadgradnja muzeja in ogleda proizvodnje pa bo tudi vzpostavitev inštituta za robotiko, kjer bodo priložnost dobili mladi strokovnjaki in mednarodni študenti. Skupaj z mentorji iz Revoza in RCNM bodo lahko sodelovali v konkretnih izzivih, s katerimi se sooča 
tovarna.  
Predlog programa (za več kot 100 oseb): Obisk zbirke IMV in predstavitev ideje hiše tehnološkega napredka.  
Center razvoja, raziskav in inovacij (CRRI): svetovanje podjetjem in delavnice robotike za otroke: Eden ključnih izzivov prihodnosti bo pridobiti ustrezno 
usposobljene zaposlene, predvsem na področju novih tehnologij. S tem namenom je 
Razvojni center Novo mesto  ustanovil CRRI , ki svoje dejavnosti usmerja v podporo 
strategiji industrija 4.0 (avtomatizaci ja, robotizacija, digitalizacija). Ekipa strokovnjakov 
dejavno sodeluje pri industrijskih projektih, kjer skupaj z drugimi strokovnjaki svetuje 
podjetjem in uvaja nove tehnologije, ki omogočajo večjo učinkovitost in konkurenčnost 
na mednarodnem trgu, kamor  regija proda približno dve tretjini vsega proizvedenega. 
Da bi tudi v prihodnje lahko zadostili velikim potrebam po strokovnjakih s tega področja, CRRI izvaja celoletne krožke in poletne delavnice robotike in zabavnega 
programiranja za mlade. Do danes se je v programe vključilo že skoraj tisoč 
osnovnošolskih otrok. Zdaj mladi delajo s kompleti LEGO WEDO in LEGO MINDSTORMS, 
nadgradnja pa bo delo s pravimi sodelovalnimi roboti. Danes CRRI razpolaga z robotom 
Fanuc.  
° predstavitev ideje CRRI i n prikaz dela s konkretno skupino mladih (od 50 do 100 
oseb)  
Prenova mestnega jedra: internetna komunikacijska hrbtenjača za celotno Dolenjsko 
in Belo krajino in pot k trajnostni mobilnosti  
Novomeško mestno jedro je bilo obsežnejše prenove nazadnje deležno pred davnimi 
šestdesetimi leti, ko so mu namenili predvsem tranzitno prometno vlogo. Ta je, skupaj 
s preteklim slabim upravljanjem in hitro spreminjajočimi se družbenimi razmerami, 
polagoma povzročila gospodarsko in socialno nazadovanje mestnega središča ter 
slabitev njegove tradicionalne vloge povezovalca bližnjih in daljnih prebivalcev. 
Sedanja prenova je zajemala ureditev urbane opreme, površin za pešce in kolesarski TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
128 
   promet, dostavnih in interventnih površin za gostinske, tržne in prireditvene 
dejavnosti. Javne površine so dostopne vsem uporabnikom, tudi gibalno oviranim, 
starejšim in staršem z vozički. Uredile so se odprte javne površine v mestnem jedru 
glede na simbolni pomen in vsebino. S tem se je ustvaril kakovosten bivanjski prostor 
v mestnem jedru , ki je primeren in privlačen za hitrejši razvoj dejavnosti v središču 
mesta in izvedbo najrazličnejših prireditev, kar pozitivno vpliva tudi na število obiskovalcev in turistov, zmanjšanje praznih lokalov, pestrejšo ponudbo ter še 
pestrejšo ponudbo različ nih prireditev in dogodkov. Omejitev motornega prometa je 
povečala število kolesarjev in pešcev ter prometno varnost za šibkejše udeležence v prometu. Tehnična posebnost Glavnega trga in najpomembnejši del podzemne 
prenove je kolektor, podzemni hodnik, ki pod novimi granitnimi kockami poleg 
komunalnih in električnih vodov združuje internetno komunikacijsko hrbtenjačo za 
celotno Dolenjsko in Belo krajino.  
Predlog programa: Predstavitev celovite prenove mestnega jedra in njenih številnih učinkov na razvoj mes ta (za od 50 do 100 oseb)  
Pametno mesto -  s tehnologijo do trajnostnega razvoja: Mestna občina Novo mesto 
je kot prestolnica slovenskega izvoznega gospodarstva med vodilnimi  
slovenskimi mesti tudi pri uvajanju novih tehnologij in vključevanju pametnih rešitev pri upravljanju mesta. V pristope pametnega mesta nas vodi vizija učinkovitega 
ravnanja z obstoječimi viri, pri čemer so nove tehnologije ključne. Ravno zaradi tega 
smo bili ena prvih občin v Sloveniji, ki je izvedla projekt celovitega sodobnega 
energetskega upravljanja javnih stavb, temelječega na inovativnih odprtih 
tehnologijah (IoT) ter celoviti obdelavi in analizi podatkov. Glede na velikost in 
specifične potrebe mesta, ki izhajajo tudi iz topografije občine, veliko vlagamo tudi v 
pametne sisteme n a področju mobilnosti, ki jo s tem usmerjamo v trajnostni razvoj. Naš 
cilj je v prihodnosti s pametnimi tehnologijami prodreti tudi na druga področja življenja, s posebnim poudarkom na skrbi za okolje.  
Na področju mobilnosti lahko posebej poudarimo multimodalno vozlišče, ki smo ga 
zasnovali v Kandiji, neposredni bližini zgodovinskega mestnega jedra. Tam lahko 
najdemo:  ° pametno parkirišče Trdinova ulica z magnetnimi senzorji zaznavanja parkiranega vozila in  
pilotno aplikacijo, ki omogoča voznikom pregled zasedenosti parkirišča; parkirišče ponuja dve mesti za polnjenje električnih vozil,  
° postajališče mestnega potniškega prometa, ki bo v letu 2020 postalo tudi eno od postajališč novega sistema pametnih prevozov na zahtevo z elektr ičnimi vozili;  
° postajališče sistema za avtomatsko izposojo koles GONm z električnimi kolesi v 
neposredni bližini Kandijskega mostu,  
° eksperimentalno prometno ureditev mešanega prometa pešcev, kolesarjev in motoriziranega prometa na Kandijskem mostu, ki daje  prednost trajnostnim 
oblikam mobilnosti in vodi na za motorni promet zaprt Glavni trg, ki je dober primer, kako vrniti javni prostor pešcem in kolesarjem,  
° multimodalno vozlišče zaokrožuje čolnarna, ki je v neposredni bližini Kandijskega mostu in obiskoval cem mesta omogoča, da uporabijo tudi reko Krko kot prijetno 
in zanimivo obliko mobilnosti.  
Na zgoščenem prostoru mestnega predela Kandija tako v Mestni občini Novo mesto 
razvijamo prihodnost mobilnosti z multimodalnostjo –  možnostjo različne vrste 
prevoza meščanov ali obiskovalcev mesta. Na izzive sodobne mobilnosti in trende 
zgoščevanja prometa odgovarjamo s paleto možnosti, ki omogočajo uporabnikom, da 
si izberejo v vsakem trenutku tisto obliko prevoza, ki je za njih najbolj ugoden časovno, 
ekonomsko ali z vidika udobnosti. Pri tem pa gredo vse oblike v smer trajnosti, nič CO2 
onesnaževanja, ter podpore s pametnimi sistemi, ki predstavljajo asistenco uporabniku 
pri prehodu z ene na drugo obliko mobilnosti (npr. projekt mestna kartica in aplikacije 
za pametne telefone). Eden od pomembnih namenov multimodalnega vozlišča je tudi 
spremljanje in analiza vzorcev mobilnosti uporabnikov, saj je treba prihodnji razvoj 
prilagajati tudi konkretnim potrebam. Vsi sklopi mobilnosti tako vključujejo senzorske 
sisteme za b eleženje prehodov, uporabe ipd. –  parkirišča z magnetnimi senzorji, GONm 
z analitiko uporabe, linijski avtobusni promet v 2020 s terminali za sledenje avtobusom in beleženju vstopov ter sistem pametnih prevozov z zalednim aplikativnim sistemom TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
129 
   upravljanja.  V neposredni bližini so postavljeni tudi senzorji za merjenje kakovosti 
zraka, kar je z mobilnostjo tesno povezano.  
Predlog programa: Predstavitev »pametnega« tehnološko podprtega usmerjanja k 
trajnostni mobilnosti, ki je v eden ključnih elementov globaln ega trajnostnega razvoja 
(od 50 do 100 oseb).  
Primer dobre prakse povezovanja šolstva in gospodarstva: Odprta akademija za 
inovativni turizem  
V prostoru Dolenjske in Bele krajine deluje Odprta akademija za inovativni turizem, kjer 
v partnerstvu poleg Kompasa Novo mesto  s Turističnoinformacijskim centrom Novo 
mesto  in Term Krka  sodelujeta tudi Grm Novo mesto – center biotehnike in turizma  
ter Visoka šola za upravljanje podeželja GRM Novo mesto , nosilec projekta pa je 
Fakulteta za organizacijske študije v Novem mestu . Odprta akademija za inovativni 
turizem je izobraževalno, znanstvenoraziskovalno, motivacijsko in promocijsko 
gibanje, ki predstavlja vez med izobraževalnimi ustanovami, regijskim gospodarstvom, 
javnimi organizacijami, civilno družbo in lokalnimi skupnostmi. Akademija se usmerja 
v uspešen, trajnostno naravnan ter družbeno odgovoren razvoj turizma, ki predstavlja 
raznolika doživetja gostov na destinaciji in dobro počutje prebivalcev v lokalnih 
skupnostih.  
Predlog programa: Predstavitev dobre pr akse povezovanja šolstva in gospodarstva: 
Odprta akademija za inovativni turizem (od 50 do 100 oseb).  
Društvo za razvijanje prostovoljnega dela Novo mesto:  Skrb za ranljive skupine, 
stičišče nevladnih organizacij regije JV Slovenija in primer prenosa dobrih praks v 
lokalno skupnost prek evropskih projektov  
Društvo za razvijanje prostovoljnega dela (DRPD):  Ena večjih nevladnih organizacij v 
regiji in ena redkih, ki se na območju, kjer živijo različne kulture, sistematično ukvarja z 
ustvarjanjem bolj odprte družbe za vse. Z obsežnim socialnovarstvenim, kulturnim in 
mladinskim programom že 27 let skrbi za vključevanje najranljivejših prebivalcev v 
družbo. Hkrati pa kot regionalno stičišče nevladnih organizacij skrbi za razvoj teh 
organizacij, da bi zmogle vsaka na svojem področju kar najbolje prispevati k razvoju druž be. Med njegovimi v javnosti bolj prepoznavnimi programi so dnevni centri za 
romske otroke in otroke priseljencev, ki jih na treh lokacijah –  v središču mesta in v dveh 
romskih naseljih –  redno obiskuje 450 otrok, mladih in odraslih. Vsakodnevno učenje 
slovenskega jezika, pomoč pri domačih nalogah in učenju ter inovativni načini 
podajanja novih znanj in kompetenc so občutno izboljšali izobrazbeno sliko: otroci 
uspešneje napredujejo v višje razrede osnovne šole in celo v srednjo šolo, kar je bilo še 
pred nek aj leti nepredstavljivo. Začeli so se udeleževati tudi obšolskih dejavnosti in 
družabnega življenja zunaj svojih naselij, kar je prav tako velik korak. Sožitje med različnimi kulturami društvo neguje z organizacijo tradicionalnega petdnevnega 
festivala kul turnih in kulinaričnih užitkov Teden kultur, vsakomesečnih medkulturnih 
večerov in s številnimi mednarodnimi izmenjavami. Letno društvo sodeluje pri več kot 
50 različnih evropskih projektih,  prek katerih se seznanja s primeri dobrih praks v 
drugih državah in jih prenaša v domače okolje s sodelovanjem z občinami, izobraževalnimi ustanovami, društvi in drugimi organizacijami v regiji.  
° ogled dnevnih centrov za romske otroke in otroke priseljencev (za manjše skupine 
do 30 oseb),  
° obisk medkulturni h večerov Oder je naš: enkrat mesečno, vse leto (za nad 100 
oseb),  
° predstavitev dela društva in prenosa dobrih praks v lokalno okolje prek evropskih projektov (za do 100 oseb),  
° ogled in predstavitev ustvarjalnega počitniškega programa Otroški svet: julij, vsak 
dan med 10. in 12. uro v parku pred Kulturnim centrom Janeza Trdine.  
Mikrografija d.o.o.: V podjetju Mikrografija so zaposleni  izkušeni strokovnjaki  s 
področja informatike, obvladovanja dokumentov in arhivistike, ki svoje znanje nenehno 
nadgrajujejo doma in na tujem. Že več kot 25 let se trudijo poiskati najbolj optimalne 
rešitve  za stranke in z veseljem zagrizejo v vsak poslovni izziv.  
Več informacij:   TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
130 
   Grm Novo mesto –  center biotehnike in turizma  : Grm Novo mesto -  center biotehnike 
in turizma je šola s 130 -letno tradicijo. Je pravni naslednik Kmetijske šole Grm Novo 
mesto, ki je bila ustanovljena leta 1886. Leta 2007 se je Kmetijski šoli Grm   Novo mesto 
priključila Srednja šola za gostinstvo in turizem in tako je nastal Grm Novo mesto - 
center biotehnike in turizma.  
V okviru centra deluje pet organizacijskih enot, od tega tri šole:  
° Kmetijska šola Grm in biotehniška gimnazija,  
° Srednja šola za gostinstvo in turizem,  
° Višja strokovna šola, 
° Dijaški in študentski dom,  
° Medpodjetniški izobraževalni center z razvojnim   raziskovalnim inštitutom.  
Izobražujemo mladino in odrasle v prehranski verigi od njive do mize s 
poudarkom na varovanju narave in okolja in turistični ponudbi.  
 
4.29 VELIKE LAŠČE  
4.29.1  Promocijski program  
Rašica – rojstni kraj Primoža Trubarja:  Prireditveni prostor v izjemnem naravnem 
okolju, Trubarjeva spominska soba, žaga, mlin.  
 
Slika 56: Trubarjeva domačija, foto: Peter Centa  
Dolnje Retje –  rojstni kraj Frana Levstika: Domačnost prireditvenega prostora okrog 
Levstikovega spomenika, lipe in s slamo kritega kozolca.  
Podsmreka – rojstni kraj Josipa Stritarja : Domačnost prireditvenega prostora  okrog 
Stritarjeve spominske plošče in s slamo krite kašče z razstavo starega kmečkega 
orodja.  
Grad Turjak: Bogat s svojo zgodovino in povezava na boje proti Turkom.  
Gradež pri Turjaku:  Sušilnica sadja na bukova drva, etnografsko zbirko in kulinarično 
ponudbo.  
Križišče evropskih pešpoti E6 in E7  v Predgozdu.  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
131 
   Krvava Peč : Vasica, kjer danes živi le enajst stalnih prebivalcev (prireditveni prostor v 
izjemnem naravnem okolju, znameniti Lojzo v teater –  kamniti amfiteater v naravni 
vrtači na kraškem polju sprejme do 200 gledalcev).  
Velike Lašče : Prireditveni prostor na Levstikovem trgu z Levstikovim spomenikom in 
odlično tehnično opremljenim Levstikovim domom  
Zanimive vsebine za oglede:  
° razstav e in prireditve na Trubarjevi domačiji na Rašici,  
° razstave in prireditve v Levstikovem domu v Velikih Laščah,  
° prireditve v Lojzovem teatru v Krvavi Peči,  
° prireditve na Gradežu pri Turjaku,  
° priložnostne razstave v Domu veteranov v Krvavi Peči,  ° prireditve in  ogledi v gradu Turjak,  
° veliko naravnih (geoloških) posebnosti, razglednih točk,  
° možnosti za krajše in daljše pohode,kolesarjenje, jahanje,  
° domača kulinarična ponudba, prenočevanje v glampingu in zasebnih sobah.  
 
       TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
129 
  
KAZALO VSEBINE  2, TABELNI PREGLED  
 
1 TABELNI PREGLED -  ALPSKA SLOVENIJA  .................................................................................................. 129 
1.1 BLED  ............................................................................................................................................................ 129 
1.2 KRANJSKA GORA ..................................................................................................................................... 130 
1.3 JEZERSKO  ................................................................................................................................................... 131 
1.4 RADOVLJICA  .............................................................................................................................................. 132 
1.5 KRANJ  ......................................................................................................................................................... 134 
1.6 TRŽIČ  ........................................................................................................................................................... 136 
1.7 BOHINJ  ........................................................................................................................................................ 137 
1.8 IDRIJA  .......................................................................................................................................................... 138 
1.9 MOZIRJE  ..................................................................................................................................................... 139 
1.10 SOLČAVA  ................................................................................................................................................... 140 
1.11 ZREČE  ........................................................................................................................................................... 141 
1.12 MARIBOR  ................................................................................................................................................... 142 
1.13 HOČE - SLIVNICA  ...................................................................................................................................... 144 
1.14 RADLJE OB DRAVI  ................................................................................................................................... 145 
2 TABELNI PREGLED –  MEDITERANSKA SLOVENIJA  ................................................................................. 146 
2.1 POSTOJNA Z OKOLICO  ........................................................................................................................... 146 
2.2 NOVA GORICA IN GORIŠKA BRDA Z OKOLICO ............................................................................... 147 
2.3 TOLMIN IN KO BARID Z OKOLICO  ....................................................................................................... 148 
2.4 VIPAVA Z OKOLICO  ................................................................................................................................. 149 
2.5 SEŽANA Z OKOLICO  ................................................................................................................................ 150 
2.6 PIRAN, PORTOROŽ, STRUNJAN Z OKOLICO  ..................................................................................... 151 
2.7 KOPER  ......................................................................................................................................................... 153 
3 TABELNI PREGLED -  LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA  ................................................................ 154 
3.1 LJUBLJANA Z OKOLICO  .......................................................................................................................... 154 
3.2 LITIJA  ........................................................................................................................................................... 156 
3.3 KAMNIK ...................................................................................................................................................... 157 
3.4 KOČEVJE  ..................................................................................................................................................... 158 3.5 IVANČNA GORICA  .................................................................................................................................... 159 
4 TABELNI PREGLED -  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  ................................................................... 160 
4.1 MORAVSKE TOPLICE IN RADENCI Z OKOLICO ............................................................................... 160 
4.2 LENDAVA  .................................................................................................................................................... 161 
4.3 RAZKRIŽJE  ................................................................................................................................................ 162 
4.4 ORMOŽ  ....................................................................................................................................................... 163 
4.5 GRAD ........................................................................................................................................................... 164 
4.6 MURSKA SOBOTA  .................................................................................................................................. 165 
4.7 PTUJ  ............................................................................................................................................................ 166 
4.8 PODČETRTEK  ............................................................................................................................................ 167 
4.9 ROGATEC ................................................................................................................................................... 168 
4.10  ROGAŠKA SLATINA Z OKOLICO  .......................................................................................................... 169 
4.11 ŠMARJE PRI JELŠAH  .............................................................................................................................. 170 
4.12 ŠENTJUR  ..................................................................................................................................................... 171 
4.13 SLOVENSKE KONJICE  ............................................................................................................................. 172 
4.14 CELJE ............................................................................................................................................................ 173 
4.15 ŽALEC Z OKOLICO  ................................................................................................................................... 174 
4.16  VELENJE  ......................................................................................................................................................175  
4.17 SEVNICA Z OKOLICO  .............................................................................................................................. 176 
4.18  LAŠKO .......................................................................................................................................................... 177 
4.19  RADEČE  ...................................................................................................................................................... 178 
4.20  HRASTNIK  ................................................................................................................................................. 179 
4.21 TRBOVLJE  .................................................................................................................................................. 180 
4.22  VOJNIK  ......................................................................................................................................................... 181 
4.23  KRŠKO  ......................................................................................................................................................... 181 
4.24 BREŽICE Z OKOLICO  ............................................................................................................................... 184 
4.25  KOSTANJEVICA NA KRKI  ...................................................................................................................... 185 
4.26  BISTRICA OB SOTLI  ................................................................................................................................ 186 
4.27  NOVO MESTO Z OKOLICO  ..................................................................................................................... 187 
4.28  VELIKE LAŠČE  .......................................................................................................................................... 189 
4.29  DOBRNA ..................................................................................................................................................... 190 
4.30  RMSKE TOPLICE  ....................................................................................................................................... 191 
4.31 DOLENJSKE TOPLICE  ............................................................................................................................. 192 
4.32  ŠMARJEŠKE TOPLICE  ............................................................................................................................ 193 
4.33  METLIKA  .................................................................................................................................................... 194       TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
129 
 1 TABELNI PREGLED - ALPSKA SLOVENIJA 
1.1 BLED  
      Spremlj evalne 
aktivnosti    
Vodilne destinacije  Nastanitvene 
kapacitete  Konferenčne 
kapacitete  Spremljevalne 
destinacije  Naravna in kulturna 
dediščina, znamenitosti  Kulturni program  Promocijski program  Gospodarsko -
znanstveni program  
          
BLED  Rikli Balance Hotel - 
bivši hotel Golf (Sava 
hoteli, 150 sob)  največja dvorana za 350 
oseb  
Več informacij: tu  
Bled z okolico  Blejski otok  Folklora  Gostilna Lectar, 
Radovljica  Šola IEDC, MBA, 
izobraževanje  
Grand Ho tel Toplice  
(Sava hoteli, 87 sob). Obnova predvidoma do l.2021  največja dvorana za 300 
oseb  
Več informacij: tu  Muzej čebelarstva 
(Radov ljica)   
Gostilna Avsenik 
folklora  Manjše samooskrbne 
kmetije - Kmetija Mulej  
Hotel Park  (Sava hoteli, 
217 sob)  
Obnova predvidoma do l.2020  dvorana Cankar 
(potencialno)  
Več informacij: tu  Čebelarstvo Ambrožič   
Restavracija 1906 
hotela Triglav  Turizem (Visoka šola za 
gostinstvo, velnes in turizem)  
Best Western Premier 
Hotel Lovec  (59 sob)  dvorana za 140 oseb  
Več informacij: tu  Blejski grad   
Restavracija Blejski grad   
Hotel Jelovica - Bled 
Rose hotel  (100 sob)  4 dvorane, največja za 
80 oseb  Več informacij: tu
 Pletna     
 
 ALPSKA  SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
130 
 1.2 KRANJSKA GORA  
 
     Spremljevalne 
dediščina, zname nitosti  Kulturni program  Promocijski program  Gospodarsko -znanstveni 
program  
          
KRANJSKA GORA  Hotel Kompas  (Hit 
Alpinea, 156 sob)  21 dvoran, največja za 
360 oseb  
      
Hotel Ramada Resort  
(Hit Alpinea, 118 sob)      
 
  ALPSKA  SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
131 
 1.3 JEZERSKO 
          
 JEZERSKO   
          Jezersko  Jezersko   
NOSILNI PRODUKT:  
Vila Planinka , 23 
prestižnih sob, 5 -
zvezdični hote   
 
Hišne aktivnosti v Vili 
Planinka 1: * Celostno 
energetsko raz vajanje 
(Energetske točke, 
Masaže, Wellness)   
 
Planinka 2:  
Degustacije slovenskih 
vin in jezerskih likerjev   
 
Planinka 3:  
Avanture in raziskovanja (vodeni pohodi in trekingi, 
vodena turna smuka , 
kolesarske ture in 
ribolov)   
 
Planinka 4:  
* Fotolov   
 
132 
 1.4 RADOVLJICA  
      Spremljevalne 
dedi ščina, znamenitosti  Kulturni program  Promocijski program  Gospodarsko -
          
RADOVLJICA   
Radovljiška graščina: 
baročna dvorana (do 
250 oseb), plesna dvorana (do 200 oseb)  
Več informacij: tu 
 
 Radovljica z okolico  Tematska pohodna pot 
1: 
Pastirska pot Begunje (Sotočje Save Bohinjke in Save Dolinke)  Linhartov trg, voden 
ogled  Okusi Radol'ce  v 
mesecu novembru:  
Vila Podvin, Restavracija Lambergh, Gostilna Lectar, 
Gostilna Kuns telj, 
Gostišče Tulipan, 
Gostišče Draga, Gostilna Avguštin, 
Joštov hram, Gostilna 
Pr' Tavčar  Elan  
 
Lambergh Château & 
Hotel**** -  4 mice 
dvorane, največja za 100 oseb  
Več informacij: tu  Tematska po hodna pot 
2: Petrova pot Begunje 
(Sotočje Save Bohinjke in Save Dolinke)  Grad Kamen  Obisk čebelnjaka in 
predstavitev življenja 
ter razmnoževanja 
čebel z degustacijo  Veriga (tovarna)  
  
Tematska pohodna pot 
3: Naravoslovna učna 
pot Pusti grad (Sotočje Save Bohinjke in Save 
Dolinke)  Zapuščina arhitekta 
Ivana Vurnika (voden ogled)  Vodene kolesarske ture 
(različne destinacije)  Albatross fly  
  
4: Brezjanska pot miru 
(Sotočje Save Bohinjke 
in Save Dolinke)  Vaška pot Begunje  Rafting po re ki Savi   
  
5: Pot ob Savi (Sotočje 
Save Bohinjke in Save 
Dolinke)  Kropa s kovaško 
tradicijo (voden ogled)  Panoramski polet nad 
Triglavskim narodnim parkom   
   
Ulične predstave ali 
cirkuške delavnice s 
Čupakabro  Doživetje Muzeja 
Avsenik   
   
Dogodki s Pihalnim 
orkestrom Lesce  Umetniško kovanje v 
Kropi   
   
Glasbena šola z njenimi 
orkestri učiteljev in 
učencev    ALPSKA  SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
133 
    
Narodno zabavni 
koncert z Ansamblom 
Saša Avsenika ali 
Veselimi Begunjčani v zibelki narodno zabavne glasbe Begu njah na 
Gorenjskem    
   
 Večer popevk z Moniko 
Avsenik    
   
Nastope pevskih 
zborov, ki delujejo pod 
okriljem JSKD Radovljica    
 
134 
 1.5 KRANJ  
          
KRANJ  Hotel JGZ Brdo  (cca. 
136 sob) opomba: 
obnova in dozidava predvidoma do l.2021  predvidenih več dvoran, 
največja v velikosti 224m2.  
Več informacij: tu
 
Kranj z okolico  Jamnik: pohodniški izziv 
za ljubitelje lepih razgledov Festival Kaos  Rovi pod starim 
Kranjem:  
podzemna skrivnost Kranja  Ogled 
visokotehnoloških podetij:  
Iskra Tel in Iskraemeco  
 
Kongresni center Brdo - 
8 različnih dvoran, 
največja za 550 oseb, v 
izmeri 558 m2.  
Več informacij: tu  Kanjo n reke Kokre – 
drugi najvišji mestni 
kanjon v Evropi  Festival Pianopolis  Doživetje gorskega 
sveta  v družbi živih legend  Ogled energetsko 
samooskrbne  
 vasi Suha pri 
Preddosljah  
Hotel Creina  (cca. 87 
sob)  1 kongresna  dvorana 
(do 100 oseb): obnova in dozidava predvidoma do l.2021  
Več informacij: tu   PU#AR: interaktivni 
muzej za  
ljubitelje vizualne umetnosti  S kolesom na 
raziskovanje  
kranjskega podeželja  LOTRIČ Meroslovje 
d.o.o.  
 
Mestna knjižnica Kranj 
(za manjše dogodke).  
Več informacij: tu   
Pohod po mamutovi 
deželi  Posestvo Brdo   
   
Poletje s Prešernovimi 
nagrajenci  S kolesom na 
raziskovanje kranjskega 
podeželja   
   
Jazz kamp  Muzejska pot   
   
Svetovni  pokal v 
športnem plezanju Gastronomija - več opcij 
(glejte katalog)   
   
Mednarodni festival 
likovnih umetnosti  Večerja na zajli   
   
Festival piva in Kranjske 
klobase  S kolesom na 
podeželja   
   
Vinska pot v rovih in 
martino vanje na 
Pungertih Muzejska pot   
   
Prešerni december  Dvor Jezeršek, Cerklje 
na Gorenjskem   ALPSKA  SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
135 
    
Prešerni v Kranju: 
aktivni sprehod za 
ljubitelje poezije in 
zgodovine  Ekološka turistična 
kmetija Šlibar   
   
Biseri kranjske 
zgodovine    
   
Muzejska  pot   
   
Kranj, mesto očarljive  
arhitekture    
 
136 
 1.6 TRŽIČ  
dediščina, znamenitosti  Kulturn i program  Promocijski program  Gospodarsko -
          
TRŽIČ    
Tržič  Dovžanova soteska  Šuštarska nedelja  Hrastov memorial  Obisk čevljarjev  
  
Šentanski rudnik  Tekčeve jaslice  EU ples brez meja na 
Ljubelju Podjetje Cablex  
  
Mokrišče b lata Mestno jedro  Koncerti na Gorenjski 
plaži  Podjetje Kvibo  
  
Stegovniški slap  Kurnikova hiša  Gutenberški dnevi  Podjetje Intec MKD  
  
Planinske in kolesarske 
poti  
Doživi srednji vek  Ogled Spominske sobe 
Sunite Williams      
Vikend tržiških poti   
    
Peka flike v Kurnikovi 
hiši  
    
Pokušina Tržiških bržol 
na Planini Šija   
    
Vodene kolesarske in 
phodniške ture   
    
Vodene turno 
smučarske ture   
    
Krpljanje, sankanje   
      
137 
 1.7 BOHINJ  
Vodi lne destinacije  Nastanitvene 
          
BOHINJ  ECO hotel  (102 sobi)  10 dvoran, največja za 
180 oseb (Dvorana 
Bogatin, Triglav . . . )  
 Več informacij: tu  
       
138 
 1.8 IDRIJA  
          
IDRIJA     
Idrija  Unesco Globalni 
Geopark  Festival idrijske čipke  Praznik idrijskih žlikrofov  Hidr ia 
  
Krajinski park Zg. Idrijca  Oglarski praznik Dnevi živega srebra  Kolektor  
  
Klavže  Tango festival  Teden evropskih geoparkov   Smart optometry  
  
Divje jezero  Idrijsko poletno 
doživetje - Četrtki na 
placu  Velika kmečka tržnica  Coworking Idrija  
  
Vodni kanal Rake  Grajski večeri na gradu 
Gewerkenegg  HG Trail Idrija   
  
Idrijska kamšt  Dnevi evropske kulturne dediščine  Frudl špancir   
    
Vandranje po gričih  
    
Kendov dvorec  
(kulinarika)   
 
139 
 1.9 MOZIRJE  
          
MOZIRJE  Hotel Golte (54 sob + 
38 apartmajev)  Konferenčna dvorana - 
130 m2 sprejme 
približno 120 ljudi  
Mozirje z okolico  Alpski vrt na Golteh  Predstava "Trške 
zgodbe"  Zeliščni vrt in zeliščarna, 
Gornji Grad  Gozdovi in gozdarstvo 
ZSD  (Zavod za gozdove Slovenije OE Nazarje)  
  
Pot po Golteh  Glasba na citre ob 
večerji, vokalna in instrumentalna glasba 
po dogovoru (citre, 
harmonika, vokalni sestavi, ansambli…)  Grajska večerja, Nazarje  Ogled podjetja KLS  
  
Mozirski gaj park cvetja 
in etnoloških objekotv   
Kolesarske ture z e -
kolesi (npr. pot po 
Rečici ob Savinji, pot po 
vinogradih v Šmartnem ob Paki)  Ogled podjetja BSH  
  
Muzej Vrbovec - muzej 
gozdrastva in lesarstva   
Lahke pohodne poti 
(npr. Pot po Golteh)   
  
Frančiškanski samostan, 
Nazarje     
  
Katedrala Sv. Mohorja 
in Fortunata v Gornjem Gradu     
 
140 
 1.10 SOLČAVA  
dediščina, znamenitosti  Kulturni progra m Promocijski program  Gospodarsko -
          
SOLČAVA  Hotel Plesnik (43 sob + 
kombinacija z drugimi 
nastanitvami)  Konferenčna dvorana - 
130 m2 sprejme približno 120 ljudi
 
Solčava z okolico  Doživljajsko vodenje po 
Solčavskem -  en "fletn 
sprehod"  Glasba na citre ob 
večerji, vokalna in instrumentalna glasba po dogovoru (citre, harmonika, vokalni 
sestavi, ansambli…)  Solčavska panoramska 
pot (z e -kolesi)  Predstavitev 
trajnostnega razvoja v 
turisti čnem območju 
Logarska -Solčavsko 
(Center Rinka)  
  
ogled Centra Rinka v 
Solčavi,  Igrana predstava: 
"Solčavsko skozi čas"        Obisk turistične kmetije 
Rihter / Govc -  Vršnik   Les, lesna  obrt in 
industrija  v ZSD (zgodba gorskega lesa)  
  
Cerkev Mari je Snežne,  ETNO - FLETNO igre   
Ogled podjetja Rihter 
(prejemnik nagrade za trajnostno poslovanje)  
  
Ljubno - vodeni ogledi: 
Flosarska zbirka, Fašunova hiša, 
skakalnica, ogled 
mašnih plaščev in cerkve sv. Frančiška Ksaverja (Radmirje), 
ogled etno hišk (L uče)     
 
   ALPSKA  SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
141 
 1.11 ZREČE 
znanstveni  program  
          
ZREČE Hotel Atrij  (Terme 
Zreče, 45 sob)  hotela se držita skupaj 
in imata 3 dvorane, za 
največ 120 oseb (v "u" postavitvtvi, oz. 170 v kino postavitvi)  
 
Več informacij: tu  Zreče z okolico    
Eko kmetija Urška   
Hotel Vital  (Terme 
Zreče, 48 sob)      
 
142 
 1.12 MARIBOR  
destinacij e Naravna in kulturna 
          
MARIBOR  Hotel Habakuk  (Terme 
Maribor, 135 sob)  9 dvoran, največj a 
dvorana za 500 oseb  
Maribor z okolico Stara trta - najstarejša 
trta na svetu,  Festival Lent, 25. 6. 
2021 - 3. 7. 2021  Hiša Stare trte s Staro 
trto (ogled muzeja, 
degustacija)  Ekološka kmetija Zlate 
misli  
Hotel Mercure City 
Center  (Terme Maribor, 
78 sob)  Mariborsko Pohorje -
ostanki pragozda, Črno 
jezero, slap Šumik, 
Lovrenška jezera   
Mariborska vinska pot   
Hotel City Maribor (78 
sob)  6 konferenčnih dvoran, 
skupna kapaciteta 500 ljudi (dvorane so vprašljive zaradi stebrov)  
 Vinske ceste - svečinski 
srček  Festival Stare trte, 17. 
9. 2021 - 20. 9. 2021  Mariborska kulinarična 
pot  
Hotel Betnava  (38 sob)  2 konf.dvorani (največja 
sprejme do 120 ljudi)  
 Mestno jedro Maribora: 
Lent (Sodni stolp, Vodni stolp, sinagoga), Mariborski grad. . .  Festival Maribor, 21. 9. 
2021 - 1. 10. 2021  Vinagova klet (voden 
ogled + degustacija)   
 
Narodni dom: Dvorana 
generala Maistra (350 ljudi - fiksni stoli)  
 Reka Drava z nabrežjem 
in Mariborskim jezerom  35. Svečana trgatev 
Stare trte,  22. 9. 2021  Obisk v rhunskih 
vinogradnikov na okoliških vinskih cestah (predstavitev in 
degustacija)   
 
SNG Maribor Več 
informacij: tu  Čebelarstvo, API 
turizem  Borštnikovo srečanje, 
druga polovica oktobra 
2021  Posestvo Meranovo, 
spomi nska soba 
Nadvojvode Janeza   
   
Martinovanje, 11. 11. 
2021  Botanični vrt Pivola   
   
Slovensko narodno 
gledališče Maribor s programom opere in 
baleta  Dravska kolesarska pot   
   
Pokrajinski muzej  Posestvo Sončni raj in 
zip line   ALPSKA  SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
143 
    
Umetnostna gal erija 
Maribor  Ogled rovov iz 2. 
svetovne vojne v Coni 
Tezno   
   
Muzej NO Maribor  Vožnja s splavom in 
etnološki program   
    
Vožnja z ladjico Dravska 
vila  
    
Pohorje (vožnja z 
gondolo, pohodi, 
kolesarjenje, Pohorjet…)   
    
Bike Park Pohorje   
    
Drava center   
    
Wakepark Dooplek   
    
Pubec - festival mladih 
štajerskih vin   
    
Salon VinDel - 
Mednarodni salon vina in delikates   
    
Kulinarika: Hiša Denk, 
Rožmarin, Pec, Gostilna 
Maribor, Gostišče pri 
Treh ribnikih, Restavracija 7, 
Restavracija Mak, 
Kooperativa dame   
    
Kmečki turizem Leber   
 
144 
 1.13 HOČE - SLIVNICA  
dediščina, znamenit osti Kulturni program  Promocijski program  Gospodarsko -
          
 HOČE - SLIVNICA   
Fakulteta za kmetijstvo 
in biosistemske vede 
(konferenčna dvorana s kapaciteto 230 oseb in več manjših dv oran).  
 
Hoče Slivnica    
Festival Heriterra 
(Paleo)   
    
Pohorska kulinarična 
transverzala   
    
Pohorje ultra trail   
    
Ekološka turistična 
kmetija Pri Baronu, 
Boris Uranjek   
    
Botanični vrt - Univerza 
v Mariboru   
 
145 
 1.14 RADLJE OB DRAVI  
znanstveni p rogram  
          
RADLJE OB DRAVI     
Radlje ob Dravi  Rad` mam zeleno     
      
146 
 2 TABELNI PREGLED – MEDITERANSKA SLOVENIJA  
2.1 POSTOJNA Z OKOLICO  
dediščina, znamenitosti  Kulturni program  Promocijski program  Gospodarsko -znanstveni 
program  
                
POSTOJNA  Hotel Jama  (80 sob + 
dodatnih 76 sob po 
prenovi hotela, predvidoma aprila 2020)  Jama – 358 m2, sprejme 
200 ljudi.  
Dvorana Tartarus v 
Hotelu Jama –  310 m2, 
sprejme 180 ljudi.  
Dvorana Luka Čeč v 
Jamskem dvorcu – 337 
m2, sprejme do 300 ljudi. Dodatno: manjše dvorane.  
 Postojna z okolico Postojnska jama  VIP obisk Postojnske jame  Predjamski grad  Seznanitev z znanstveno 
vedo speleobiologijo  
 
VIP obisk največjih 
jamskih živih jaslic  Tajni prostori Hotela Jama   
 
5-zvezdično doživetje 
Adrenalinska tura Luka 
Čeč Preplet mediteranske in 
notranjske kuhinje v hotelu   
 
VIP obisk Predjamskega 
gradu    
 
VIP ogled tajnih prostorov 
Hotela Jama   
 
          MEDITERANSKA SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
147 
 2.2 NOVA GORICA IN GORIŠKA BRDA Z OKOLICO  
Vodilne  destinacije  Nastanitvene 
program  
                
NOVA GORICA Hotel Perla  (Hit, d. d., 249  
sob) Pinta: 280 oseb                                    
Nina: 45 oseb                                  
Modra: 45 oseb                                         
Ovalna:  25 oseb                                   
Arena (znotraj Casinoja): 
500 oseb       Club Perla:  80 oseb  Več informacij: tu
 
Nova Gorica in Goriška 
Brda z okolico  
Hrib Sabotin Nova Gorica  Domačija Medot – hiša 
očeta rebule  
Hotel Park  (Hit, d. d., 81 
sob) /  
Ogled grobnice Burbonov 
v samostanu Kostanjevica  Enogastronomski dogodek 
s predstavitvijo destinacij  (v Brdih v Vili Vipolže) Hit, d. d., Nova Gorica  
 
Vila Vipolže  (Goriška 
brda)  –  Piano nobile, 220 
oseb, dvorana se po želji razdeli v tri samostojne dele (več informaci j v 
prilogi).  
Ogled srednjeveške 
vasice Šmartno –  Brda  Vila Vipolže  Arctur Nova Gorica  
    
Enogastronomski dogodek 
– predstavitev Vipavske 
doline  Pipistrel Ajdovščina  
    
Restavracija Klinec 
Plešivo  Instrumentation 
Technologies  Solkan  
       
Klet Brda  
       
Klet Brda  
 
    MEDITERANSKA SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
148 
 2.3 TOLMIN IN KOBARID Z OKOLICO  
program  
               
TOLMIN IN KOBARID     
Tolmin, Kobarid z 
okolico   
Hiša Franko  Ekološka vaška sirarna 
Čadarg  
       
Mlekarna Planika  
 
               MEDITERANS KA SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
149 
 2.4 VIPAVA Z OKOLICO  
program  
                
 VIPAVA   
Vipava z okolico  Izviri reke Vipave  Akustični koncerti  Butične degustacije vin v 
vinskih kleteh  Znanstveni večeri v dvorcu 
Lanthieri  
  
Dvorec Lanthieri  Koncerti klasične glasbe  Dvorec Zemono – visoka 
kulinarična doživetja  
  
Vinski muzej  Razstave slovenskih 
umet nikov v dvorcu 
Lanthieri  Kolesarske poti in 
kolesarjenje   
  
Egipčanska sarkofaga in 
vojaško pokopališče   
Plezanje po naravnih 
stenah   
  
Tabor   
Ultratrail – Vipava Valley 
TRAIL RUNNING   
  
Stari trg    
Zgodba o Leonardu da 
Vinciju v Vipavi   
  
Kebetova hiša   
Zgodba o slovenski himni   
  
Cerkev svetega Štefana   
Vinoteka Vipava   
  
Stari grad   
Matija Vertovec in knjiga 
Vinoreja   
  
Dvorec Zemono   
Teodozijeva rimska vojska   
  
Mozaik patra Ivana Marka 
Rupnika   
Degustacija medu   
  
Vrhpolj e, Teodozijev križ   
Majerija  - restavracija   
  
Cerkev sv. Vida     
  
Lože   
Vinarstvo Ferjančič - 
pinela in češnje  
  
Soteska Bela in plezališče 
Bela    
  
Nanos     
    
  Goče     
 MEDITERANSKA SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
150 
 2.5 SEŽANA Z OKOLICO  
Vodilne dest inacije  Nastanitvene 
program  
                
SEŽANA (LIPICA)  Hotel Maestoso  – 140 
sob (obnova in dozidava 
predvidoma do leta 2021)  Možnost združitve štirih 
dvoran v en prostor 
velikosti 366 m2 
Sežana z okolico  Škocjanske jame  Cerje  Štanjel  Šolski center Srečka 
Kosovela Sežana  
Jama Vilenica  Muzej slovenskih filmskih 
igralcev in Ite Rina, Divača  Po poteh Maksa Fabianija  Projekt RUNE (angl. Rural 
Network Project ):  
Divaška jama   
Kobilarna Lipica  Predlogi OOZ Sežana:  
Marmor,  podjetje za 
pridobivanje in obdelavo naravnega kamna  
Kern,  orodjarske tehnologije  
P.G.M. Inženiring,  proizvodnja gradbenih in 
drugih materialov  
BAUMIT  
Jama Dimnice   
Vojaški muzej Tabor   
Krajinski park Beka – dolina 
Glinščice  
Mesec kraške kuhinje   
Živi muzej Krasa   
Tekaški pozdrav jeseni na 
Krasu  
Vremščica   
Martinovanje na Krasu   
Brkini   
Poletje odprtih kmetij in 
domačij na Krasu  
Botanični vrt Sežana   
Vinska klet Vinakras ali/in 
manjši vinarji   
Suhi kamniti zidovi   
Soba pobega – Karra   
Udornica Risnik   
Restavracije, gostilne – 
več v katalogu   
  
Teran   
  
Posestvo Be laj, zeliščno - 
etnološka domačija   
  
Biohotel - St. Daniel   MEDITERANSKA SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
151 
 2.6 PIRAN, PORTOROŽ, STRUNJAN Z OKOLICO  
dediš čina, znamenitosti  Kulturni program  Promocijski program  Gospodarsko -znanstveni 
program  
                
PIRAN  
Teater Tartini (gledališče 
z 263 sedišči – fiksni 
sedeži)  
Več inf iormacij: tu  
Piran, Portorož, Strunjan 
z okolico Krajinski park Sečoveljske 
soline Kulturna pot po Piranu  Kolesarska avantura z 
električnimi kolesi   
Hotel Piran  (92 sob)   
Krajinski park Strunjan  Sakralna pot po Piranu  Spoznaj pristno istrsko 
zaledje – oljke, lokalno  
PORTOROŽ  Grand hotel Bernardin  
(Hoteli Bernardin, 241 
sob) 19 dvoran, največja za 
1100 oseb  
Več informacij: tu  Strunjanske soline  Zgodovinska pot po 
Piranu  Vintage kulinarično 
doživetje Lisjak  
Hotel Histrion  (Hoteli 
Bernardin, 276 sob)  Laguna Stjuža  Solna pot  Sprostitev na solinah, 
Krajinski park Sečoveljske 
soline   
Kempinski Palace 
Portorož (181 sob)  7 dvoran, največja za 250 
oseb  
Več informacij: tu  Strunjanski klif  Boškarinova pot po 
slovenskem delu Istre Nepozabni dan v 
robogojnici Fonda   
Remisens premium 
Metropol  (103 sobe)   
Mesečev zaliv ali Zaliv sv. 
križa  Pot po a vstro -ogrski rivieri  Tartufi – lov, kuhanje in 
pokušina   
Remisens premium Casa 
Rosa (96 sob)  Pešpot Fiesa –Piran  Festival obzidja Piran  Kulinarični izlet z e -kolesi 
in 5-hodnim menijem   
Bel Moretto  (Remisens 
hoteli, 60 sob)  Rt Madona  Tartini festival Piran  Po poti dediščine 
Hrastovelj   
Boutique Hotel 
Portorose (Eurotas hoteli, 
97 sob)   
Naravni spomenik Stena  Festival slovenskega 
filma, Portorož  Prisluhnite pticam v 
Škocjanskem zatoku   
Mind Hotel Slovenija  
(LifeClass hoteli,  144 sob)  Kongresni center 
LifeClass hoteli,10 dvoran, 
največja dvorana 520 sedežev  
 Slapovi Škrline  Sladka Istra v Kopru  Izlet z ladjo Solinarko   
Grand hotel  Portorož  
(LifeClass hoteli, 196 sob)  Dolina reke Dragonje  Praznik kakijev v 
Strunjanu Po Istri s kuhalnico   
Hotel Apollo  (LifeClass 
hoteli, 87 sob)  Jezeri v Fiesi  Vse sladkosti življenja v 
Portorožu Opazovanje ptic v 
Krajinskem parku 
Sečoveljske sol ine  
Hotel Rivier  (LifeClass 
hoteli, 183 sob)  Kraški regijski park – Kraški 
rob Festival penin  Ribji piknik na ladji   
Hotel Neptun  (LifeClass 
hoteli, 87 sob)  Naravni rezervat Škocjanski 
zatok  Praznik vina in česna, 
Nova vas nad Dragonjo Vinske degu stacije pri 
izbranih istarskih vinarjih:Santomas, Vinakoper, Rodica   MEDITERANSKA SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
152 
 Hotel Mirna  (LifeClass 
hoteli, 80 sob)  Hrib Slavnik (1028 m)  Praznik olja in bledeža v 
Padni  Monfort - skladišče soli 
Piran   
 
Fakulteta za turistične 
študije (2 veliki 
predavalnici za 100 in 200 
ljudi)  Forma Viva Portorož  Festival Malvazija    
   
Portorose2 – Rose & Rose 
`Festival    
STRUNJAN  Hotel Svoboda Strunjan  
(Terme Krka, 140 sob)       
Hotel Salinera  (Hoteli 
Bernardin 101 soba)       
 
              MEDITERANSKA SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
153 
 2.7 KOPER  
      Spremljev alne 
program  
                
KOPER    
Koper  z okolico   
Obisk vinske fontane v 
Marezigah   
  
Obisk kleti Vinakoper   
  
Vintage kulinarično 
doživetje   
  
Hrastovlje – doživetje v 
Istri  
  
Sladka Istra   
  
Hiša Torkla   
 
154 
 3 TABELNI PREGLED - LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA 
3.1 LJUBLJA NA Z OKOLICO  
program  
        
LJUBLJANA Hotel Slon Best 
Western  (170 sob)  5 dvoran, največja za 
250 oseb  
Ljubljana z okolico  Ljubljansko barje  Noči v stari Ljubljani 
– konec avgusta  Kulinarični ogle d Okusi 
Ljubljane*  Inštitut za razvoj igrač  
Grand hotel Union  
(hoteli Union, 194 sob)  25 dvoran, največja 
dvorana za 850 oseb  
https://www.uhcollecti
on.si/sl/dogodki/preglednica -dvoran in na 
https://www.uhcollection.si/uploads/applications/documents/001/562/930/union -hotels -
hall-chart.pdf  Polhograjski dolomiti – 
pohodništvo  December v Ljubljani 
– december  Ljubljansko vinsko 
doživetje*  Novartis - Lek d.d.  
Hotel Union Business  
(hoteli Union, 133 sob)  Planinsko polje  Olimpijski festiv al (za 
otroke) – september  Pivovsko doživetje 
Ljubljane*   
Hotel Lev  (hoteli Union, 
250 sob)  Kamniško -Savinjske Alpe 
– Velika planina  Mednarodni grafični 
bienale –  junij, julij, 
september, začetek oktobra  Brko tura – do konca 
septembra   
InterContinent al (165 
sob)  5 dvoran, največja za 
300 oseb  
Več informacij: tu  Posavsko hribovje  Mesec oblikovanja – 
oktober, november  Sprehod po Plečniko vi 
Ljubljani*   
Radisson Blu Plaza  (237 
sob)  7 dvoran, največja za 
200 oseb  
Več informacij: tu  Porečje reke Save   
S kolesom po Plečnikovi 
Ljubljani – do konca 
septembra   
Austria Trend hotel  
(214 sob)  11 dvoran, največja za 
600 oseb  Radensko polje   
Odprta kuhna – do konca 
oktobra   
Four Points by 
Sheraton -  Mons (114 
sob) Predvidene 
dodatne sobe do leta 
2021 in sicer 236 sob.   11 dvoran, največja za 
600 oseb  
Več informacij: tu  Dolina reke Kamniške 
Bistrice (izvir, soteska Predaselj)   
Pivo in burger fest – 
september   
Hotel M  (145 sob)  9 dvoran, največja za 
120 oseb  
Več informacij: tu  Županova jama   
Čokoljana – oktober   
City Hotel Ljubljana 
(200 sob)  4 dvorane, največja za 
200 oseb  Podpeško jezero     
 
Cankarjev dom,  22 
dvoran, največja za 2200 oseb (od t ega ima 
6 dvoran stalno gledališko 
postavitev) Več 
informacij: tu  Iški vintgar   
Festival November 
Gourmet Ljubljana   LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
155 
  
Gospodarsko 
razstavišče , 20 dvoran, 
največja za 2200 oseb  
Več informacij: tu    
Gostilna Mihovec iz 
Zgornjih Pirnič pod 
Šmarno Goro   
 
Ljubljanski grad,  9 
dvoran, največja za 800 oseb  
Jezeršek,  kreativna 
kulinarična doživetja   
 
Mestni muzej, 4 
dvorane, največja za 200 oseb  
JB restavracija   
 
Narodni muzej 
Slovenije, 2 dvorani, 
največja za 150 ose b    
Pivnica Union   
 
Narodna galerija 
Slovenije, 6 dvoran, 
največja za 280 oseb 
(op. svečani dogodek!)      
 
Osrednja ljubljanska 
pošta, 1 dvorana, 
največ za 120 oseb (op. 
svečani dogodek!)      
 
SNG Opera in balet 
Ljubljana,  5 dvoran, 
največja za 557 oseb  
 
Stara elektrarna  (op. 
svečani dogodek)      
 
Dvorana Tabor  (op. 
 
Železniški muzej 
Slovenskih železnic (op. 
 
Križanke  (op. svečani 
dogodki)      
 
Festivalna dvorana, 9 
dvoran, največja za 510 oseb  
 
   LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
156 
 3.2 LITIJA  
destinacije  Naravna in kul turna 
program  
        
LITIJA    
Litija   
Prižig kope velikanke 
za vpis v Guinnessovo 
knjigo rekordov  Oglarska mal'ca   
 
Risanje z ogljem  Sejem rokodelskih in 
prehranski h izdelkov   
 
Razstava "Oglarjenje 
pri nas"  Pohod po oglarski krožni 
poti  
 
Razstava "Kodeks 
obiska v naravi"    
 
Razstava slovenskih 
drevesnih vrst in/ali pručk, izdelanih iz 50 različnih vrst lesa    
 
Zbor sv. Nikolaja Litija    
 
Ljoba Jenče    
 
Godalni orkester 
Strunikat    
 
Knjiga o slovenskih 
oglarjih    
 
       LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
157 
 3.3 KAMNIK  
dediščina , znamenitosti  Kulturni program  Promocijski program  Gospodarsko -znanstveni 
program  
        
KAMNIK  Terme Snovik (105 sob)   
  Kamniško -Savinjske Alpe 
– Velika planina (Po 
stopinjah pastirjev); 
dolina Kamniške Bistrice – 
soteska Predaselj, izvir 
reke Kamniš ke Bistrice; 
Menina planina  Arboretum Volčji 
Potok  Okusi Kamnika 
(kosila/večerje)  Obisk KIKŠtarterja  
  
Ogled mesta Kamnik  Kulinarični festival Kul 
petki  Podjetniški klub Kamnik: 
Nektar Natura, Metal profil, Elektrina, Jata Emona, d. d., Menina, ETC A driatic, Calcit itd.  
  
Projekt StimulArt 
(predstavitev)  Zgodba o trniču in 
delavnica izdelave trniča (sir z Velike planine)   
  
Budnarjeva domačija  Strokovno vodenje po 
poteh Plečnika   
  
Vodiškarjeva kmečka 
hiša  Ogled kamniških 
mikropivovar jev in 
degustacija (Mali grad, Barut, Maister, Domača pivovarna pod Menino)   
  
Frančiškanski 
samostan s knjižnico  Dnevi narodnih noš in 
oblačilne dediščine v Kamniku   
  
Mali grad s kapelo  Gostilna Repnik   
  
Medobčinski muzej 
Kamnik    
 
  LJUBLJANA IN OSREDNJA S LOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
158 
 3.4 KOČEVJE  
program  
        
KOČEVJE    
Kočevje z okolico  Čarobnost kočevskih 
gozdov  
Preživetje v naravi  smartMELANINE, R&D 
projekt (Horizon 2020)      
Kolesarjenje po kočevskih 
gozdovih  Yaskava Europe  
    
Doživetje narave s 
konjskega hrbta  Koles, kočevska lesna 
industrija      
Bunker Škrilj  Podjetniški inkubator 
Kočevje      
Adrenalinsko doživetje: 
Lynx PRO center 
odličnosti   
    
Opazovanje medveda v 
njegovem naravnem 
okolju   
    
Program »Wildlife 
watching«   
 
          LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSK A SLOVENIJA                                             
 
159 
 3.5 IVANČNA GORICA 
program  
        
IVANČNA GORICA   
Ivančna Gorica  Reka K rka, Krška jama in 
spust s kajakom po Krki  Jurčičeva domačija  Hiša kranjske čebele   
 
Cistercijanski 
samostan Stična    
 
 LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
160 
 4 TABELNI PREGLED - TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA 
kapacitete  Konferenčne kapacitete  Spremljevalne 
program  
        
MORAVSKE TOPLICE IN 
RADENCI  Hotel Radi n (Sava 
hoteli, 291 sob)  Kongresna dvorana (ima 
fiksno postavitev), 
dvorana Izvir in druge 
manjše dvorane  
Več infor macij: tu  
Moravske Toplice in 
Radenci z okolico  Krajinski park Goričko  Prekmurski jezik  Reka Mura  Podjetje Radenska  
Hotel Izvir  (Sava Hoteli, 
60 sob)    
Plečnikova 
arhitektura  Krajinski park Goričko – 
eko-socialna kmetija 
Korenika  Podjetje Panvita  
Hotel Ajda  (Sava hoteli, 
157 sob)  največja dvorana za 190 
oseb; 177 m2  
Fres ke Janeza Aquile  Pri momi  Podjetje Mlinopek  
Hotel Livada Prestige  
(Sava hoteli, 122 sob)  največ ja dvorana za 120 
oseb; 140 m2 (morda 
malo majhna)  
Protestantizem  Salon Traminec  Podjetje Radgonske 
gorice  
Hotel Vivat (Terme 
Vivat, 142 sob)  največja dvorana za 250 
oseb; 300 m2  
Festival Fronta   
Mednarodni kongres 
Odgovorne raziskave kot osnova za znanstveno integriteto ter 
povezovanje z 
gospodarstvom  
   
Grossmanov festival 
fantastičnega filma in 
vina  
Dvodnevni mednarodni 
posvet: Geotermalna 
energija     
Mednarodni folklorni 
festival v Beltincih   
Podnebne spremembe in 
kmetijstvo  
   
Evropska kulturna 
pot sv. Martina   
Krožno gospodarstvo    
     
Pametni digitalni 
ekosistem     
pot reformacije   
KKI – unikatno in 
industrijsko oblikovanje  
     
Kmetijsko - živilski sejem 
(AGRA)  
 
161 
 4.2 LENDAVA 
    
  Spremljevalne 
    
LENDAVA   
Lendava  Stolp Vinarium  Lendavski grad  Festival Vinarium   
   
Likovna razstava 
velikano v Bogračfest   
   
Muzej meščanstva, 
tiskarstva in 
dežnikarstva  Lendavska trgatev   
   
Kapelica sv. Trojice    
   
Mumija Mihaela 
Hadika    
 
             TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
162 
 4.3 RAZKRIŽJE  
    
kapacitete  Konferenč ne 
        
RAZKRIŽJE    
Razkrižje Obisk prazgodovinske 
naselbine Gradišče na 
Šafarskem  Predstava Božična 
noč pri Ivanovem izviru  Prikaz priprave in pokušina 
prajedi razkriški mlinci ter pokušina vina  Kmetija Fortner  
  
Ivanov izvir   
Zeliščni vrt  Kmetija Žižek  
  
Ogled romarske cerkve 
sv. Janeza Nepomuka   
Domača žganjekuha  Oljarna Gibina  
  
Slomškov mlin   
Degustacija vin  Kmetija Makovec  
  
Kovaški muzej   
Mednarodni Tek 
prijateljstva Razkrižje –
Štrigova  Thinktura  
  
Kulturna dediščina 
družine Gašparič     
  
Predstavitev mesta 
spopadov v obrambi slovenske samostojnosti 
in neodvisnosti     
  
Ogled mej nih kamnov iz 
17. in 18. stoletja     
  
Potočni mlin in slap na 
Gibini     
  
Šafarov zdenec     
  
Sprehod po turistični 
pešpoti v Razkriškem kotu     
 
     TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
163 
 4.4 ORMOŽ  
    
ORMOŽ    
Ormož  Ormož  Košarkina hiša na 
Kogu  Klet Ormož Puklavec Family 
Wines, d.o.o.  Oljarna – Središče ob 
Dravi, Jeruzalem, 
Ormož    
Zakladi ormoškega gradu 
in prenovljene grajske 
pristave  Gasilski muzej PGD 
Miklavž pri Ormožu  Zidanica Malek   
  
Grad Velika Nedelja  Cajnkarjeva 
domačina – TIP Sveti 
Tomaž    
  
Cerkev Žalostne Matere 
Božje na Je ruzalemu     
  
Naravni rezervat 
Ormoške lagune     
  
Klet muzej Brumen     
  
Zbirka železniške 
dediščine – muzej Na 
stanici     
 
         TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
164 
 4.5 GRAD  
    
kapacitete  Sprem ljevalne 
        
GRAD    
Grad  Občina Grad   
Trajnostne kmetije Goričko  Circular Innovation 
CAMPUS Goričko  
Akademija Goričko   
JZ Krajinski park Goričko   
 
165 
 4.6 MURSKA SOBOTA  
    
dediščina, znamenitosti  Kulturni program  Promocijsk i program  Gospodarsko -
        
MURSKA SOBOTA    
Murska Sobota z 
okolico  Unesco Biosferno 
območje Mura  Festival sodobnega 
plesa Fronta  Regijski promocijski center 
Expano  Podjetje Medicop  
   
Turistični produkt 
Cesta gradov  Kulinarični p rodukt in 
promocijski dogodek 
"Gourment over Mura"  Podjetje Paradajz (Lušt)  
    
Festival prekmurske 
gibanice in prekmurske 
šunke  Podjetje Ocean Orchids  
    
Vinska klet Marof  Kodila, d.o.o. – 
šunkarna, delikatesa in 
restavracija      
Vinska klet Rad gonske 
Gorice   
    
Vila Natura, Marko Slavič   
    
Oljarna Klas   
 
166 
 4.7 PTUJ  
    
dediščina, znamenitost i Kulturni program  Promocijski program  Gospodarsko -
        
PTUJ  Hotel Primus  (Sava 
Hoteli, 118 sob)  6 dvo ran, največja 
dvorana Tacit za 220 
oseb  
Ptuj z okolico  Vinska klet Ptuj  Ogled zbirke 
tradicionalnih pustnih mask Pokrajinskega muzeja 
Ptuj-Ormož  Okusi Ptuja  KSEVT – Vitanje  
  
Pokrajinski muzej Ptuj -
Ormož  XIV. Rimske igre na 
Ptuju ( avgust)  Vinske degustacije v temi v 
rovu pod Ptujskim gradom  Znanstvenoraziskovalno 
središče Bistra Ptuj  
  
Dominikanski in 
minoritski samostan  Festival kave in 
kavarniške kulture 
(september)  Tradicionalno martinovanje 
na Ptuju   
  
Knjižnica Ivana  Potrča 
Ptuj  Dnevi poezije in vina  Dnevi poezije in vina   
  
Bazilika Marije Zavetnice 
s plaščem na Ptujski Gori   
Oljarna Fram   
  
Dvorec Dornava     
  
Dominkova domačija      
  
Ptujsko jezero     
  
Puhov muzej     
  
Haloze, Slovenske gori ce 
in Ljutomersko -Ormoške 
gorice     
  
Dvorec Štatenberg pri 
Makolah     
  
Grad Velika Nedelja in 
baročna cerkev sv. Trojice z najstarejšim krstilnim kamnom na Slovenskem     
  
Žička kartuzija pri 
Slovenskih Konjicah     
  
Cerkev sv. Trojice v 
Slovenskih goricah     
 
167 
 4.8 PODČETRTEK  
    
PODČETRTEK  Wellnes hotel Sotelia  
(Terme Olimia, 145 
sob)  9 dvoran, največja za 
350 oseb – Kongresna 
dvorana Primula 1+2  
Več informacij: tu  Podčetrtek iz okolice    
Zeliščna domačija Herbalija, 
Virštanj   
Hotel Breza  (Terme 
Olimia, 154 sob)      
 
        TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
168 
 4.9 ROGATEC  
    
dediščina , znamenitosti  Kulturni program  Promocijski program  Gospodarsko -
        
ROGATEC   
Dvorec Strmol  
Rogatec  Dvorec Strmol  Okusimo dedi ščino    
  
Muzej na prostem 
Rogatec ali Rokodelski 
center Rogatec  Etnografska 
prireditev Likof na 
Taberih    
 
               TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
169 
 4.10 ROGAŠKA SLATINA Z OKOLICO  
    
ROGAŠKA SLATINA  Lux Grand hotel Sava 
(Rogaška, d.d., 86 sob)  3 dvorane (največja 
dvorana za 300 ljudi)  
Več in formacij: 
https://rogaska.si/si/ko
ngresi  
https://rogaska -
resort.com/katalog -
grand2/8c45f2.pdf  Rogaška Slatina z 
okolico  Boč Muzej Anin dvor  Pavilijon kaktej  Steklarna Rogaška 
Slatina  
Grand Hotel Sava 
Rogaška (Rogaška d.d.,120 sob)    
Janeževa domačija  Kozmetika Afrodita  
Grand Hotel Donat 
(176 sob)  /   
Kraljevi in Ignacijev vrelec  Orglarstvo Škrabl  
Grand Hotel Rogaška  
(194 sob)  2 dvorani, največja za 
300 oseb    
Čebelarstvo Vita - med  PetekProces  
Hotel Atlantida 
Boutique  (76 sob)       
 
           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
170 
 4.11 ŠMARJE PRI JELŠAH 
    
znanstveni prog ram 
        
ŠMARJE PRI JELŠAH   
Šmarje pri Jelšah  Zakladnica doživetij med 
zelenimi griči – ogled 
Skazove hiše, muzeja 
baroka, cerkve sv. Roka, srednjeveškega trga 
Lamberg, rotovža     
 
              TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
171 
 4.12 ŠENTJUR 
    
Vodilne de stinacije  Nastanitvene 
        
ŠENTJUR   
Šentjur  Pesem Južne železnice   
Pesem Južn e železnice – 
prevoz z lojternikom, 
spoznavanje zelišč in njihove moči, kulinarično in glasbeno doživetje   
  
Obisk Ipavčevega vrta s 
Plečnikovim vodnjakom in kamnito mizo   
Planina – zgodbe Veronike 
Deseniške, vmes še postanek pri Slivniškem 
jezeru   
  
Planina – zgodba 
Veronike Deseniške   
Hiša skladateljev Ipavcev 
(Zgornji trg)   
 
            TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
172 
 4.13 SLOVENSKE KONJICE  
    
destinacije  Naravna in kultur na 
        
SLOVENSKE KONJICE    
Slovenske konjice  Žička kartuzija   
Slovenske Konjice, v objemu 
žlahtnih zgodb in Žička 
kartuzija, tiha lepotica v Dolini svetega J aneza 
Krstnika   
 
173 
 4.14 CELJE  
    
dediščina, znamenitosti  Kulturni program  Promocijski program  Gospoda rsko -
        
CELJE  Hotel Evropa  (pribl. 62 
sob)  2 dvorani, največja za 
80 oseb  
Celje  Celje skozi časovni stroj  Poletje v Celju – 
knežjem mestu  Celje skozi časovni stroj  Tecos  
 
Celjski dom , sprejme 
do 1000 obiskovalcev  Moderno Celje   
Moderno Celje – z 
možnostjo kosila v centru 
mesta  Lxnav  
 
Narodni dom (velika 
dvorana do 260 
sedežev)    
Doživejte zeleno Celje 1 na 
Celjski koči  Ema  
 
Celjski sejem – 
kongresni center, 
največja dvo rana za 800 
ljudi  
Doživetje zeleno Celje 2 v 
mestnem gozdu  Tehno Park  
     
Inkubator Savinjske 
regije       
Mednarodni obrtni 
sejem  
 
          TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
       TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSK A SLOVENIJA                                             
 
174 
 4.15 ŽALEC Z OKOLICO  
    
ŽALEC    
Žalec z okolico  Jama Pekel   
Fontana piv Zeleno zlato – 
degustacija  piv, varjenih s 
slovenskim hmeljem   
  
Rimska nekropola   
Ekomuzej hmeljarstva in 
pivovarstva Slovenije – 
ogled muzeja in VR filma 
Doživetje zelenega zlata   
  
Ribnik Vrbje   
Kulinarična tura pivo in pajs   
    
Kolesarnjenje med hmeljišči   
    
Ročn o obiranje hmelja   
    
Kulinarična ponudba: 
Galerija okusov  in gostilna 
Privošnik   
 
          TERMALNA PANONSK A SLOVENIJA  
 
175 
 4.16 VELENJE 
    
VELENJE Hotel Paka,  53 sob  
Več informacij: 
http://www.hotelpaka.com/  
+ v kombinaciji z  
Vila Herberstein,  7 
tematskih dvoposteljnih sob  
http ://vilaherberstein.si
/ 6 konferenčnih dvoran  
Velenje z okolico  Velenjski grad  Film Ptice jezer, 
njihova vrnitev  Velenje underground – 
Muzej premogovništva  Vzorčno mesto  
 
Muzej premogovništva 
Slovenije  Glasbeni program po 
dogovoru (klasična glasba, sodobna, 
popularna itd.)  Galerija okusov - Vila Široko  Gorenje, d.d.  
 
Šaleška jezera   
Vila Herberstein  Energija – ekologija 
(sanacija degradiranega 
okolja Šaleške doline)  
    
Trajnostna mobil nost za 
zeleno Velenje  
 
176 
 4.17 SEVNICA Z OKOLICO  
    
dediščina, znamenitosti  Kulturni program  Promocijski prog ram Gospodarsko -
        
SEVNICA  40 minut od Term 
Čatež –  Občina Sevnica  Grad Sevnica: sprejme 
100– 120 oseb (brez 
miz) – na voljo prostor 
za izjave za medije in 
fotografiranje  
Sevnica z okolico  Lisca s svojimi pohodnimi 
poti (Animirani)  ogledi 
arheološkega parka Ajdovski gradec in grad Sevnica  Srednjeveška pojedina na 
gradu Sevnica s kulinarično ponudbo Gostilne Repovž  Ogled rastlinske čistilne 
naprave na Lisci  
Kulturna dvorana: 230 
oseb, z omizji 100  (stoli  se lahko poljubno 
premik ajo) Jurkova učna pot z 
Jurkovim praženjakom  Lutrovska klet  Kulinarična ponudba: 
Gostilna Repovž, restavracija Ajda  Gabaroni – testnine  
Vinski dvor DEU: 150 
oseb z omizjem  
 Tematska pot   Gozd je 
kultura na gradu Sevnica  Staro mesto jedro 
Sevnice  Degustacija modre frankinje 
in sevniške salame  Ogled sadonjakov in 
hladilnice sadja Blanca  
Hotel Ajdovec: 100 –130 
oseb, z omizjem do 80Več informacij: tu
  
Dolinškov kozolec  Prireditev: salamiada  Siliko – proizvodnja  
   
Prireditev: Sevn'ška kuhinja 
na trgu  HE Blanca  
   
Prireditev: Festival modre 
frankinje  Ribje steze  
   
Torta Melanija  Stilles d.o.o. - "predani 
hotelirjem"  
   
Sevniško  grajsko poletje   
   
Vinska klet Mastnak   
 
   TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
177 
 4.18 LAŠKO  
    
LAŠKO                                                  Hotel Thermana park 
Laško (Thermana Laško, 
181 sob in 7 suit)  7 dvoran in 3 sejne sobe, 
največja za 490 oseb            
Več  informacij: tu  
Laško in Rimske Toplice 
z okolico  Izviri termalne vode (Thermana, R imske 
Terme)  Vrhunski program v KC 
Laško  Turizem (Thermana, 
Terme resort)  Pivovarna Laško Union  
Hotel Zdravilišče Laško 
(Thermana Laško, 195 hotelskih sob, 5 suit, od 
tega 48 sob (98 ležišč) na negovalnem oddelku)  
Kartuzija Jurklošter  Festival Pivo in cvetje  KBZ in certifikat 
kakovosti Okusiti Laško    
Ribnik Marof  Etno prireditve v Laškem  Pavus   
RIMSKE TOPLICE  Sofijin dvor (Rimske 
Terme, 43 sob)  5 dvoran, največja za 
250 oseb                                      
Več informacij: tu  Dolina Gračnice   Guštfest  Športne in druge 
prireditve v Tri lilije   
Hotel Rimski dvor 
(Rimske Terme, 68 sob)  Slapovi na Gračnici in 
Lahomnici  Kino na prostem  Escape room 
Enigmarium Laško   
  Hotel Zdraviliški dvor 
(Rimske terme, 76 sob)   Grad Tabor   Unlock Laško   
    Govce   Prodajalna dobrot s 
podeželja   
    Šmohor     
    Transromanica     
    Aškerčeva domačija     
    Objekti Jožeta Plečnika 
in učencev     
    Muzej Laško     
    
Čebelarstvo     
    
Čebelarski center Laško     
  
178 
 KR KRŠKO  ŠKO 
4.19 RADEČE  
    
RADEČE    Radeče  Gašperjev kostanj  Koncerti na splavu  Splavarjenje na Savi  4kidsandus  
      Interpretacijski center stara šola  Ostrovrharji   
        Radeška tržnica   
 
KRŠKO  ŠKO TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
179 
 4.20 HRASTNIK  
    
HRASTNIK    Hrastnik  Kopitnik  Etnološki prikaz zgodovine 
Zasavja  Rafting ali kajak na reki 
Savi Steklarna Hrastnik  
      Muzej Hrastnik z doživetji   Naravno plezališče  RTC Zasavje  
 
180 
 4.21 TRBOVLJE  
    
TRBOVLJE    Trbovlje  Krajinski park Kum  Virtualni muzej rudarstva 4. 
dritl Perkmandeljčev pohod po 
rovih RTH  Laboratorij  - projekt MC 
RUK  
         Katapult in Dewesoft  
         Najvišji dimnik v Evropi  
 
181 
 4.22 VOJNIK  
    
VOJNIK    Vojnik  Vas Polže  Božični Vojnik    
      Soržev mlin     
      Galerija Piros     
 
4.23 KRŠKO 
    
dediščina, zname nitosti  Kulturni program  Promocijski program  Gospodarsko -
        
KRŠKO  
Kulturni dom Krško – 
velika dvorana sprejme 
504 osebe, parterl je mogoče pregraditi za do 160 oseb  
Več informacij: t u
 Krško z okolico  Ribnik Mačkovci  Mestni muzej Krško  Cvičkov hram na Raki  Svet energije  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
182 
 25 minut vožnje iz Term 
Čatež  Grad Rajhenburg – 
Romanska dvorana – 
do 100 oseb, 
Renesa nčna dvorana – 
do 80 oseb, Velika dvorana – do 200 oseb, 
Okrogla dvorana – do 
100 oseb  
Več informacij: tu  Bohor (štirje veličastni 
slapovi, urejene pohodne 
poti)  Grad Rajhenburg  Obisk lončarja – Lončarstvo 
Kerin  Podjetje Evrosad  
 
Tri lučke – konferenčna 
soba –  do 80 oseb, 
steklena dvorana – do 
120 oseb  
Več informacij: tu  Karkovski gozd, pohodna 
tura po pragozdu  Valvasorjeva knjižnica 
Krško  Obisk zeliščarke Nataše 
Požeg Dular  Karting – obisk centra 
adrenalina  (Kartodrom  
Raceland)  
 
Gostilna Kunst:  
dvorana – do 200 oseb  
Več informacij: tu  Sava – ribolovna reka  Obisk partizanske 
bolnice Javornik  Obisk vinskih kleti (Klet 
Krško – največja cvičkova 
klet na svet u, Klet Žaren – 
Albiana, Vinska klet Kerin –  
bela frankinja  Ogled ribogojstva 
Goričar  
  
Gorjanci (in kuhanje oglja 
na Gorjancih)   
Spidvej na Stadionu Matija 
Gubca in možnost ogleda razstave  o  spidveju v 
Valvasorjevi knjižnici Krško  Ogled kmetij z mle čno 
proizvodnjo: Koren, 
Bogovič, ogled 
hribovske kmetije s predelavo Klaužar - 
Gorjup, ogled 
namakalnih sistemov in 
preciznega kmetijstva (Ketija Jurečič, Malo 
Mraševo)    
Krakovski gozd   
Senovo – rudarsko mesto  Sortirni center Vrbina – 
podjetje Kostak  
    
Prireditev Okusi Posavja  Prikaz namankanja 
zelenjave v Pobočju        TABELNI PREGLED                        ALPSKA SLOVENIJA                                            MEDITERANSKA SLOVENIJA                                           LJUBLJANA IN OSREDNJA SLOVENIJA                                           TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA                                             
 
183 
     
Kulinarične posebnosti in 
destinacije (Gostilna Kunst, 
Restavracija Tri lučke, Hotel 
City, Restavracija Adrenalina, Restavracija Silvester. *lokalne 
kulinarične posebnosti: 
zdolska  gobova juha, meso 
kopuna in krškopoljskega prašiča, vodna perutnina, 
sladkovodne ribe in ribje 
jedi, štruklji z različnimi nadevi, domače koline, pršjača, zavitki, potice, 
ocvirki, rogljički, lokalna 
zelenjava in sadje)  Ogled HE na Spodnji 
Savi in protipo plavna 
zaščita  
    
Mestni park s Hočevarjevim 
mavzolejem  Ogled in prikaz 
delovanja NEK, ogled 
podjetja TIPS, 
proizvodnja letališke 
opreme      
Mencingerjeva hiša s 
freskami   
    
Staro mestno jedro – ogled 
obnovljenih stavb   
    
Slovenski kasaš ki šampionat   
    
Rajhenburški dan čokolade 
in likerjev   
    
Čokoladno vino   
 
184 
 4.24 BREŽICE Z OKOLICO  
    
BREŽICE  Hotel Terme (Terme 
Čatež, 212 sob)  največja dvorana za 200 
oseb  
Brežice z okolico  Naravni park Jovsi in 
Koščeva pot  Posavski muzej 
Brežice  Golf na  igrišču Hotela Golf 
Grad Mokrice  HE Brežice  
Hotel Toplice  (Terme 
Čatež, 137 sob)    
Vodovodni stolp  Kolesarjenje po vinskih 
cestah  Riba in pol Sromlje  
Hotel Čatež (Terme 
Čatež, 181 sob)    
Priprava bizeljskega 
ajdovega kolača  Pokušina vin v grajski k leti  
 
Viteška dvorana  v 
gradu Brežice (dvorana 
vsaj za 150 oseb)  
Ogled razstave 
kolnarji  Festival: Brežice moje 
mesto   
 
185 
 4.25 KOSTA NJEVICA NA KRKI  
    
KOSTANJEVICA NA  KRKI  25 minut vožnje iz Term 
Čatež do Kostanjevice 
na Krki  Galerija Božidar Jakac  – 
dvorana – do 100 oseb    
Več informacij: tu     
Konstanjevica na Krki z 
okolico  Kostanjeviška jama  Stalne in občasne 
razstave v Galeriji Božidarja Jakca  Mestno jedro Kostanjevice 
na Krki  Ogled in pokušine: 
Vinogradništvo Jelenič, Jurkovič, Kuhar  
 
Večnamenska dvorana  
za 300 oseb   Čolnarjenje in supanje po 
reki Krki  Forma viva  Kostanjeviška noč (julij)  Integrirana predelava 
zelenjave – kmetija 
Škrjanc, Jordan  
  
Pohodne poti po Uskoški 
poti Lamutov likovni salon  Planinski pohod po cvičkovi 
poti Trsničarstvo Unetič  
  
Črneški stolp  Gorjupova zbirka  Trgatev  Ogled krovstva in 
tesarstva    
Črneški stol p Župnjiska cerkev sv. 
Jakoba  Šelmarija  Ribogojstvo Colarič  
  
Pohod po Ressljevi poti   
Kiparski simpozij Forma viva   
  
Krakovski pragozd   
Gostilna Žolnir   
  
Čebularski pohod   
Cvičkova klet   
  
Cvičkov pohod     
  
Ogled Cvelbarjevega 
hrasta     
 
       TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
186 
 4.26 BISTRICA OB SOTLI  
    
znanstv eni program  
        
BISTRICA OB SOTLI  25 minut vožnje od 
Term Čatež – Občina 
Bistrica ob Sotli   
Bistrica ob Sotli  Soteska reke Bistrice – 
Prišjek  Svete gore nad 
Bistrico ob Sotli  Vinogradništvo Kralj   
 
                TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
187 
 4.27 NOVO MESTO Z OKOLICO  
    
  Spreml jevalne 
        
NOVO MESTO  Hotel Š port Otočec  
(Terme Krka, 89 sob)  Največja dvorana za 
140 oseb (bazen – 
notranje mere 14 x 9 m, 
od ograje do okna je 3 metre, kjer se lahko 
namestijo tolmaške 
kabine) Več informacij: 
tu 
 
Novo mesto z okolico  Mesto situl  Anton Podbevšek 
Teater  Cviček: zgodba o cvičku  Prestolnica slovenskega 
izvoznega gospodarstva 
(Krka, Revoz, Adria Mobil, TPV)  
 
Kulturni c enter Janeza 
Trdine –  dvorana za 
366 oseb, manjše 
dvorane in avla  
Več informacij: tu  Največji srednjeveški trg v 
Sloveniji  Dolenjski muzej  in 
Muzejski vrtovi  Med in čebelarstvo  Industrijski turizem – 
zbirka IMV in Hiša 
tehnološkega napredka  
   
Knjižn ica Mirana 
Jarca  Dogodki vrhunske 
avtentične lokalne 
kulinarike  Hiša tehnološkega 
napredka (HTN)  
  
Obisk samostanske 
knjižnice  Kulturni center 
Janeza Trdine  Berryshka: družinska 
destilarna in čokoladnica  Center razvoja, raziskav 
in inovacij (CRRI)  
  
Reka Krka z mestnimi 
gozdovi in sprehajališči  Simfonični orkester, 
Big Band in druge zasedbe GŠ Marjana 
Kozine  Širok nabor kulinaričnih in 
etnoloških doživetij v Beli krajini  Prenova mestnega 
jedra – internetna 
komunikacija  
  
Gradovi Novega mesta in 
okolice Pihalni orkester Krka  Prestolnica slovenskega 
kolesarstva  Pametno mesto – s 
tehnologijo do trajnostnega razvoja  
Vinska gorica Trška gora  Mešani pevski zbor 
Pomlad  Skok v Krko in Noč na Krki  Primer dobrih praks – 
povezovanje šolstva in 
gospodarstva  
Machova pot  Založba Goga  Široke možnosti atraktivnih 
športnih doživetij  Društvo za razvijanje 
prostovoljnega dela  
na Gorjancih)  Festival Novomeški 
poletni večeri  Olimpijski center Novo 
mesto  Mikrografija d.o.o.  TERMALNA PANONSKA SLOVENIJA  
 
188 
  
Festival Jazzinty  Kulinarična doživetja:  
Hiša Fink (Novo mesto), 
Gostilna Vovko (Ratež), 
Gostišče Loka (Novo mesto), Grad Otočec (Otočec), Turistična kmetija 
Šeruga (Sela pri Ratežu), 
Oštarija (Dolenjske Toplice);  
lokalno obarvana kosila in večerje - gosti lna Mrak 
(Ratež), gostilna Pugelj (Novo mesto), gostilna Francl, gostilna Repovž  Grm Novo mesto  - 
center biotehnike in 
turizma  
Klevevž  Dolenjska in Bela 
krajina – domovina 
vrhunske rock in pop 
glasbe  Ekološka kmetija Pecel   
Hiša žive dediščine  Društvo likovnih 
umetnikov Dolenjske    
Delavnica nordijske hoje 
in sprehod po zdraviliškem parku  Gimnazija Novo 
mesto    
Osvežitev na Izviru Cvička  Folklorno društvo 
Kres    
Kočevski rog in Baza 20  Plesni studio Novo 
mesto    
Muzej Lojzeta Slaka in 
Toneta Pavčka  Društvo za razvijanje 
kreativnega gibanja 
Arabeska    
Ogled izvira reke Krupe in 
novega visečega mostu  Mestne kvačkarice    
Ogled endemične črne 
človeške ribice  Bogat kulturni 
program Bele krajine    
 
189 
 4.28 VELIKE LAŠČE  
    
VELIKE LAŠČE    
Velike Lašče  
   
Rašica – rojstni kraj Primoža 
Trubarja   
  
Dolnje Retje – rojstni kraj 
Frana Levstika   
  
Podsmreka – rojstni kraj 
Josipa Stritarja   
  
Grad Turjak   
  
Gradež pri Turjaku   
  
Križišče evropskih pešpoti 
E6 in E7   
  
Krvava Peč   
  
Velike Lašče   
 
190 
 4.29 DOBRNA  
    
DOBRNA  Hotel Vita  (172 sob)  5 dvoran (največja za 
150 do 200 sedežev – 
Zdraviliška dvo rana)  
Več informacij: tu        
     
191 
 4.30 RMSKE TOPLICE  
    
dediščina, znamenitosti  Kulturni pro gram  Promocijski program  Gospodarsko -
        
Terme, 43 sob)  5 dvoran - Rimska 
arena – u-postavitev –  
150 oseb)  
(Rimske Terme, 68 sob)        
Hotel Zdraviliški dvor  
(Rimske terme, 76 sob)        
 
Vojnik  Vas Polže  Božični Vojnik    
  
Galerija Piros     
  
Soržev mlin     
 
Radeče  Gašparjev kostanj  Gašperjev kostanj  Splava rjenje na reki Savi  4kidsandus  
  
Interpretacijski center 
stara šola  Etnološka zbirka 
Ključevšek  Ostrovrharji   
    
Radeška tržnica   
 
Hrastnik  Kopitnik  Etnološki prikaz 
zgodovine Zasavja  Rafting ali kajak na reki Savi  Steklarna Hrastnik  
  
Muzej  Hrastnik   
Naravno plezališče  Regionalni tehnološki 
center Zasavje  
 
Trbovlje  Krajinski park Kum  Virtualni muzej 
rudarstva  Perkamndeljčev pohod po 
rovih Rudnika Trbovlje -
Hrastnik  Laboratorij v sklopu 
Mreže centrov 
raziskovalnih umetnosti 
in kulture       
Katapult in podjetje 
Dewesoft       
Ogled notranjosti 
najvišjega dimnika v 
Evropi  
 
192 
 4.31 DOLENJSKE TOPLICE  
    
DOLENJSKE TOPLICE  Hotel Balnea  (62 sob)  Največja dvorana za 70 
ljudi – dvorana Fontana  
Hotel Kristal (66 sob)   
      
Kulturno -kongresni 
center Dolenjske 
Toplice  – 6 dvoran, 
največja za 260 o seb 
 
193 
 4.32 ŠMARJEŠKE TOPLICE  
    
dediščina, znamenitosti  Kulturni program  Promo cijski program  Gospodarsko -
    
ŠMARJEŠKE TOPLICE  Hotel Šmarjeta  (98 sob)  Bela dvorana I+II  
Hotel Vitarium  (72 sob)   
      
194 
 4.33 METLIKA  
    
dediščina, znamenitosti  Kulturni program  Promocijski program  Gosp odarsko -
        
METLIKA    
Metlika z okolico    
Kmetijska zadruga - Vinska 
klet Metlika   
 
#zakonodaj a #izvajanj e #tehnologijaSlovenska pravna konferenca 2021
18. in 19. novemberUSTVARJAJMO
POVEZANI
PREDSTAVITEV GOVORNIKOV
 Matjaž Gruden
direktorza demokratično
participacijo pri Svetu EvropeSsvojimi nastopi in ubeseditvami,prepredenimi z
dolgoletnimi diplomatskimi izkušnjami,korenito zareže vsrž
aktualnih političnih temin nastavlja ogledalo tam,kjerje še
kako potrebno.
Pronicljivostnjegovega duha se namrazkrije vzbirki kolumn
o vlogi in pomenu človekovih pravicvčedalje bolj negotovem
in nemirnemsvetu,ki nosi pomenljivnaslovslovenske himne
»Žive naj vsi narodi«.
Za Slovence je »živa legenda«,saj je zosrednjo vlogo v
legendarnemmladinskemfilmu »Sreča na vrvici« za vedno
zarisal spomin na življenje konecsedemdesetih letih,ki je še
posebej zvidika medčloveških odnosovin otroškega pogleda
na svetmarsikje še danesisto.
Na zgodovinskih prelomih,gotovo na enemod njih vtemtrenutku
smo,je dobro poslušati ljudi,ki vedo,kaj govorijo.Gruden je vtem
smislu glas,ki bi nammoral predstavljati tudi alarm.Morali bi ga
slišati.(M.Stepišnik)
 Nina Gregori
izvršna direktorica Evropskega
azilnega podpornega urada
(EASO)Na mednarodni ravni je prepoznana in uveljavljena kot
strokovnjakinja za azilno politiko in migracije. Položaj izvršne
direktorice EASO je v obdobju soočanja sveta z vedno bolj
perečimi vprašanji azilne politike zanjo velik izziv v karieri, ki
jo je gradila z izkušnjami na tem področju na nacionalni in
mednarodni ravni. Iskreno je prepričana v moč sodelovanja,
potrebo po učinkovitem in hitrem delovanju. Verjame v
kombinacijo konkretnih izkušenj, strokovne odličnosti in
razumevanja politične dinamike.
Zanosno povezuje različne frontne linije, od najbolj
abstraktnih do povsem konkretnih, in išče poti do skupnih
imenovalcev standardov odločanja različnih držav članic EU.
In ne le z besedami, pač pa predvsem z rezultati dela tudi
onkraj meja EU širi idejo nujnosti razumevanja in aktivnega
sodelovanja pri razreševanju izzivov razsežnosti azilne
politike in z njo povezanih vprašanj krhke človečnosti.
Trdno verjamem v idejo, da šteje vsako dejanje in da lahko le s skupnim
delom prispevamo k svetu večje enakosti in vključevanja.
 Mag. Alojz Grabner
direktorUrada Republike Slovenije
za kemikalijeAktivno sodeluje pri oblikovanju skupne politike EU na
področju kemijske varnosti.
Ssvojo strokovnostjo in poglobljenimpoznavanjemmaterije
na nacionalni ravni bistveno pripomore koblikovanju pravil,ki
krojijo naš vsakdan.Z njimpravo dobiva dimenzije človečnosti,
saj ga razume kotpolje,ki naj človeka usmerja,odvrača in
informira o tveganjih,prednostih in rabi kemikalij.
Ljudje se ne zavedajo,da sredi kemikalij,ki jih čisto namerno in hote
uporabljajo,kričijo,da morajo kemikalije stran.
 Mag. Katja Božič
vodja Sektorja za kmetijstvo,
okolje in prostor v Službi Vlade
Republike Slovenije za
zakonodajoČrke in besede, v katere se prepletajo, stavki, ki jih rišejo, in
vsebine, ki tako nastajajo, so platno, v katerega zre in na
katerem nastajajo njeni prispevki k razumljivejšemu
(pravnemu) svetu.
Preplet nacionalnega prava in prava EU poskuša osmisliti na
vsem dostopen način. Tudi zato je duša nomotehnične
skupine v Službi Vlade Republike Slovenije za zakonodajo, ki
spremlja nomotehnične prevrate, razrešuje z njimi povezane
zagate in ponuja rešitve, zazrte v smer razumljivosti prava in
pravne varnosti.
Rada ima družbo nalivnih peres, fotoaparatov in ljudi, ki
namesto roke ponudijo objem.
Vsako polje izrečenega ali zapisanega terja odgovornost, ki se
povečuje s potencialnimi posledicami vpliva besed. In kadar so te tkivo,
iz katerega gnetemo vsebino, ki bo kot pravna norma za nekoga pravno
zavezujoča, je taka odgovornost še kako na mestu.
 Karen Banks, LL.M.
nekdanjanamestnicageneralnega
direktorjaPravneslužbeEvropske
komisijeOdleta1983vsedoavgustaletos,kosozanjonastopilinovi
življenjskiizzivi,jedelovalanarazličnihpravnihpodročjihin
večjidelsvojepoklicnepotipreživelavinstitucijahEU.
Njeneizkušnjeinpoznavalskivpogledodpirajovratavsvet,
kjerseoblikujejopolitikeinnastajajopravilaravnanjdržav
članicinposameznikov,zatojimvednoveljaprisluhnitiprav
posebejpozorno.
Mislim,dalahkorečemo,dakljubtemu,dapravoEUnikakorneželi
nadomestitinacionalnihpostopkovnihpravilalidoločiti,katerasodišča
najbodopristojnazakateravprašanja,vendarlevelja,daimajonarava
pravaEUindoločenaposebnapravila,kotjeneodvisnostsodstva,
vendarlepomembenvplivnanacionalnopravosodje.
 Dr. Katarina
Vatovec
predavateljica na Fakulteti za
državne in evropske študije terna
Evropski pravni fakulteti Nove
univerzeDeluje vakademskemsvetu,obenempa je kotsvetovalka na
Ustavnemsodišču Republike Slovenije vesčasvtesnem
stiku spresojo zakonodaje,njenega nenehnega poskusa
reinterpretacije ustavnih načel in iskanja novih poti.
V svojem bistvu pravnica, a s širšim vpogledom in pogledom
na ukoreninjen in pogosto okoren mehanizemišče in
raziskuje poskuse širitevzavezujočega pravnega okvirja st.i.
softlaw,ki ssvojo interpretativno naravo postaja kategorija,ki
ne le pomaga,ampakosmišlja pravila.Ssvojo izmuzljivo
pravno naravo,pogosto neobstojemvjezikih državčlanicin z
raznolikostjo poimenovanj vže tako razbrazdano polje prava
EU vnaša elemente,ki pomembno sooblikujejo nacionalno
pravno krajino.
Za EU je značilno,da so krize gonilo njenega napredka.Omogočajo ji
nadgradnjo politične vloge in institucionalnega ustroja.
 Mira Radulović
vodjaenotezaprilagajanje
zakonodajenapodročju
političnegasistemaindružbenih
dejavnosti,Kancelarijaza
evropskeintegracijevČrnigoriDajevtis,dajepravoigra,vkaterisenegledenaslabo
izhodiščevednoborimozazmago.Vmajhnemtimuvelikih
entuziastovpreverjaustreznostprenosapravaEUv
nacionalnozakonodajoinskladnostslednjespravomEU.
Leta minevajo, upanje ostaja, z njim pa tudi neizmerna volja
iskatirešitveinpomagati,kadarsepojavinavidez
brezizhodnasituacija.
Razvnetaželja,dapostaneteindosežete,jeizhodišče,izkaterega
sanjačmoravzleteti.Sanjesenerodijoizravnodušnosti,lenobe.(N.Hill)
 Dr. Matej Accetto
ustavni sodnik na Ustavnem
sodišču Republike SlovenijeZ različnih zornih kotov presoja vprašanja prava EU, temeljnih
pravic in svoboščin, (ustavno)sodnega varstva in
državljanstva, pa najsi gre za raziskovalno, pedagoško ali
pravosodno udejstvovanje.
Njegovo raziskovanje o(b) pravu je brezmejno.
Znanja in spoznanja, ki jih je pridobival in delil na univerzah in
inštitutih širom po svetu, se prebirajo kot potopis: Tokio, Kjoto,
Peking, Irkutsk, Kőszeg, Ljubljana, Lizbona, Cambridge,
Kopenhagen, Gradec, Kaunas, Bihać, Lugano, Reykjavík …
Svoj pogled na pravo je izostril v mnogih domačih in
mednarodnih projektih, v družbi uglednih slovenskih in tujih
sodnikov, odvetnikov, profesorjev, akademikov.
Ja, tako je pravo – včasih se zdi, da je po svojih učinkih brezmejno,
spet drugič pa se izkaže, da je brezmejna zgolj domišljija tistih, ki se
nanj obrnejo po pomoč …
 Dr. Gordana Lalić
vodja Sektorja za
negospodarske dejavnosti v
Službi Vlade Republike Slovenije
za zakonodajoKdormisli,da pravo ne more biti umetelno,še ni srečal nje.
Njen tokmisli vedno najde ubeseditev,ki je neprizanesljivo
usmerjena vdoumljivo,pravično in vsestransko (pravno)
rešitev.Ne skopari zbesedami,a jih skrbno izbira in
tankočutno razdaja, zaradi česar so njena stališča dobrohotno
upogljiva,a še zdalečne uklonljiva.
Njeno življenje,delo,članki in predavanja so variacije na temo
uporabe jezika.Kljub temu prizori,ujeti skozi objektiv,ki ga
njena popotniška duša nikoli zaresne odloži,in nevidni za oči
večine mimoidočih,ne potrebujejo nobene razlage.
Besede so pomembne,a bojimse,da so vtej vojni prešibko orožje.
Zgrabiti bi bilo treba za kaj drugega!In vendarso besede,ti mali črni
žužki,edino orožje,ki ga imamo.
 Andrej Kmecl
sodnikna Vrhovnemsodišču
Republike SlovenijeGre za sodnika zizjemno pravno širino in čutomza ljudi.Poleg
svoje sodniške funkcije,ki jo je sprva opravljal na področju
kazenskega prava,vse od leta 2006 pa kotsodnikUpravnega
sodišča Republike Slovenije na področju upravnega prava,je
bil vpetvštevilne projekte informacijske podpore sodiščter
pravosodnega izobraževanja in usposabljanja.
Pred pristopomSlovenije kEU je bil odgovoren za izvedbo
programa izobraževanja sodnikovo pravu EU in je tako
pripomogel kpripravljenosti slovenskega pravosodja na nove
izzive.
Je podpredsednikEvropskega združenja upravnih sodnikov
(AEAJ), član sveta Europäische Rechtsakademie (ERA)iz
Triera tersoavtorkomentarjevZakona o upravnemsporu in
Zakona o splošnemupravnempostopku.
Pravica nima ničopraviti zdogajanjemvsodni dvorani;pravica je tisto,
karizslednje pride.(Clarence Darrow)
 Živa Jakšić Ivačič
specialna in rehabilitacijska
pedagoginja, tutorka, prostovoljka,
avtorica in aktivistkaJe oseba, ob kateri se zaveš, da sta čas in energija nekaj, kar
nas opredeljuje in bogati. Svet je lahko lep, če se zanj
potrudimo, če v to smer dejavno delujemo in če sanje
spreminjamo v resničnost.
Je glavna avtorica in vodja medgeneracijske in
multidisciplinarne skupine prostovoljcev, ki so v večletnem
projektu priredili Ustavo Republike Slovenije v lahko berljivo in
razumljivo obliko za vse, ki težje berejo ali pa težje razumejo
prebrano. Kot govornica je svoje sanje o svetu, v katerem so
informacije tako zapisane, da jih lahko vsi razumemo, in
knjigo Lahko berljiva Ustava RS predstavila tudi na letošnjem
dogodku TEDxUniversityofLjubljana.
Vsakdo med nami ima svoj pogled, kako bi lahko bil sistem naše države
bolje urejen, in vsak se lahko na twitterju jezi, da ni bolje urejen. Nekaj
povsem drugega pa je, če kaj dejansko delaš za to, da bi bil.
 Ana Stanič, LL.M.
odvetnicainustanoviteljica
odvetniškepisarneE&ALaw
vLondonuJemednarodnouveljavljenastrokovnjakinjazamednarodno
pravo,pravoEUinenergetskopravo,zdiplomamaspodročij
pravainbančništva.Odleta2019ječlanicahaaškega
arbitražnegasodišča.
Radovednostinželjaporazumevanjurazličnostimednarodi
indržavamiterkritičnorazmišljanjeinsposobnost
argumentacijesonjenavozovnicaprisvetovanju,zastopanju
inpredavanjuvimenuodprtostisvetainvladavineprava.
Njendomnimanaslova‒njendomsoljudje,kijihsrečujena
svojihpoteh.Vagabundinsvetovljanvenem,kiodmalega
verjame,damorajopravilaveljatienakozavse.
Kratkoročniosebniinteresipolitikovsotisti,kinasvodijovdolgoročne
spremembe.
 Dr. Aleksandra
Cavoski
profesorica na BirminghamLaw
SchoolRasla je vintelektualno spodbudnemokolju.Svojo
akademsko potje začela vBeogradu in jo že od leta 2012
nadaljuje vBirminghamu.
Deluje na področju okoljskega prava,prava EU in
mednarodnega javnega prava.Zanimajo jo različni vidiki
navedenih področij, zlasti njihova povezljivostin prepletenostz
drugimi področji,med njimi zjezikom.Aktivno spremlja
pripravo prevodovzakonodaje EU vdržavah Zahodnega
Balkana,pri čemerjo posebej zanima,kako jezikprevaja
različne pravne tradicije.
Medsebojni vplivprava in jezika je bil vedno del procesa globalizacije.
[...]EU predstavlja amalgamrazličnih kulturin pravnih tradicij,ki močno
vplivajo na prevod,zato pravni prevod postaneAhilova peta procesa
prevajanja.
 Dr. Anamarija
Patricija Masten
vodjaSektorjazaevropske
zadeveininformatizacijo
zakonodajnihpostopkovvSlužbi
VladeRepublikeSlovenijeza
zakonodajoGrezaosebo,kipravoživi,polegnjegapaživiživljenje.
Označujejojoradovednost,pronicljivostinraznovrstnost.
Pravojenadgradilasprav,sajsezavzemazatemeljne
vrednotečloveštvainnaljudigledanelekotnakopico
posameznikov,ampak nabitjaspravicami, bitja,kisi,neglede
naosebnelastnostiinokoliščine,zaslužijoenakoobravnavo.
Zarazlikoodobičajnoozkousmerjenegapravnikajenjena
temeljnalastnostcelostnipoglednaustvarjanjeinuporabo
prava,kigaodlikujetavsebinskiintehničnividik.
EU[…]potrebujeinovativnemehanizme.Vendarpamorabitita
inovativnostsprejetatudiinpredvsemnaravnidržavčlanic,saj
ustvarjanjepravnegaredainsnovanjevrednostnegasistemamimoin
brezsoglasjastebrov,tj.državčlanicinnjihovihdržavljanov,voditak
demokratičnemudeficituinoddaljujetaevropskedržavljaneodvsakršne
naklonjenostidosameEUinizvajanjanjenihpolitik.
 Fernando Nubla
Durango
projektni vodja na področju
informacijske tehnologije pri
Evropski komisijiNa Univerzi Deusto (Bilbao, Španija) je magistriral iz
računalniškega inženiringa.
Je izkušen načrtovalec in razvijalec informacijskih rešitev. Kot
poznavalec različnih informacijsko-komunikacijskih tehnologij
predano in strokovno prenaša znanja in izkušnje na mlajše
generacije.
Od leta 2019 je gonilna sila projekta LEOS, katerega cilj je
povečati učinkovitost pri pisanju zakonodaje in omogočiti
uspešno spletno sodelovanje vseh, ki so v tem procesu
udeleženi.
Kadar ni v svetu informatike, fotografira.
Predanost in pozitiven odnos sta njegovi najdragocenejši lastnosti, ki
Fernanda povrh njegovih tehničnih sposobnosti označujeta kot
pomemben del vsakega projektnega tima. (Asier Del Pozo Uriarte)
 Dr. Aleš Završnik
direktor Inštituta za kriminologijo
pri Pravni fakulteti v LjubljaniKot redni profesor za področje kriminologije na Pravni fakulteti
Univerze v Ljubljani, avtor mnogih znanstvenih knjig in vodja
številnih raziskovalnih študij o daljnosežnih učinkih
informacijske tehnologije na družbo odstira nevarnosti in
etične in pravne dileme podatkovnega nadzorstva in
avtomatizacije prava.
Njegovo interdisciplinarno proučevanje tem na presečišču
prava, informacijske tehnologije, kriminalitete in družbenega
nadzora se spaja z etičnimi dilemami, človekovimi pravicami
in univerzalnimi družbenimi vrednotami.
Demokracija ali algokracija: od vladavine prava do vladavine algoritmov?
 Dr. Monica
Palmirani
rednaprofesoricapravana
UniverzivBologniinvodja
programovpravo,znanostin
tehnologijaNjenoraziskovalnoinpedagoškodeloseganapodročje
pravneinformatike,kjeriščeodgovorenavprašanjaočasovni
dinamikinorminnjihovihračunalniškihformatih,semantičnih
inontološkihvidikihelektronskepripravepredpisov,strojnem
učenju pravnega jezika in siceršnji digitalni preobrazbi
normodajnegaprocesa.
Sodelujevštevilnihmednarodnihprojektih,vkaterihses
pomočjonovodobnihininovativnihpristopovrazvijajomodeli
inaplikacijezadigitaliziranouporaboinrazumevanjeprava,ki
biopolnomočilipravnostrokovsvetunenehnospreminjajočih
seinneobvladljivonaraščajočihpodatkovininformacij.
Ječlanicaraziskovalnegacentrazazgodovino,filozofijoin
sociologijopravaterinformatikoinpravo,kijedel
italijanskegaraziskovalnegainstitutaAlmaMaterzaumetno
inteligenco.
Veninajpopularnejšihkarikaturleta2014avtorjaJohnaKlossnerja
[…]možobupanorečesvojiženi: Moravavennavečerjo.Hladilnikse
nepogovarjasštedilnikom.'Tonivečšala,pravtakopanišala
možnostpovezovanjanatisočemilijardnaprav,kisedobesednolahko
pogovarjajomedseboj.
'
 Dr. Benjamin
Lesjak
docent na Fakulteti za
management Univerze na
PrimorskemJe pravnik in informatik ter zato nepogrešljiv sogovornik pri
iskanju pravnih rešitev v informacijski družbi. Na različnih
visokošolskih zavodih sodeluje pri predmetih, ki povezujejo
pravo s sodobnimi tehnologijami in varstvom osebnih
podatkov.
Njegovo poslanstvo zaobjema tudi osveščanje o varni rabi
interneta in mobilnih naprav ter varstvu zasebnosti. Že vrsto
let v sodelovanju s Centrom za varnejši internet Safe.si izvaja
delavnice in predavanja za otroke, starše, učitelje, strokovne
sodelavce in splošno javnost, na katerih nas zelo nazorno in z
občutkom popelje skozi pasti prekomerne in nebrzdane
digitalizacije.
Neverjetno je, kaj vse so ljudje na spletu sposobni narediti za fascinacijo
in kako brezmejna je človeška neumnost.
 Dr. Maja Brkan,
LL.M.
sodnicanaSplošnemsodišču
EvropskeunijeNasvojibogatipoklicnipotidelujeoziromajedelovalav
različnihvlogah:kotsodnica,raziskovalka,profesorica,
članicaprojektovinuredniškihodborov,vodjaštudijskih
programov,predavateljica,avtoricaknjig,znanstvenih
publikacijinčlankov.
Njenoraziskovalnoinpraktičnodeloobsegaširokopodročje
pravnihvidikovevropskeintegracije.Osredotočasena
ustavnopravnavprašanjaEU,predvsemvprašanjatemeljnih
pravic,kijihobravnavasteoretičnegavidikaintudizvidika
novihtehnologij.
Navdušitiinprepričatizmoremnoge–nesamozaradi
izjemnegapoznavanjavsebine,okaterispregovori,temveč
tudizaradijezikov,vkaterihvaslahkonagovori.
Umetnainteligenca(AI)najbibilaglavnisprožilec'četrteindustrijske
revolucije',kinajbispremenilanačindelovanjanašedružbeinodnose
medljudmiterpredrugačilatrgdelainpovpraševanjepodelovnih
mestih,pravtakopatudiodnosemedpodjetji,kibodostopilanapot
 Peter Goldschmidt
vodja odnosov z institucijami,
EIPA LuxembourgNjegovo donedavno 17-letno vodenje Evropskega centra za
sodnike in pravnike je okrepilo sloves EIPA kot vodilne
institucije za izobraževanje na področju sodstva in prava EU,
svetovanje ter projekte za upravne in pravne strokovnjake
zlasti držav članic EU in institucij EU.
Na različnih ravneh se ukvarja z zadevami EU, vključno z
objavljanjem in urejanjem člankov, študij in drugih prispevkov,
ter se aktivno udejstvuje na delavnicah in sodeluje pri pripravi
priročnikov glede prenosa politik in prava EU.
Njegovo izhodišče pri povezovanju zakonodaje EU in
nacionalne zakonodaje je trdna vera v znanje in
razumevanje, usmerjena v stalno izboljševanje uporabe
prava EU, upoštevaje mnoge razsežnosti in izzive, ki so s
tem povezani.
Nedvomno je, da se vsako naše spoznanje pričenja z izkustvom.
(Immanuel Kant)
 Mag. Matej Golob,
MBA
vodilnipartnervpodjetju
CorpoHub,izkušengovornik,
moderatorinmentorJepionirvitkegainagilnegainoviranjavSloveniji,ki
vsakodnevnovstopavsvetnepredvidljivihinzapletenih
delovnihokolij,kjerzmešanicoinovativnihmetodologijod
designthinkinga,leanstartupadoscrumavodikolektivedo
smiselnihinučinkovitihrešitev,medsebojnegarazumevanjain
izkoriščanjatimskegapotenciala.
Brezdlakenajezikupove,daizkušnjenepridejočeznočin
dajevsakdanpriložnostzaučenjeinpremikanjemej.Z
žarom,zanosominponosomrazkrivaprigodeinokoliščineiz
časov,kojebilIBM»executive«aligonilnasiladogodkov
TEDxLjubljanaalikojeoralledinostartuppodjetja30Lean,in
šeposebejtudinaukezgodb,kijihjepisalalisoustvarjal.
Čelahkonaredišbolje,moraš.

Priročnik za uporabo 
modela CAF 2020
 CIP - Kataložni zapis o publikaciji
Narodna in univerzitetna knjižnica, Ljubljana
35:005.6(035)
 CAF 2020 : priročnik za uporabo modela CAF 2020 / [prevod Polona Glavan]. - Ljubljana : 
Ministrstvo za javno upravo, 2020
Prevod dela: CAF 2020 : the European model for improving organisations  
through self-assessment
ISBN 978-961-6651-20-2
COBISS.SI-ID 23994883 Naslov: Priročnik za uporabo modela CAF 2020
Naslov izvirnika: CAF 2020- The European model for improving organisations 
through self-assessment, European CAF Resource Centre EIPA, 
Maastricht 2020
Prevod: Polona Glavan, Generalni sekretariat Vlade RS
Založilo: Ministrstvo za javno upravo, 2020
Naklada: 1000 izvodov
Oblikovanje in tisk: Studio Mi, Ljubljana Priročnik za uporabo 
modela CAF 2020  1. Splošni uvod 8
Vsebina modela CAF 8
Kako uporabljati model CAF 13
Kako pridobiti podporo pri uporabi CAF 2020  14
2. Ocenjevalni okvir 15
Merila za dejavnike 16
1. merilo  - VODITELJSTVO 17
OCENJEVANJE 18
2. merilo  - STRATEGIJA IN NAČRTOVANJE 22
OCENJEVANJE 23
3. merilo  - ZAPOSLENI 27
OCENJEVANJE 28
4. merilo  - PARTNERSTVA IN VIRI 31
OCENJEVANJE 32
5. merilo  - PROCESI 38
OCENJEVANJE 39
 Merila rezultatov 42
6. merilo  - REZULTATI  - DRŽAVLJANI/ODJEMALCI 42
OCENJEVANJE 43
7. merilo  - REZULTATI  - ZAPOSLENI 45
OCENJEVANJE 46
8. merilo  - REZULTATI  - DRUŽBENA ODGOVORNOST 48
OCENJEVANJE 49
9. merilo  - REZULTATI  - KLJUČNI REZULTATI DELOVANJA 51
OCENJEVANJE 52
3. Kako ocenjevati 54
Ocenjevalne lestvice 54
1. Enostavno točkovanje CAF 54
2. Podrobno točkovanje po modelu CAF 56
4. Smernice za izboljševanje organizacij z uporabo CAF  61
1. faza: zagon procesa CAF 62
2. faza: proces samoocenjevanja 65
3. faza: načrt izboljšav/prednostno razvrščanje 69
5. Zagotavljanje zunanje (eksterne) povratne informacije – CAF EPI 72
6. Izrazje in opredelitev pojmov 74
7. Priloge 87
Priloga 1: Sestava CAF 2013 v primerjavi s CAF 2020  87
Priloga 2: Primer obrazca za samooceno (eno podmerilo)  88
Zahvale 92Kazalo  Evropska mreža javnih uprav (EUPAN) je neformalna mreža generalnih di -
rektorjev, pristojnih za javno upravo v državah članicah Evropske unije in 
Evropske komisije (EK) ter državah opazovalkah. Člani mreže sodelujejo z 
namenom zagotavljanja visoko kakovostnih javnih storitev in javnih uprav v 
Evropi.
EUPAN ima pomembno vlogo pri izzivih javne uprave na državni in evropski 
ravni, saj je sodobna in skrbi za izmenjavo znanja. Skupni ocenjevalni okvir 
(CAF) je najvidnejši izdelek te mreže, ki jasno vpliva na način ocenjevanja in 
izboljševanja kakovosti javnih uprav v Evropi. Ker so model začeli uporabljati 
tudi zunaj Evrope, je njegov učinek še širši. Leta 2019 beležimo v evropskih 
in neevropskih državah skupno okrog 4.100 registriranih uporabnikov CAF.
Novi CAF 2020 je peta različica modela. Temelji na preverjenem modelu 
CAF, ki ga uporabljamo od leta 2000. CAF je prvo orodje, ki ga je razvil javni 
sektor za upravljanje kakovosti v Evropi, in je zato posebej prilagojeno jav -
nemu sektorju. Je splošen, preprost, dostopen in preprosto uporaben mo -
del za vse organizacije javnega sektorja. Obravnava vse vidike organizacijske 
odličnosti in je gonilo nenehnega razvoja. Model CAF smo pregledali in iz -
popolnili, da bi bolj ustrezal razvoju in spremembam v javni upravi in družbi. 
Posodobitve v različici CAF 2020 se večinoma nanašajo na digitalizacijo, 
prilagodljivost, trajnost in raznolikost.
Nova različica je rezultat intenzivnega sodelovanja med nacionalnimi CAF 
koordinatorji v državah članicah Evropske unije. Osnovna skupina se je lotila 
glavne naloge: spremembe CAF. Ob tej priložnosti se zahvaljujemo pred -
vsem Avstriji, Belgiji, Finski, Italiji, Poljski in Portugalski, ob podpori Evrop -
skega centra za vire CAF pri Evropskem inštitutu za javno upravo (EIPA). Po -
stopek je bil deležen velike spodbude tudi med predsedovanjem Estonije, 
Bolgarije in Romunije Svetu EU.
Kakovost javne uprave in njenih storitev navsezadnje ocenjujemo po vplivu 
na kakovost življenja ljudi. Namen modela CAF je voditi javne organizacije 
pri doseganju najboljših mogočih rezultatov.
Model CAF soustvarja aktivna skupnost. Medtem ko je naloga nacionalnih 
CAF koordinatorjev ohranjanje močnega in posodobljenega modela, pa 
konkretne učinke uporabe modela v organizacijah ustvarja širša mreža upo -
rabnikov. Strokovno znanje in izkušnje si izmenjujejo na evropskih dogodkih 
za uporabnike CAF in ob drugih priložnostnih srečanjih »prijateljev CAF«. Na 
tisoče organizacij je že prevzelo model in dokazalo, da deluje; na evropskih 
dogodkih se zbere po več sto ljudi. S to posodobljeno različico CAF 2020 
prisrčno vabimo vse, da se pridružijo skupnosti CAF! 
Sekretariat EUPAN 5*            november 2019
(Finska, Hrvaška, Nemčija, Romunija, Evropska komisija)
*Sekretariat EUPAN 5 deluje po sistemu rotacije vsakič pa ga tvorijo predsedujoča država; država, ki je 
predsedovala pred njo; državi, ki bosta predsedovali naslednji, in Evropska komisija.  8
SPLOŠNI UVOD
Vsebina modela CAF
OPREDELITEV
Skupni ocenjevalni okvir (CAF) je model za celovito upravljanje kakovosti, namenjen samoocenjevanju v javnem 
sektorju, v katerem se je tudi razvil. Model CAF je brezplačen in javno dostopen, organizacijam v javnem sektor -
ju pa pomaga izboljševati delovanje. Namenjen je uporabi v vseh delih javnega sektorja, uporaben pa na državni 
oziroma zvezni, regionalni in lokalni ravni. Čeprav se je CAF razvil v evropskem okolju, ga lahko uporablja katera 
koli javna organizacija povsod po svetu.1Splošni uvod
CAF spada v družino modelov za celovito upravljanje kakovosti (TQM), zg -
leduje pa se po modelu odličnosti Evropskega sklada za upravljanje ka -
kovosti (EFQM®). Je model za upravljanje delovanja, nekakšen kompas, 
ki vodstvu podjetja pomaga najti poti do odličnosti. Z grafičnimi prikazi 
razlaga vzročno-posledično povezanost organizacijskih dejavnikov in re -
zultatov delovanja.
CAF je zasnovan na domnevi, da se odlični rezultati delovanja organiza -
cije, državljanov/strank, zaposlenih in družbe dosežejo s strategijo vo -
denja ter načrtovanjem, s pomočjo zaposlenih, prek partnerstev, virov in 
procesov. Organizacijo hkrati obravnava z različnih vidikov: to je celovito 
analiziranje delovanja.  9
Zgradba z devetimi polji opredeljuje glavne vidike, ki jih moramo upoštevati pri vsaki analizi organizacije.
Merila od 1 do 5 (dejavniki) se nanašajo na prakse 
upravljanja v organizaciji. Ti določajo, kaj organizacija 
dela in kako se loteva nalog, da bi dosegla želene re -
zultate. V merilih od 6 do 9 se rezultati, doseženi na 
področju državljanov/odjemalcev, ljudi in družbene 
odgovornosti, ter ključni rezultati delovanja merijo z 
merili zaznavanja in delovanja.
Vsako merilo se naprej razčleni v seznam podmeril. 
Z 28 podmerili so opredeljene glavne prvine, ki jih je 
treba upoštevati pri ocenjevanju organizacije. Pona -
zorjene so s primeri, ki podrobneje razlagajo vsebino 
podmeril in predlagajo mogoča področja obravnave z 
namenom raziskati, kako organizacija izpolnjuje zah -
teve, izražene v podmerilih.Ti primeri ponazarjajo dobre prakse iz vse Evrope. 
Čeprav vsi niso pomembni za vsako organizacijo, jim 
lahko med samoocenjevanjem namenimo določeno 
pozornost. Povezovanje ugotovitev iz ocenjevanja 
meril za dejavnike in rezultate v upravljavsko prakso, 
vzpostavlja krog nenehnega inoviranja in učenja, ki 
spremlja organizacije na poti k odličnosti.
Brez spreminjanja strukture modela, zgolj s prilagaja -
njem primerov in jezika, so bile določene sektorske raz -
ličice modela, zaradi katerih je uporaba modela CAF v 
vsaki organizaciji lažja in učinkovitejša. Evropska različica 
»CAF na področju izobraževanja« obstaja od leta 2013, 
na državni ravni pa so se razvili mnogi drugi sektorji (npr. 
za organizacije s področja pravosodja, univerze, občine).MODEL CAF
DEJAVNIKI REZULTATI
1. Voditeljstvo3. Zaposleni
5. Procesi7. Rezultati - zaposleni
9. Ključni rezultati 
delovanja2. Strategija in 
načrtovanje6. Rezultati - državljani/
odjemalci
4. Partnerstva 
in viri8. Rezultati - družbena 
odgovornost
INOVIRANJE IN UČENJE 10
NAMEN IN PREDNOSTI
CAF ima vlogo usmerjevalca v celovitem procesu izboljšav v organizaciji.
Cilj so boljše storitve za državljane, saj se z uporabo modela CAF izboljša kakovost storitev za stranke, s tem pa 
zadovoljstvo državljanov.
Javni sektor podpira pri:
1. uvajanju kulture odličnosti; 
2. postopnem izvajanju logike kroga PDCA (PLAN, DO, CHECK, ACT – načrtuj, izvedi, preveri, ukrepaj);
3. izvajanju procesa samoocenjevanja za celostno preverjanje organizacije;
4. postavljanju diagnoze, ki prikaže prednosti in področja za izboljšanje, s tem pa pomaga določiti ukrepe za 
izboljšanje.
Poleg tega mnogi uporabniki prepoznavajo naslednje prednosti CAF:
PRILAGOJENOST JAVNEMU 
SEKTORJUEvropski model upravljanja kakovosti, razvit v javni upravi za organizacije v 
javnem sektorju. 
SKUPNI JEZIK Zaposlenim in vodstvu omogoča tvorno razpravljanje o organizacijskih 
vprašanjih. Spodbuja dialog in primerjalno učenje med organizacijami 
javnega sektorja.
VKLJUČEVANJE ZAPOSLENIH Proces samoocenjevanja je temelj za sistematično vključevanje 
zaposlenih v izboljševanje organizacije.
IZBOLJŠAVE, TEMELJEČE NA 
DOKAZIHOrganizacije javnega sektorja spodbuja k zbiranju ter učinkoviti rabi 
informacij in podatkov.
BREZ ZUNANJIH STROŠKOV CAF je na voljo brezplačno, njegovo uporabo pa spodbujata Evropski 
center za vire CAF (EIPA CAF Resource Centre) in mreža nacionalnih 
CAF koordinatorjev.
ZUNANJA POVRATNA 
INFORMACIJA CAF EPIMreža CAF je leta 2009 razvila skupni postopek za zagotavljanje 
zunanje povratne informacije (CAF EPI) s priporočili zunanjih 
ocenjevalcev za namen nadaljnjega razvoja organizacije in pridobitve 
priznanja uspešnega uporabnika CAF.
Poleg tega so v evropski model CAF 2020 vključeni spoznanja in rezultati 
teh dokumentov in ustanov:
 }Toolbox – Quality of Public Administration, European Commission, 
2018) (Komplet pripomočkov – kakovost javne uprave, Evropska ko -
misija 2018) Embracing Innovation in Governments Global Trends, 
OECD 2018 OECD Declaration on Public Sector Innovation, 2019 
(Deklaracija OECD o inovacijah v javnem sektorju, 2019) 
 }The Principles of Public Administration, SIGMA OECD, 2019 EPSA – 
European Public Sector Award, EIPA 
 }Observatory of Public Sector Innovation (OPSI), OECD  11
NAČELA ODLIČNOSTI
CAF kot orodje celovitega upravljanja kakovosti spreje -
ma temeljne koncepte odličnosti, kot jih je prva oprede -
lila Evropska fundacija za upravljanje kakovosti. CAF jih 
prenaša v javni sektor s ciljem izboljšanja delovanja jav -
nih organizacij na tej podlagi. Po izvajanju teh konceptov 
se organizacija, usmerjena h kulturi kakovosti izvajanja, 
razlikuje od tradicionalne birokratske javne organizacije.
Jedro modela CAF je samoocenjevanje organizacije, 
ki je hkrati izhodišče celostnega procesa izboljšanja. Čeprav CAF poudarja predvsem ovrednotenje delo -
vanja in upravljanja, ki omogoča izboljšave, je njegov 
končni cilj prispevati k dobremu upravljanju. Dob -
ro upravljanje se začne s skupnimi načeli oziroma 
vrednotami, ki jih je treba med ocenjevanjem upošte -
vati. Opredelitve in izrazje, povezano z vrednotami, 
se po organizacijah razlikujejo, čeprav se obravnavajo 
enake teme, vendar pa je skupni evropski okvir po -
membno priporočilo za uporabnike CAF, saj upošteva 
skupne vrednote in načela javnega sektorja. 
NAČEL A
ODLIČNOSTIUsmerjenost
k rezultatom
Voditeljstvo in
stan ovitnost
namenaOsre dotoče nost
na državljana/
odjemalca
Vodenje na
podlagi procesov
in dejstev
Razvoj in
vključenost
zaposlenihNenehno
inoviranje in
izboljševa njeRazvijanje
partnerste vDružb ena
odgovornost 12
1. načelo: Usmerjenost k rezultatom 
Organizacija je usmerjena k rezultatom. Glede na zastavljene cilje morajo doseženi rezultati zadovoljiti vse 
deležnike organizacije (organe oblasti, državljane/odjemalce, partnerje in zaposlene v organizaciji).
2. načelo: Osredotočenost na državljana/odjemalca
Organizacija se osredotoča na zdajšnje in morebitne prihodnje potrebe državljanov/odjemalcev. Vključuje 
jih v razvoj proizvodov in storitev ter v izboljšave svojega delovanja.
3. načelo: Voditeljstvo in stanovitnost namena
To načelo združuje vizionarsko in navdihujoče vodenje z vztrajanjem pri namenu v spreminjajočem se 
okolju. Vodje oblikujejo jasno izjavo o poslanstvu, vizijo in vrednote ter ustvarijo in vzdržujejo notranje 
okolje, v katero se zaposleni lahko polno vključujejo pri doseganju ciljev organizacije.
4. načelo: Vodenje na podlagi procesov in dejstev
To načelo organizacijo usmerja z vidika učinkovitejšega doseganja rezultatov takrat, ko se viri in dejavnosti 
upravljajo kot proces ter se odločitve sprejemajo na podlagi analize podatkov in informacij.
5. načelo: Razvoj in vključenost zaposlenih
Zaposleni na vseh ravneh pomenijo bistvo organizacije in njihovo polno vključevanje jim omogoča, da svoje 
zmožnosti uporabijo v korist organizacije. Prispevek zaposlenih je treba kar najbolj povečati s pomočjo 
njihovega razvoja in vključevanja ter ustvarjanja delovnega okolja skupnih vrednot in kulture zaupanja, 
odprtosti, usposobljenosti, priznanja.
6. načelo: Nenehno učenje, inoviranje in izboljševanje 
Odličnost pomeni nenehen izziv za že vzpostavljeno stanje ter vpliva na spremembe s stalnim učenjem, ki 
zagotavlja ustvarjanje priložnosti za inoviranje in izboljševanje. Zato mora biti nenehno izboljševanje stalni 
cilj organizacije.
7. načelo: Razvijanje partnerstev
Organizacije v javnem sektorju za doseganje svojih ciljev potrebujejo druge, zato morajo razvijati in 
ohranjati partnerstva, ki prispevajo dodano vrednost. Organizacija in njeni dobavitelji so medsebojno 
odvisni, zato obojestransko koristna partnerstva povečujejo zmožnost obeh strani pri ustvarjanju vrednosti.
8. načelo: Družbena odgovornost
Organizacije v javnem sektorju morajo prevzemati nase družbeno odgovornost, spoštovati ekološko vzdržni 
razvoj ter si prizadevati za izpolnitev glavnih pričakovanj in zahtev lokalne in globalne skupnosti.
Ta načela odličnosti so vgrajena v strukturo modela CAF, stalno izboljševanje devetih meril pa bo organizacijo 
pripeljalo na višjo stopnjo zrelosti. Za vsako načelo so razdelane štiri stopnje zrelosti, tako da se organizaciji 
lahko ustrezno ponazori njeno napredovanje k odličnosti.  13
KAJ JE NOVEGA V CAF 2020
Zaradi dokazane učinkovitosti nismo spreminjali os -
mih načel odličnosti, na katerih temelji samoocenje -
vanje. Model CAF še vedno sestavlja devet meril in 28 
podmeril, nekatera podmerila pa so bila zaradi lažjega 
razumevanja preoblikovana.
Uporabnikom predhodnih različic modela CAF se ne 
bo težko znajti v novi različici, saj je le nekoliko po -
sodobljena. CAF 2020 bolj poudarja digitalizacijo  ter 
pozornost namenja učinkoviti odzivnosti (agilnosti), 
trajnosti in raznolikost i glede povezanosti operativne 
in strateške ravni za podporo pri izvajanju reform.  Velike spremembe smo uvedli na ravni primerov, ki 
smo jih pregledali, skrajšali njihove opise in zmanjšali 
njihovo število. Ustrezno smo posodobili tudi slovar. 
V prilogi je preglednica, ki vsebuje primerjavo različic 
CAF 2013 in CAF 2020.
Organizacije lahko poljubno prilagajajo uporabo mo -
dela glede na svoje značilne potrebe in okoliščine. 
Vendar pa močno priporočamo model z devetimi 
merili in 28 podmerili kot tudi oblikovanje ocenje -
valnih skupin ter izvedbo procesa samoocenitve ob 
upoštevanju navedenih smernic.
Kako uporabljati model CAF
POSTOPEK SAMOOCENJEVANJA IN IZBOLJŠEVANJA
Izvajanje CAF poteka v treh fazah.
1. faza: zagon procesa CAF 
Odločitev za uporabo modela CAF je izhodišče za pro -
ces celovitega izboljšanja in sprememb v organizaciji. To 
je treba imeti v mislih že od začetka, zanjo pa so pot -
rebne jasno določene naloge, zavezanost in odločenost 
vodstva za uporabo CAF ter vključenost zaposlenih.
2. faza: samoocenjevanje CAF
Samoocenjevanje organizacije skupaj izvajajo zaposle -
ni in vodstvo na podlagi meril z namenom ugotavljanja 
prednosti in področij za izboljšavo. Glavni rezultat te faze 
je poleg ovrednotenja nabor idej za nadaljnji razvoj or -
ganizacije. Pričakovani rezultat je poročilo o samooceni.3. faza: načrt izboljšav CAF 
Na podlagi idej za izboljšave, razvitih v drugi fazi, se 
sestavi načrt izboljšav CAF, ki podrobno določa izva -
janje idej za izboljšanje. V njem se posamezni ukrepi 
prednostno razvrstijo, opremijo s časovnimi načrti in 
nalogami, dodelijo pa se jim tudi potrebna sredstva.
Načrt izboljšav CAF je treba izvesti v dveh letih. Po tem 
se lahko začne nov proces samoocenjevanja CAF. Ta 
zanka zagotavlja nenehno uvajanje in uresničevanje 
izboljšav v organizaciji.
Celotni proces podpirajo smernice, ki obsegajo de -
setstopenjski načrt izvajanja.
POSTOPEK ZAGOTAVLJANJA ZUNANJE POVRATNE INFORMACIJE CAF EPI
Da bi organizacije v javnem sektorju, ki uporabljajo CAF, lahko prepoznale učinke svojih prizadevanj, jim model 
omogoča sodelovanje v postopku zagotavljanja zunanje povratne informacije (CAF EPI), z namenom nadaljnje 
podpore uporabniku CAF na poti h kakovosti.
V šestih do dvanajstih mesecih po odobritvi poročila 
o samoocenjevanju lahko organizacija uporabi ta po -
stopek za pridobitev evropskega naziva »uspešen upo -
rabnik CAF«. Ob pozitivni oceni zunanjih ocenjevalcev 
CAF EPI naziv »uspešen uporabnik CAF« potrjuje, da je 
bil CAF ustrezno uporabljen, organizacija pa je začela v svojo organizacijsko kulturo uvajati načela odličnosti.
Za dodelitev naziva »uspešen uporabnik CAF« so od -
govorne države članice, ki postopek izvajajo. Organi -
zacije, ki želijo zaprositi za ta naziv, se morajo najprej 
pozanimati o možnostih v svoji državi. 14
Kako pridobiti podporo pri uporabi CAF 2020 
Leta 2001 sta bila na podlagi sklepa generalnih direktorjev, pristojnih za javno upravo, ustanovljena Evropski 
center za vire CAF (EIPA CAF Resource Centre) in mreža nacionalnih CAF koordinatorjev. Mreža CAF je na 
evropski ravni odgovorna za razvoj in nadaljnje spremljanje modela. Redno razpravlja o novih oblikah in stra -
tegijah za spodbujanje uporabe CAF. Vsaki dve leti organizira evropski posvet za uporabnike CAF, na katerem 
strokovnjaki in uporabniki iz različnih držav razpravljajo o dobrih praksah in si izmenjujejo zamisli.
Nacionalni CAF koordinatorji v državah članicah raz -
vijajo ustrezne pobude za spodbujanje in podporo 
uporabi modela v svojih državah. Dejavnosti segajo od 
ustanavljanja pristojnih državnih institucij za uvajanje 
modela CAF do spletnih strani s posebej namenjeni -
mi vsebinami ter organiziranja konferenc o kakovosti. 
Pogosti so skupni projekti CAF, največkrat financirani 
z evropskimi sredstvi, v katere sta vključeni najmanj 
dve evropski državi ali državi kandidatki (zlasti dejav -
nosti medinstitucionalnega sodelovanja in TAIEX), pa 
tudi države z drugih celin.
Evropski center za vire CAF (EIPA CAF Resource Cen -
tre) ima sedež pri Evropskem inštitutu za javno upra -vo (EIPA) v Maastrichtu (NL), zadolžen je za podporo 
uporabi modela CAF v Evropi. Njegove glavne naloge 
so priprava strokovnih vsebin, usklajevanje sestan -
kov mreže nacionalnih CAF koordinatorjev, izvaja -
nje usposabljanj in raziskav o uporabi modela CAF, 
upravljanje spletne strani CAF www.eipa.eu/caf  z vse -
mi ustreznimi informacijami o uporabnikih CAF in na -
cionalnih CAF koordinatorjev ter vse z njimi povezane 
objave (poročila o anketah in glasila).
Na zahtevo držav članic podpira tudi organiziranje 
dogodkov CAF, ki se na evropski ravni odvijajo vsa -
ki dve leti, ter skrbi za izvajanje skupnega evropskega 
načrta usposabljanja za zunanje ocenjevalce CAF EPI.
V naslednjih poglavjih boste našli informacije o:
 }ocenjevalnem okviru CAF 2020 (2. poglavje);
 }ocenjevalni lestvici (3. poglavje);
 }procesu samoocenjevanja (4. poglavje);
 }postopku zagotavljanja zunanje povratne informacije (5. poglavje); ter
 }glosar CAF. 15
OCENJEVALNI OKVIR 
Zgradba z devetimi polji opredeljuje glavne vidike, ki jih moramo upoštevati pri vsaki analizi organizacije.2Ocenjevalni okvir
Pet dejavnikov, ki spodbujajo optimalno delovanje organizacije:
 }Najpomembnejše je voditeljstvo (1), ki določa stra -
teško usmeritev organizacije in oblikuje organiza -
cijske temelje.
 }Dobro voditeljstvo uporablja pripomočke strategi -
je in načrtovanja (2), pa tudi upravljanja človeških 
virov (3), sodeluje s partnerji in upravlja sredstva (4), 
kot so proračun, znanje in IT. }Na teh podlagah organizacija opredeli in dokumen -
tira notranje procese (5) ter jih stalno posodablja.
 }Če zna organizacija dejavnike dobro izkoristiti, 
bo dosegla tudi odlične rezultate za odjemalce, 
deležnike, zaposlene, državljane in družbo. CAF 
opredeljuje štiri merila za merjenje rezultatov dela 
organizacij.MODEL CAF
odjemalci
INOVIRANJE IN UČENJE 16
OCENJEVALNI OKVIR
V postopku samoocenjevanja je treba razlikovati med vzročno-posledičnim razmerjem dejavnikov (vzrokov) in 
rezultatov (učinkov) ter medsebojnim razmerjem med vzroki (dejavniki).
Upoštevati je treba vzročno-posledično razmerje med dejavniki (vzroki) in rezultati (učinki). Organizacija mora 
vedno preverjati skladnost med določenim rezultatom in »dokazi«, ki jih je za ustrezna merila zbrala na strani 
dejavnikov.
Tako skladnost je včasih težko preverjati, saj pri ustvarjanju rezultatov medsebojno učinkujejo različni vzroki 
(dejavniki). Vsekakor je treba pri ocenjevanju preverjati obstoj ustrezne povratne povezave med rezultati na 
desni strani in ustreznimi merili na levi strani. Nekaj primerov te povezanosti:
 }Rezultati pri odjemalcih/državljanih – na primer, kako so državlja -
ni zadovoljni z delom organizacije (ministrstvom, občino, šolo itn.), 
kakšna se jim zdi dosegljivost po telefonu, kdaj so uradne ure uradov 
in pa storitve za državljane.
 }Rezultati pri zaposlenih – na primer, kako so s svojim delom v orga -
nizaciji zadovoljni zaposleni, kako uspešno je delo zaposlenih, katera 
izobraževanja in usposabljanja obiskujejo.
 }Rezultati glede družbene odgovornosti – na primer koliko reciklirane -
ga papirja se uporablja, koliko pobud za preglednost oziroma odprte 
podatke je deležnih podpore.
 }Ključni kazalniki uspešnosti – na primer kakšne rezultate in učinke do -
seže organizacija s svojim delovanjem (za javni prevoz, varnost, varo -
vanje okolja, socialne storitve, kakovost zakonodaje itn.). 
Merila za dejavnike
Merila od 1 do 5 obravnavajo prakse upravljanja v organizaciji, tako ime -
novane dejavnike. Ti določajo, kaj organizacija dela in kako se loteva na -
log, da bi dosegla želene rezultate. Ocenjevanje ukrepov, ki se nanašajo 
na dejavnike, mora temeljiti na ocenjevalni lestvici za dejavnike (glej pog -
lavje z naslovom Ocenjevalna lestvica).  17
V sistemu predstavniške demokracije izvoljeni politiki 
sprejemajo strateške odločitve in določajo cilje, ki jih 
želijo doseči na različnih političnih področjih. Vodstvo 
organizacij javnega sektorja političnim organom po -
maga oblikovati javne politike z nasveti, temelječimi 
na strokovnem znanju in izkušnjah s tega področja. 
Odgovorno je za izvajanje in izpolnjevanje ciljev javnih 
politik. CAF jasno razlikuje med vlogo političnega vo -
diteljstva in vlogo vodij v javnih organizacijah, pri tem 
pa poudarja pomen dobrega sodelovanja med vsemi 
za doseganje rezultatov javnih politik.Prvo merilo se posveča vedenju ljudi, odgovornih za 
organizacijo – voditeljstva. Njihovo delo je večplastno. 
Kot dobri voditelji morajo poskrbeti za jasen in eno -
ten namen organizacije. Kot vodje vzpostavijo oko -
lje, v katerem se lahko organizacija in njeni zaposleni 
izkažejo in zagotavljajo ustrezno upravljanje. Kot po -
speševalci in podporniki podpirajo zaposlene v svoji 
organizaciji in zagotavljajo učinkovite odnose z vsemi 
deležniki, zlasti politiki na različnih ravneh. 
1. merilo VODITELJSTVO
42 13
57
86 9
Podmerilo 1.1:
usmerjanje organizacije z razvijanjem njenega 
poslanstva, vizije in vrednot
Podmerilo 1.2:
upravljanje organizacije, njenega delovanja in 
nenehnega izboljševanja
Podmerilo 1.3:
navdihovanje, motiviranje in podpiranje zaposlenih 
v organizaciji ter dajanje zgleda
Podmerilo 1.4: 
vzpostavljanje učinkovitih odnosov s političnimi 
oblastmi in drugimi deležniki 18
OCENJEVANJE
Pretehtajte, kaj naredi voditelj organizacije, da doseže:
Podmerilo 1.1: usmerjanje organizacije z razvijanjem njenega poslanstva, vizije in 
vrednot 
Voditelj zagotavlja, da organizacijo usmerjajo jasno poslanstvo, vizija in temeljne vrednote. To pomeni, da raz -
vija poslanstvo (zakaj obstajamo/kakšne pristojnosti imamo?), vizijo (kam hočemo/kakšne ambicije imamo?) in 
vrednote (kaj usmerja naše obnašanje?), potrebne za dolgoročni uspeh organizacije. Potem jih skomunicira z 
zaposlenimi in zagotavlja, da so izpolnjene. Vsaka javna organizacija potrebuje vrednote, ki sestavljajo okvir za 
vse njene dejavnosti – vrednote v skladu s poslanstvom in vizijo.
Javne organizacije morajo dejavno podpirati vrednote, kot so demokracija, vladavina prava, usmerjenost k 
državljanu, raznolikost in enakopravnost spolov, pošteno delovno okolje, preprečevanje korupcije, družbena 
odgovornost in nediskriminacija: vrednote, ki so hkrati vzor celotni družbi. Voditelji ustvarjajo razmere za ude -
janjanje teh vrednot.
Zagotoviti morajo organizacijsko agilnost in se zavedati izzivov ter priložnosti, ki jih prinaša digitalizacija.
PRIMERI
1. Jasna določitev usmeritve organizacije z razvija -
njem poslanstva, vizije in vrednot, pri kateri sode -
lujejo ustrezni deležniki in zaposleni.
2. Zagotovitev, da so pri strategijah in dejavnostih or -
ganizacije v ospredju načela in vrednote evropske -
ga javnega sektorja, kot so integriteta, preglednost, 
inovativnost, družbena odgovornost in vključeva -
nje, trajnost, raznolikost in spolni vidiki.
3. Zagotovitev, da so poslanstvo, vizija in vrednote 
skladni z lokalnimi, državnimi, mednarodnimi in 
naddržavnimi strategijami, upoštevajoč digitaliza -
cijo, reforme javnega sektorja in skupne evropske 
programe (npr. cilji trajnostnega razvoja, EU 2020, 
boljša zakonodaja).
4. Skrb za širše obveščanje in dialog o poslanstvu, vi -
ziji, vrednotah, strateških in izvedbenih ciljih za vse 
zaposlene v organizaciji ter druge deležnike.5. Zagotovitev organizacijske prilagodljivosti z rednim 
pregledovanjem poslanstva, vizije, vrednot in stra -
tegij, ki odražajo spremembe v zunanjem okolju 
(npr. digitalizacija, podnebne spremembe, reforme 
javnega sektorja, demografski razvoj, vpliv pamet -
nih tehnologij in družbenih medijev, varstvo podat -
kov, politične in gospodarske spremembe, družbe -
ne delitve, različne potrebe in pogledi strank).
6. Priprava organizacije na izzive in spremembe di -
gitalne preobrazbe (npr. strategija digitalizacije, 
izobraževanje, smernice za varstvo podatkov, ime -
novanje pooblaščene osebe za varstvo podatkov). 
[Ocenite po ocenjevalni lestvici za dejavnike] 19
Podmerilo 1.2: upravljanje organizacije, njenega delovanja in nenehnega izboljševanja
Voditelji razvijajo, izvajajo in spremljajo upravljanje organizacije. Ustrezna organizacijska struktura z jasnimi od -
govornostmi za vse ravni zaposlenih ter opredeljenimi upravljavskimi, podpornimi in temeljnimi procesi mora 
zagotavljati učinkovito udejanjanje strategije organizacije v povezavi z rezultati in učinki. V rezultate usmerjeno 
upravljanje temelji na merljivih ciljih, ki se odražajo v doseženih rezultatih in učinkih delovanja organizacije. 
Pri odločanju je treba upoštevati tudi vire, podprte s podatki. To omogoča redno pregledovanje uspešnosti in 
rezultatov.
Voditelji so odgovorni za izboljševanje delovanja. Organizacijo pripravljajo za prihodnost tako, da uvajajo spre -
membe, nujne za doseganje njenega poslanstva. Začetek trajnega procesa izboljševanja je ključni cilj upravlja -
nja kakovosti. Voditelji postavijo temelje za nenehno izboljševanje s tem, da zagotovijo kulturo, odprto za ino -
viranje, učenje in etično ravnanje.
PRIMERI
1. Opredelitev ustreznih upravljavskih struktur, pro -
cesov, funkcij, odgovornosti in pristojnosti za za -
gotovitev agilnosti organizacije.
2. Upravljanje in delovanje organizacije v skladu s pri -
čakovanji deležnikov in različnimi potrebami odje -
malcev.
3. Upravljanje s pomočjo podatkov iz notranjega 
nadzora in obvladovanja tveganj.
4. Določitev ciljev in uporaba uravnoteženega nabo -
ra rezultatov ter učinkov za merjenje in vrednote -
nje uspešnosti in vpliva organizacije ob predno -
stnem razvrščanju različnih potreb odjemalcev in 
državljanov.5. Zagotovitev dobre notranje in zunanje komuni -
kacije v celotni organizaciji in uporaba novih oblik 
komuniciranja vključno z družbenimi mediji.
6. Razvijanje upravljanja, ki preprečuje korupcijo in 
neetično ravnanje ter hkrati podpira zaposlene z 
usmeritvami s tega področja.
[Ocenite po ocenjevalni lestvici za dejavnike]   20
Podmerilo 1.3: navdihovanje, motiviranje in podpiranje zaposlenih v organizaciji ter 
dajanje zgleda 
Voditelji z lastnim vedenjem in upravljanjem zaposlenih te navdihujejo, motivirajo in podpirajo. S tem ko delujejo 
kot zgled, utelešajo cilje in vrednote ter spodbujajo zaposlene k enakemu ravnanju. Voditelji zaposlene podpirajo 
pri doseganju ciljev z izpolnjevanjem svojih dolžnosti. Transparenten način vodenja, ki temelji na vzajemnih po -
vratnih informacijah, zaupanju in odprti komunikaciji, zaposlene spodbuja, da prispevajo k uspehu organizacije.
Pomembnih dejavnikov za motivacijo in podporo zaposlenih pa ne najdemo le v osebnem obnašanju, ampak 
tudi v sistemu vodenja in upravljanja organizacije. Prenos pristojnosti, nalog in odgovornosti so osnove za 
motiviranje zaposlenih. Dejavniki, ki motivirajo, so tudi enake možnosti za osebni razvoj in učenje ter sistemi 
priznavanja in nagrajevanja. 
PRIMERI
1. Navdihovanje s pomočjo kulture vodenja, ki jo us -
merja inovativnost in temelji na vzajemnem zau -
panju in odprtosti.
2. Vodenje z lastnim zgledom, torej osebnim rav -
nanjem v skladu z uveljavljenimi cilji in vrednota -
mi (npr. z integriteto, smiselnostjo, spoštljivostjo, 
sodelovanjem, inovativnostjo, opolnomočenjem, 
natančnostjo, odgovornostjo, agilnostjo).
3. Spodbujanje kulture vzajemnega zaupanja med 
vodji in zaposlenimi s tvornim (proaktivnim) de -
lovanjem proti vsem oblikam diskriminacije, za 
spodbujanje enakih možnosti ter obravnavanje 
potreb in osebnih okoliščin zaposlenih.4. Redno obveščanje in posvetovanje z zaposlenimi 
o ključnih vprašanjih, povezanih z organizacijo.
5. Opolnomočenje in podpiranje zaposlenih s pra -
vočasnimi povratnimi informacijami za izboljšanje 
njihove uspešnosti.
6. Spodbujanje kulture učenja, spodbujanje zaposle -
nih za razvijanje kompetenc in prilagajanje na nove 
zahteve (s pripravami na nepričakovano in s hitrim 
učenjem).
[Ocenite po ocenjevalni lestvici za dejavnike] 21
Podmerilo 1.4: vzpostavljanje učinkovitih odnosov s političnimi oblastmi in drugimi 
deležniki
Voditelji so odgovorni za upravljanje odnosov z vsemi pomembnimi deležniki, ki imajo interes glede organizacije 
oziroma njenega delovanja. Voditelji v javnih organizacijah zato izvajajo usmerjen dialog s političnimi oblastmi 
in drugimi deležniki. V javnem sektorju so voditelji vmesni člen med organizacijo in političnimi oblastmi. V tem 
podmerilu je opisana ena glavnih razlik med javnimi in zasebnimi organizacijami. Javne organizacije se morajo 
posvečati odnosom s političnimi oblastmi z različnih zornih kotov.
Po eni strani imajo lahko voditeljski položaj posamezni politiki, saj skupaj z voditelji javnih organizacij oblikujejo 
cilje.
Javne organizacije tako delujejo kot upravni oziroma izvedbeni organi politične oblasti. Po drugi strani pa so 
politične oblasti lahko posebna skupina deležnikov, s katero je treba sodelovati. 
PRIMERI
1.  Analiza in spremljanje potreb in pričakovanj delež -
nikov, vključno z relevantnimi političnimi oblastmi.
2. Pomoč političnim oblastem pri opredelitvi javnih 
politik, povezanih z organizacijo.
3. Usklajevanje delovanja organizacije z javnimi poli -
tikami in političnimi odločitvami.
4. Vzdrževanje tvornih (proaktivnih) odnosov s po -
litičnimi oblastmi na izvršilnem in zakonodajnem 
področju.5. Razvijanje in ohranjanje partnerstev s pomembni -
mi deležniki (državljani, nevladnimi organizacijami, 
interesnimi skupinami in poklicnimi združenji, in -
dustrijo, drugimi javnimi organizacijami itn.)
6. Ozaveščanje javnosti, krepitev prepoznavnosti 
in ugleda organizacije ter razvoj storitev po meri 
uporabnika.
[Ocenite po ocenjevalni lestvici za dejavnike]
 22
Za uresničevanje poslanstva in vizije javne organiza -
cije je potrebna jasna strategija. Določitev strateških 
ciljev upošteva prepoznavanje potreb in pričakovanj 
deležnikov, odločanje, določanje prednostnih nalog 
na podlagi javnih politik in ciljev ter potreb drugih de -
ležnikov ob upoštevanju razpoložljivih virov.
V strategiji so opredeljeni rezultati (izdelki in storitve) 
in učinki (vpliv), ki jih organizacija želi doseči, ter način 
merjenja napredka ob upoštevanju ustreznih kritičnih 
dejavnikov uspeha.Strategijo je treba prenesti v načrte, programe, izved -
bene cilje in merljive ciljne vrednosti, da jo lahko us -
pešno uresničimo. Spremljanje in usmerjanje morata 
biti del načrtovanja, upoštevati pa morata tudi pot -
rebo po posodabljanju in inoviranju, ki organizacijo 
podpirata pri izboljšanju delovanja. Kritično spremlja -
nje uresničevanja strategije in načrtov mora omogo -
čiti njihovo posodabljanje in prilagajanje, kadar je to 
potrebno. 
2. merilo STRATEGIJA IN 
NAČRTOVANJE
42 13
57
86 9
Podmerilo 2.1:
ugotavljanje potreb in pričakovanj deležnikov 
in zunanjega okolja ter pridobivanje ustreznih 
upravljavskih informacij 
Podmerilo 2.2:
razvijanje strategij in načrtov ob upoštevanju 
zbranih informacij
Podmerilo 2.3:
komuniciranje, izvajanje ter pregledovanje strategij 
in načrtov
Podmerilo 2.4:
upravljanje sprememb in inoviranje za zagotavljanje 
agilnosti in odpornosti organizacije 
 23
Razmislite o tem, kaj organizacija naredi, da doseže:
Podmerilo 2.1: ugotavljanje potreb in pričakovanj deležnikov in zunanjega okolja ter 
pridobivanje ustreznih upravljavskih informacij
Krog PDCA (načrtuj, izvedi, preveri, ukrepaj) je pomemben pri razvijanju in izvajanju strategije in načrtovanju v 
javni organizaciji. Pri opredelitvi strategije je treba najprej zbrati zanesljive informacije o zdajšnjih in prihodnjih 
potrebah vseh pomembnih deležnikov ter o notranji uspešnosti in zmožnostih organizacije v zunanjem okolju, 
vključno z reformami javnega sektorja na državni in evropski ravni. Postavljanje ciljev in določitev pogojev, ki jih 
je treba izpolniti za dosego strateških ciljev – na podlagi zanesljive analize tveganja in upravljanja – imata ključni 
pomen pri zagotavljanju učinkovitega izvajanja in spremljanja. 
Te informacije so neizogibne v procesu strateškega in izvedbenega načrtovanja. Bistvene so tudi za usmerjanje 
načrtovanih izboljšav delovanja organizacije.
V skladu z načinom delovanja PDCA je treba redno izvajati preglede skupaj z deležniki, kar omogoča spremlja -
nje njihovih spreminjajočih se potreb in zadovoljstva. Kakovost teh informacij in sistematične analize povratnih 
informacij deležnikov je osnovni pogoj za kakovost načrtovanih rezultatov.
PRIMERI
1.  Redno opazovanje in analiziranje zunanjega oko -
lja, vključno s pravnimi, političnimi, demografskimi 
spremembami in digitalizacijo, pa tudi globalnih 
dejavnikov, na primer podnebnih sprememb, kot 
vhodnih informacij za strategije in načrte. 
2. Določitev vseh pomembnih deležnikov ter analiza 
informacij o njihovih zdajšnjih in prihodnjih potre -
bah, pričakovanjih in zadovoljstvu.
3. Analiza reform javnega sektorja na državni in 
evropski ravni za opredelitev in pregled uspešnih 
strategij. 4. Analiza uspešnosti in zmožnosti organizacije, pri 
čemer je treba v središče postaviti notranje pred -
nosti, pomanjkljivosti, priložnosti in grožnje oziro -
ma tveganja.
 24
Podmerilo 2.2: razvijanje strategij in načrtov ob upoštevanju zbranih informacij
Razvoj strategije pomeni opredelitev strateških ciljev za javno organizacijo v skladu z javnimi politikami, potre -
bami ustreznih deležnikov in vizijo voditeljev, vključno z razpoložljivimi upravljavskimi informacijami, pa tudi 
informacijami o zunanjih okoliščinah.
Strateške prednostne naloge in odločitve, ki jih sprejme najvišje vodstvo, naj zagotovijo jasne cilje glede rezul -
tatov in učinkov ter sredstva za njihovo doseganje. Družbena odgovornost organizacij javnega sektorja naj se 
kaže v njihovi strategiji.
Pri načrtovanju je potreben zavesten in metodičen pristop, ki bo organizacijo na vseh ravneh vodil k doseganju 
strateških ciljev. Kazalnike in sisteme spremljanja rezultatov, uporabljene v nadaljnjem koraku izvajanja, je treba 
opredeliti med načrtovanjem. Pri razvoju strategij in akcijskih načrtov se ustvari okvir za merjenje rezultatov, 
ki bodo predmet ocenjevanja pri merilih rezultatov, povezanih z državljani/odjemalci (merilo 6), zaposlenimi 
(merilo 7), družbeno odgovornostjo (merilo 8) in ključnimi rezultati delovanja (merilo 9).  
PRIMERI
1. Razvijanje strategije z opredeljevanjem kratko- in 
dolgoročnih prednostnih nalog in ciljev v skladu z 
vizijo ter državnimi in evropskimi strategijami. 
2. Vključevanje deležnikov in uporaba informacij o 
njihovih pričakovanjih ter potrebah, pri razvoju 
strategije in načrtovanja.
3. Vključevanje vidikov trajnosti, družbene odgovor -
nosti, različnosti in načela enakosti spolov v strate -
gije in načrte organizacije. 4. Razvijanje načrtov z opredelitvijo prednostnih 
nalog, ciljev in rezultatov (izdelkov in storitev) ter 
učinkov v skladu s poslanstvom in reformo javnega 
sektorja. 
5. Zagotovitev zadostnega obsega virov za uspešno 
izvedbo načrta.
[Ocenite po ocenjevalni lestvici za dejavnike] 25
Podmerilo 2.3: komuniciranje, izvajanje ter pregledovanje strategij in načrtov
Zmožnost organizacije za uvajanje strategije je odvisna od kakovosti načrtov in programov, v katerih so na -
tančno opredeljeni cilji in rezultati, ki se pričakujejo od vsake organizacijske ravni ter od zaposlenih. Zato mo -
rajo biti za zagotovitev učinkovitega in enotnega izvajanja strategije ustrezni deležniki in zaposleni na različnih 
organizacijskih ravneh dobro obveščeni o ciljih in ciljnih vrednostih.
Organizacija mora strategijo izvajati na vseh ravneh. Vodstvo mora zagotoviti, da se izvajajo pravi procesi, 
programi in projekti ter da so vzpostavljene organizacijske strukture, ki zagotavljajo uspešno in pravočasno 
uresničevanje strategije.
Organizacije morajo stalno in kritično spremljati izvajanje svoje strategije in načrtov ter po potrebi posodabljati 
in prilagajati prakse in procese. O strategiji in načrtih morajo obvestiti vse ustrezne deležnike. 
PRIMERI
1. Prenašanje strategij organizacije v ustrezne načrte 
in naloge za oddelke in posameznike v organizaciji.
2. Razvijanje načrtov in programov s konkretnimi cilji 
in rezultati za vsako organizacijsko enoto in s ka -
zalniki pričakovanih rezultatov.
3. Poročanje zaposlenim v organizaciji in vsem 
ustreznim deležnikom o strategijah, načrtih uspeš -
nosti in načrtovanih oziroma doseženih rezultatih 
organizacije.4. Redno spremljanje in vrednotenje uspešnosti or -
ganizacije na vseh ravneh (oddelki, funkcije, or -
ganizacijska shema) za nadzorovanje uspešnosti, 
učinkovitosti in ravni izvajanja strategij.
 26
Podmerilo 2.4: upravljanje sprememb in inoviranje za zagotavljanje agilnosti in 
odpornosti organizacije 
Učinkovit javni sektor mora zagotoviti agilnost in odpornost, da se bo z inoviranjem in spreminjanjem praks 
uspešno spopadal z novimi pričakovanji državljanov/odjemalcev z namenom izboljšanja kakovosti storitev in 
zmanjšanja stroškov. Inoviranje se lahko izvaja na več načinov:
 }z uporabo inovativnih metod in procesov izvajanja storitev ali dobavljanja blaga;
 }z novimi metodami upravljanja delovnih programov;
 }z uvajanjem inovativnih storitev ali blaga, ki imajo visoko dodano vrednost za državljane in odjemalce.
Faza načrtovanja je bistvena za poznejše odločitve, za operativno izvajanje storitev in za vrednotenje samih 
inovacij. Temeljna odgovornost vodstva je zatorej ustvarjanje in sporočanje odprtega, spodbudnega odnosa do 
predlaganih izboljšav ne glede na njihov izvor.
PRIMERI
1. Opredelitev potreb in gonil za inovacije ob upo -
števanju priložnosti in pritiska digitalnega preobli -
kovanja.
2. Obveščanje vseh pomembnih deležnikov o politiki 
inovacij organizacije in rezultatih.
3. Oblikovanje inoviranju prijaznega okolja in ustvar -
janje razmer za razvoj medorganizacijskega sode -
lovanja.4. Učinkovito upravljanje sprememb in zgodnje ob -
veščanje ter vključevanje zaposlenih in deležnikov.
5.  Izvajanje sistemov za porajanje ustvarjalnih idej in 
spodbujanje inovativnih predlogov zaposlenih in 
deležnikov na vseh ravneh, ki podpirajo raziskova -
nje in preskušanje.
 27
Zaposleni so najpomembnejša vrednota organiza -
cije. Uspešno upravljanje človeških virov organiza -
ciji omogoča, da doseže strateške cilje ter ustrezno 
uporabi prednosti in sposobnosti zaposlenih. Uspeš -
no upravljanje človeških virov spodbuja sodelovanje, 
motivacijo, razvoj in zadržanje zaposlenih v organiza -
ciji. Organizacija mora za zagotavljanje agilnosti up -
ravljati kompetence in celotne zmožnosti zaposlenih 
na posameznih ravneh.
Izboljšanje razvoja vodenja, upravljanje talentov in 
strateško načrtovanje delovne sile so bistvenega po -
mena, saj so zaposleni največja naložba organizacije.Spoštovanje in pravičnost, odprt dialog, krepitev moči, 
politična nevtralnost, nagrajevanje in priznanje, skrb 
in zagotavljanje varnega ter zdravega okolja so zelo 
pomembni za zagotavljanje predanosti in sodelovanja 
zaposlenih na poti organizacije k odličnosti.
Pomembna je tudi ugotovitev, da organizaciji na poti 
do zadovoljnih odjemalcev lahko pomagajo le zado -
voljni zaposleni. 
3. merilo ZAPOSLENI
42 13
57
86 9
Podmerilo 3.1:
upravljanje in izboljševanje človeških virov za 
podporo strategiji organizacije
Podmerilo 3.2:
razvijanje in upravljanje kompetenc zaposlenih
Podmerilo 3.3:
vključevanje in opolnomočenje zaposlenih ter 
podpiranje njihovega dobrega počutja
 28
Podmerilo 3.1: upravljanje in izboljševanje človeških virov za podporo strategiji 
organizacije
Celovit pristop k upravljanju zaposlenih, kulturi na delovnem mestu in tudi upravljanju okolja je ključni del stra -
teškega načrtovanja v organizaciji. Uspešno upravljanje človeških virov zaposlenim omogoča, da uspešno in 
učinkovito prispevajo k celotnemu poslanstvu, viziji in uresničevanju ciljev organizacije.
To podmerilo ocenjuje, ali so strateški cilji organizacije usklajeni z njenimi človeškimi viri, ali so pregledno dolo -
čeni, razviti, uporabljeni in izboljšani ter upoštevani kot najboljši možni uspeh. Preverja, kako organizaciji uspe 
privabiti in zadržati zaposlene, sposobne zagotavljati storitve in izdelke, ki odražajo potrebe in pričakovanja 
odjemalcev. Sem spadajo redne analize zdajšnjih in prihodnjih potreb po človeških virih ter razvoj in izvajanje 
politike upravljanja človeških virov z objektivnimi merili glede zaposlovanja, kariernega razvoja, napredovanja, 
prejemkov, nagrad, zaslug in dodeljevanja vodstvenih funkcij.
PRIMERI
1. Analiza zdajšnjih in prihodnjih potreb po človeških 
virih v skladu s strategijo organizacije.
2. Razvijanje in izvajanje jasne politike upravljanja člo -
veških virov, ki temelji na objektivnih merilih za za -
poslovanje, napredovanje, plačilo, razvoj, prenos, 
odgovornosti, nagrade in dodeljevanje vodstvenih 
funkcij.
3. Izvajanje načel pravičnosti, politične nevtralnosti, 
utemeljenosti na zaslugah, načel enakih možnosti, 
raznolikosti, družbene odgovornosti ter usklaje -
vanja dela in zasebnega življenja v politiki človeš -
kih virov; ob tem pa tudi preverjanje potrebe po 
spodbujanju kariere žensk ter ustrezno oblikovanje 
načrtov.4. Zagotovitev potrebnih kompetenc in zmožnosti 
za doseganje poslanstva, vizije in vrednot organi -
zacije, zlasti s poudarkom na socialnih veščinah, 
agilnem razmišljanju ter digitalnih in inovacijskih 
veščinah. 
5. Podpiranje kulture uspešnosti z določitvijo ciljev 
uspešnosti, ki so skupni vsem zaposlenim, in sis -
tematično spremljanje uspešnosti ter pogovori o 
uspešnosti z zaposlenimi.
[Ocenite po ocenjevalni lestvici za dejavnike] 29
Podmerilo 3.2. razvijanje in upravljanje kompetenc zaposlenih 
Ugotavljanje, razvijanje in upravljanje kompetenc zaposlenih je za uspeh organizacije bistvenega pomena. Na -
črti za razvoj kompetenc posameznikov in redni pogovori o uspešnosti zaposlenim omogočajo, da prevzamejo 
večjo odgovornost in pobudo za nenehno razvijanje kompetenc organizacije.
Kadar je to v skladu s strateškimi cilji, organizacija spodbuja uspešnost zaposlenih in podpira dinamično de -
lovno kulturo tudi s spodbujanjem inovativnih metod usposabljanja (npr. e-učenje, multimedijski način dela, 
ustvarjalno razmišljanje).
Poleg tega je to na visoko konkurenčnem trgu dela potrebno, da bi pritegnili mlade in nadarjene ljudi, ki lahko 
pomagajo dosegati cilje organizacije.
PRIMERI 
1. Izvajanje strategije oziroma načrta za razvoj člo -
veških virov na podlagi ugotovljenih zdajšnjih in 
prihodnjih potreb po kompetencah, spretnostih in 
uspešnosti zaposlenih.
2. Pritegnitev in razvijanje talentov, potrebnih za iz -
polnjevanje poslanstva, vizije in ciljev.
3. Omogočanje novih in inovativnih oblik učenja za 
razvoj kompetenc (ustvarjalno razmišljanje, sku -
pinsko delo, laboratoriji, poskusi, e-učenje, učenje 
na delovnem mestu). 
4. Uvedba načrtov za razvoj kompetenc posamezni -
kov, vključno z osebnimi veščinami in znanji (npr. 
odprtost za inoviranje) kot del rednega razgovora 
o uspešnosti (razgovora o razvoju zaposlenih), kar 
ponuja priložnost za vzajemne povratne informa -
cije in ustrezna pričakovanja.5. Oblikovanje konkretnih programov in usposablja -
nja za razvijanje vodstvenih veščin. 
6. Usmerjanje novih zaposlenih s pomočjo mentor -
stva, usposabljanja, ki ga izvajajo inštruktorji, in po -
sameznega svetovanja.
7. Razvijanje in spodbujanje sodobnih metod uspo -
sabljanja (npr. multimedijski način dela, usposa -
bljanje na delovnem mestu, e-učenje, uporaba 
družbenih medijev).
8. Ocenjevanje učinkov programov usposabljanja za 
doseganje ciljev organizacije in informiranje zapo -
slenih o tem.
[Ocenite po ocenjevalni lestvici za dejavnike] 30
Podmerilo 3.3: vključevanje in opolnomočenje zaposlenih ter podpiranje njihovega 
dobrega počutja
Vključevanje zaposlenih pomeni ustvarjanje okolja, v katerem imajo vpliv na odločitve in dejavnosti, ki zade -
vajo njihovo delo. Vodstvo in zaposleni dejavno sodelujejo pri razvoju organizacije, ki ne delujejo na način le 
nase zamejenega, tako imenovanega silosnega razmišljanja, pač pa se pogovarjajo, dopuščajo ustvarjalnost, 
inovativnost ter predloge za izboljšanje delovanja. Zaposlenim je treba pomagati, da popolnoma izrazijo svoje 
zmožnosti.
Ustrezno upravljanje človeških virov je odvisno od voditeljev in vodij v celotni organizaciji, ki morajo pokazati, 
da niso ravnodušni do težav in dobrega počutja zaposlenih in da dejavno spodbujajo kulturo odprte komuni -
kacije ter preglednosti. 
Pripadnost zaposlenih lahko dosežemo s formalnimi oblikami, kot so posvetovalni odbori, in z vsakdanjimi 
pogovori (npr. o predlogih za izboljšave). Merjenje zadovoljstva zaposlenih in ocene vodij so pomembni za 
pridobivanje več informacij o vzdušju v organizaciji in za pripravo predlogov za izboljšave. 
PRIMERI
1. Spodbujanje kulture odprte komunikacije in dialo -
ga ter timskega dela.
2. Vključevanje zaposlenih in njihovih predstavnikov 
(npr. sindikatov) v razvoj načrtov, strategij, ciljev, 
načrtovanje procesov ter prepoznavanje in izvaja -
nje dejavnosti izboljšav in inovacij.
3. Razvijanje sistemov za zbiranje idej in predlogov 
zaposlenih.
4. Redno anketiranje zaposlenih, objavljanje rezulta -
tov in dajanje povratnih informacij o njih, njihovi 
analizi in ukrepih za izboljšanje, uresničenih na tej 
podlagi.
5. Zagotavljanje dobrega okolja in delovnih razmer 
v celotni organizaciji, vključno s skrbjo za zagota -
vljanje zdravja in varnosti pri delu.6. Zagotavljanje, da delovni pogoji omogočajo ustre -
zno ravnovesje med delom in zasebnim življenjem 
zaposlenih (npr. možnost prilagajanja delovnega 
časa, delo s skrajšanim delovnim časom, osebe na 
porodniškem ali očetovskem dopustu).
7. Posvečanje posebne pozornosti socialno šibkejšim 
zaposlenim in zaposlenim s posebnimi potrebami.
8. Zagotavljanje prilagojenih shem in metod za ne -
finančno nagrajevanje zaposlenih (npr. z načrto -
vanjem in pregledovanjem bonusov/bonitet za -
poslenih in podpiranjem družabnih, kulturnih in 
športnih dejavnosti, ki se osredotočajo na zdravje 
in dobro počutje zaposlenih).
[Ocenite po ocenjevalni lestvici za dejavnike] 31
Javne organizacije potrebujejo različne vrste virov za 
izvajanje strategije, načrtovanje in uspešno izvajanje 
procesov. Sredstva so lahko materialna ali nemateri -
alna, vse pa je treba skrbno upravljati.
Partnerji različnih vrst, na primer druge javne orga -
nizacije, NVO, izobraževalne organizacije ali zasebni 
ponudniki storitev, v organizacijo prinašajo potrebno 
strokovno znanje in izkušnje ter spodbujajo usmerje -
nost organizacije navzven.
Sodelovanje z državljani in organizacijami civilne 
družbe je vrsta partnerstva, ki je vse pomembnejša za javne organizacije. Javne organizacije vse bolj vidimo 
kot del verige organizacij, ki si skupaj prizadevajo za 
določene učinke za državljane (npr. na področju var -
nosti in zdravja).
Poleg partnerstev morajo organizacije za uspešno 
delovanje upravljati tudi ustrezne vire, kot so finance, 
tehnologija, prostori in oprema.
Učinkovito, inovativno in pregledno upravljanje virov 
je bistvenega pomena za javne organizacije, saj zago -
tavlja odgovornost do različnih deležnikov glede za -
konite rabe razpoložljivih sredstev. 
4. merilo PARTNERSTVA IN VIRI
42 13
57
86 9
Podmerilo 4.1:
razvijanje in upravljanje partnerstev z relevantnimi 
organizacijami
Podmerilo 4.2:
sodelovanje z državljani in organizacijami civilne 
družbe
Podmerilo 4.3:
upravljanje financ
Podmerilo 4.4:
upravljanje informacij in znanja
Podmerilo 4.5:
upravljanje tehnologije
Podmerilo 4.6:
upravljanje prostorov in opreme 32
Podmerilo 4.1: razvijanje in upravljanje partnerstev z relevantnimi organizacijami
V nenehno spreminjajoči se in vse bolj večplastni družbi morajo javne organizacije za doseganje strateških ciljev 
razvijati in ohranjati odnose z drugimi organizacijami. Partnerji so lahko zasebni, nevladni ali javni.
Organizacije morajo tako opredeliti, kdo so njihovi ključni partnerji, in z njimi oblikovati dogovore. Za uspešno 
verigo javnih politik je bistvenega pomena sodelovanje med različnimi institucionalnimi ravnmi. 
PRIMERI
1. Opredelitev ključnih zasebnih partnerjev, partner -
jev civilne družbe in javnih partnerjev (npr. kupec – 
dobavitelj, oskrbovalec, soproizvajalec, dopolnilni 
ali nadomestni dobavitelj, lastnik, ustanovitelj) ter 
oblikovanje trajnostnih odnosov na temelju zau -
panja, dialoga in odprtosti.
2. Upravljanje partnerskih sporazumov ob upošte -
vanju zmožnosti različnih partnerjev za doseganje 
vzajemnih koristi in medsebojno podporo s stro -
kovnostjo, viri in znanjem.3. Opredelitev vloge in dolžnosti vsakega partnerja, 
vključno z nadzorom, ocenjevanjem in pregle -
di; sistematično spremljanje rezultatov in učinkov 
partnerstev.
4. Upoštevanje načel družbene odgovornosti v pro -
cesih javnega naročanja. 
 
 33
Podmerilo 4.2: sodelovanje z državljani in organizacijami civilne družbe 
Vključevanje državljanov in organizacij civilne družbe vse bolj velja za nujen vzvod za izboljšanje učinkovitosti in 
uspešnosti javnih organizacij. Povratne informacije, pridobljene s pritožbami, idejami in predlogi, veljajo za po -
memben prispevek k izboljšanju storitev in izdelkov. Partnerstva z organizacijami civilne družbe so pomembna 
v celotnem političnem ciklu: to so soodločevalci, sosnovalci, soproizvajalci in soocenjevalci.
Državljani kot soodločevalci delijo odločitve, ki jih zadevajo. Kot sosnovalci vplivajo na izvajanje storitev glede 
na svoje določene potrebe. Kot soproizvajalci so vključeni v proizvodnjo oziroma cikel izvajanja storitev. Kot 
soocenjevalci ocenjujejo kakovost storitev in javnih politik.
PRIMERI
1. Zagotavljanje preglednosti s proaktivno politiko 
obveščanja in z zagotavljanjem odprtih podatkov 
organizacije.
2. Dejavno spodbujanje vključevanja in sodelovanja z 
državljani:
 }sosnovanje in soodločanje: s pomočjo posve -
tovalnih skupin, anket, mnenjskih raziskav in 
krožkov kakovosti;
 }soproizvodnja: prevzemanje vlog pri izvajanju 
storitev;
 }soocenjevanje.3. Dejavno iskanje ter ustrezno zbiranje zamisli, pre -
dlogov in pritožb strank/državljanov (npr. z anke -
tami, posvetovalnimi skupinami, vprašalniki, skri -
njicami za pritožbe in mnenjskimi raziskavami).
 34
Podmerilo 4.3: upravljanje financ
Skrbna priprava proračunov je prvi korak pri stroškovno učinkovitem, trajnostnem in odgovornem finančnem 
upravljanju, ki upošteva finančne in nefinančne cilje. Podroben računovodski sistem in notranji nadzor sta pot -
rebna za stalno spremljanje učinkovitosti finančnih odločitev pri doseganju zastavljenih ciljev.
Potreba po ustvarjanju dodatnih finančnih virov je vse pomembnejša kljub svobodnemu dodeljevanju ali pre -
razporeditvi sredstev, ki so pogosto omejena. 
PRIMERI
1. Zagotavljanje finančne odpornosti s pomočjo dol -
goročnega načrtovanja proračuna, analize tvega -
nja finančnih odločitev in uravnoteženega prora -
čuna.
2. Oblikovanje proračuna glede na uspešnost (upo -
števamo podatke o uspešnosti v proračunske do -
kumente).
3. Uporaba učinkovitega računovodstva in nadzora 
finančnih stroškov ter sistemov ocenjevanja (npr. 
pregledi izdatkov).
4. Spremljanje učinkov proračuna na enakopravnost 
spolov in manjšin. 5. Prenašanje pristojnosti (delegiranje) in razporejanje 
(decentraliziranje) finančnih odgovornosti ter njiho -
vo usklajevanje s službami notranjega nadzora. 
6. Zagotovitev proračunske in finančne preglednos -
ti ter objava informacij o proračunu na razumljiv 
način.
  35
Podmerilo 4.4: upravljanje informacij in znanja
Glavne prednosti organizacije so znanje, veščine in kompetence. Glavni cilj vsake organizacije je dati zaposle -
nim pravilne informacije ob pravem času in krepiti njihovo moč za uporabo pridobljenega znanja. Sem spada 
odprta organizacijska kultura, ki jo odlikuje dobra komunikacija in temelji na učenju, njena bistvena dejavnika 
pa sta širjenje in ohranjanje znanja.
Uspešne javne organizacije opredelijo potrebna znanja, pri tem pa za njihovo pridobivanje ter podajanje znanja 
vsem zaposlenim in deležnikom uporabljajo možnosti digitalizacije.  
PRIMERI
1. Zasnovanje učeče se organizacije z izvajanjem sis -
temov in procesov upravljanja, hranjenja, ocenje -
vanja informacij in znanja za ohranjanje odporno -
sti in prožnosti organizacije. 
2. Izkoriščanje priložnosti digitalne preobrazbe za 
povečanje znanja organizacije in krepitev digital -
nih veščin. 
3. Ustanovitev mrež učenja in sodelovanja za prido -
bivanje ustreznih zunanjih informacij in ustvarjal -
nih prispevkov. 
4. Spremljanje informacij in znanja v organizaciji za 
zagotavljanje njihove pomembnosti, pravilnosti, 
zanesljivosti in varnosti.5. Razvijanje notranjih poti, ki vsem zaposlenim omo -
gočajo dostop do ustreznih informacij in znanja.
6. Spodbujanje prenosa znanja med zaposlenimi v 
organizaciji.
7. Zagotovitev dostopa do ustreznih informacij in 
odprtih podatkov ter njihove izmenjave z vsemi 
zunanjimi deležniki na uporabniku prijazen način 
ob upoštevanju značilnih potreb. 
8. Zagotovitev, da se v organizaciji ohrani znanje za -
poslenih, ki odidejo.
 
 36
Podmerilo 4.5: upravljanje tehnologije
Upravljanje informacijsko-komunikacijske tehnologije (IKT) in drugih tehnoloških politik mora trajnostno pod -
pirati strateške in operativne cilje organizacije.
Bistvenega pomena je jasna vizija, kje in kako uporabljati IKT (za katere procese in storitve), ki ji sledi izvedljiva 
strategija. Za čim večjo uspešnost pri strankah, državljanih in zaposlenih je treba pri oblikovanju strategije orga -
nizacije upoštevati njihove potrebe, sposobnosti, pričakovanja in predloge.
Poleg tega je treba zagotoviti ravnovesje med ponujanjem odprtih podatkov in varstvom podatkov.  
PRIMERI 
1. Zasnova upravljanja tehnologije v skladu s stra -
teškimi in operativnimi cilji ter sistematično spre -
mljanje njegovega učinka, stroškovne učinkovitosti 
in vpliva.
2. Določitev in uporaba novih tehnologij (množični 
podatki, avtomatizacija, robotika, umetna inteli -
genca, podatkovna analitika itn.), pomembnih za 
organizacijo, ter uporaba odprtih podatkov in od -
prtih virov, kadarkoli je primerno. 
3. Uporaba tehnologije za podporo ustvarjalnosti, 
inovativnosti, sodelovanja (z uporabo storitev ali 
orodij v oblaku) in udeležbe. 
4. Opredelitev, kako lahko IKT izboljša notranje in zu -
nanje storitve, ter inteligentno izvajanje spletnih sto -
ritev za izpolnitev potreb in pričakovanj deležnikov.5. Sprejem ukrepov za zagotavljanje učinkovitega 
varstva podatkov in kibernetske varnosti z izvaja -
njem splošne uredbe o varstvu podatkov.
6. Upoštevanje družbenoekonomskega in okoljskega 
vpliva IKT, na primer ravnanja z odpadnimi kartu -
šami, zmanjšanje dostopnosti do storitev in infor -
macij za uporabnike brez elektronskega dostopa. 
 
  37
Podmerilo 4.6: upravljanje prostorov in opreme
Javne organizacije morajo redno ocenjevati stanje infrastrukture, s katero razpolagajo. Razpoložljivo infrastruk -
turo je treba upravljati učinkovito, stroškovno učinkovito in trajnostno, tako da služi potrebam odjemalcev in 
koristno vpliva na delovne pogoje zaposlenih.
Varni in zdravi delovni pogoji so pomemben dejavnik za uspešnost organizacije. Prav tako pomemben je vidik 
trajnosti, vključno s politiko življenjskega cikla zgradb, prostorov in opreme. 
PRIMERI
1. Zagotovitev učinkovite, uspešne in trajnostne po -
nudbe ter vzdrževanja vseh prostorov in opre -
me (zgradbe, pisarne, prostori, oskrba z energijo, 
oprema, prevozna sredstva in material).
2. Skrb za varne in učinkovite delovne pogoje ter 
uporabo prostorov in opreme, vključno z neovira -
nim dostopom (npr. dostop za osebe s posebnimi 
potrebami) za odjemalce. 
3. Uporaba politike življenjskega cikla v integriranem 
sistemu upravljanja objektov (stavbe, tehnična 
oprema itn.), vključno z varno vnovično uporabo, 
recikliranjem ali odstranjevanjem.4. Zagotovitev, da prostori in oprema organizacije 
pomenijo prispevek za skupnost (na primer tako, 
da jih lahko uporablja lokalna skupnost).
 
 38
V vsaki organizaciji potekajo številni procesi. S pro -
cesom razumemo organiziran nabor medsebojno 
povezanih dejavnosti, ki učinkovito pretvarjajo vire ali 
vhode (input) v storitve ter dosežke oziroma izhode 
(output) in vpliv na družbo oziroma učinke (outcome). 
Razlikujemo tri vrste procesov, ki organizaciji omo -
gočajo uspešno delovanje:
 }temeljni procesi, ki uresničujejo poslanstvo in stra -
tegijo organizacije ter so zato ključnega pomena 
za zagotavljanje proizvodov in storitev;
 }upravljavski procesi, ki usmerjajo delovanje orga -
nizacije;
 }podporni procesi, ki zagotavljajo potrebne vire.
Skupni ocenjevalni okvir med temi tremi vrstami proce -
sov v središče postavlja temeljne procese, namreč tis -
te, ki učinkovito prispevajo k izpolnjevanju poslanstva 
in strategije organizacije. Peto merilo obravnava zlasti 
temeljne procese organizacije, medtem ko se prvo in 
drugo merilo ukvarjata z upravljavskimi, tretje in četr -
to merilo pa s podpornimi procesi. Pri horizontalnih enotah, kot so strateška enota, oddelek za človeške 
vire in finančni oddelek, pa so dejavnosti upravljanja 
in podpore dejansko njihovi temeljni procesi. Uspešna 
in učinkovita organizacija prepoznava svoje temeljne 
procese, ki jih izvaja z namenom zagotavljanja storitev 
(izhod, output) in vplivov (učinki, outcome), upošteva -
joč pričakovanja državljanov/odjemalcev in drugih de -
ležnikov v skladu s poslanstvom in strategijo.
V javnih storitvenih organizacijah so temeljni procesi 
lahko zelo različni, od sorazmerno abstraktnih dejav -
nosti, kot so podpora razvoju politike ali urejanje go -
spodarskih dejavnosti, do zelo konkretnih dejavnosti 
izvajanja storitev. Ključni gibali razvoja procesov in 
inoviranja sta potreba po ustvarjanju vse večje vred -
nosti za državljane/odjemalce in druge deležnike ter 
povečanje učinkovitosti. Vse večja vključenost drža -
vljanov/odjemalcev spodbuja organizacije k neneh -
nemu izboljševanju procesov, pri čemer izkoriščajo 
spreminjajoče se okolje na številnih področjih, kot so 
tehnologija/digitalizacija, gospodarstvo, prebivalstvo 
in okolje. 
5. merilo PROCESI
42 13
57
86 9
Podmerilo 5.1:
oblikovanje in vodenje procesov za povečanje 
vrednosti za državljane in odjemalce
Podmerilo 5.2: 
ponujanje proizvodov in izvajanje storitev za 
odjemalce, državljane, deležnike in družbo
Podmerilo 5.3:
usklajevanje procesov znotraj organizacije in z 
drugimi relevantnimi organizacijami. 39
Podmerilo 5.1: oblikovanje in vodenje procesov za povečanje vrednosti za državljane in 
odjemalce
To podmerilo obravnava načine, kako procesi podpirajo strateške in operativne cilje organizacije ter načine 
prepoznavanja, oblikovanja, upravljanja in inoviranje procesov za povečevanje vrednosti organizacije. Način 
vključevanja vodij in zaposlenih v organizaciji ter različnih zunanjih deležnikov v procese načrtovanja, upravlja -
nja in inoviranja je zelo pomemben za kakovost opravljenih storitev oziroma ponujenih izdelkov.
Za oblikovanje procesov v skladu s potrebami odjemalcev so potrebni agilna organizacija, načrtna analiza po -
treb odjemalcev/državljanov in redno ocenjevanje učinkovitosti ter uspešnosti procesov pri načinu dela, zna -
čilnem za tako imenovane vitke organizacije. 
PRIMERI 
1. Oblikovanje vitkih procesov glede na potrebe in 
stališča uporabnikov za zagotovitev agilne orga -
nizacijske strukture. Stalno ugotavljanje in doku -
mentiranje procesov.
2. Redno usklajevanje procesov s potrebami in priča -
kovanji zaposlenih in relevantnih deležnikov.
3. Oblikovanje in izvajanje sistema vodenja procesov 
z izkoriščanjem priložnosti, ki jih nudijo digitaliza -
cija, podprtost s podatki in odprti standardi.
4. Zagotavljanje, da procesi podpirajo strateške cilje 
in so načrtovani in vodeni, pri čemer so potrebna 
sredstva razdeljena tako, da omogočajo doseganje 
zastavljenih ciljev.
5. Določitev skrbnikov procesov (ljudi, ki nadzorujejo 
vse korake v procesu) ter dodelitev odgovornosti 
in pristojnosti. 6. Redno analiziranje ter ocenjevanje procesov, tve -
ganj in kritičnih dejavnikov uspeha ob upoštevanju 
spremenljivega okolja.
7. Redno poenostavljanje procesov in po potrebi 
predlaganje sprememb pravnih zahtev.
8. Pospeševanje procesnih inovacij in optimizacije ob 
upoštevanju državnih in mednarodnih dobrih praks 
ter vključevanju relevantnih deležnikov.
9. Pregledovanje in izboljševanje procesov z zagota -
vljanjem varstva osebnih podatkov (Splošna uredba 
o varstvu podatkov – GDPR).
 
  40
Podmerilo 5.2: ponujanje proizvodov in izvajanje storitev za odjemalce, državljane, 
deležnike in družbo
S tem podmerilom ocenjujemo, kako organizacije razvijajo in zagotavljajo storitve/proizvode in vključujejo dr -
žavljane/odjemalce, da bi lahko zadovoljile njihove potrebe.
Izkoriščanje strokovnega znanja in ustvarjalnosti državljanov in civilne družbe bo spodbudilo učinkovit, uspešen 
ter inovativen javni sektor, ki bo zagotavljal inovativne storitve in izdelke po primerni ceni ter se osredotočil na 
načelo «vse na enem mestu« Za izboljšanje kakovosti storitev in izdelkov je lahko zelo koristna vloga državlja -
nov/odjemalcev na treh ravneh, če upoštevamo sosnovanje, soodločanje in soproizvodnjo. Soproizvodna sto -
ritev povečuje trajnost kakovosti, ker proizvodnja postane skupna in ker način proizvodnje postaja preglednejši, 
razumljivejši in bolj zadovoljiv za uporabnike. 
PRIMERI 
1. Določitev in oblikovanje proizvodov in storitev or -
ganizacije ter aktivno upravljanje njihovega celot -
nega življenjskega kroga, vključno z recikliranjem 
in vnovično uporabo.
2. Uporaba inovativnih metod za razvijanje k odjemal -
cu usmerjenih in na povpraševanju temelječih, pri 
čemer je v središču načelo »vse na enem mestu«.
3. Uporaba načela različnosti in enakosti spolov pri 
izpolnjevanju potreb in pričakovanj.
4. Vključitev odjemalcev/državljanov ter drugih de -
ležnikov v snovanje in zagotavljanje proizvodov in 
storitev ter v razvoj standardov kakovosti.
5. Promocija proizvodov in storitev organizacije ter 
zagotovitev ustreznih informacij za pomoč drža -
vljanom in odjemalcem.6. Spodbujanje dostopnosti proizvodov in storitev 
organizacije (npr. spletna dostopnost storitev, gib -
ljiv delovni čas, dokumentacija v različnih oblikah, 
na primer na papirju in v elektronski različici, v 
ustreznih jezikih, na plakatih, v prospektih, v Brail -
lovi pisavi, kot zvočni zapis).
7. Merjenje zadovoljstva odjemalcev, postopkov za 
reševanje pritožb in drugih oblik povratnih infor -
macij za ugotavljanje možnosti za optimizacijo 
procesov, izdelkov in storitev.
 
 41
Podmerilo 5.3: usklajevanje procesov znotraj organizacije in z drugimi relevantnimi 
S tem merilom ocenjujemo, kako dobro so procesi usklajeni v sami organizaciji in s procesi drugih organizacij, 
ki delujejo v isti verigi storitev. 
Uspešnost javne organizacije je pogosto zelo odvisna od načina, kako ta sodeluje z drugimi javnimi in zaseb -
nimi organizacijami ter organizacijami tretjega sektorja (neprofitne organizacije). Javne organizacije sodeluje -
jo tudi z organizacijami drugih upravnih ravni, s katerimi oblikujejo partnerstva v verigi zagotavljanja storitev, 
usmerjenih k skupnemu učinku.
Medfunkcijski procesi so v javni upravi običajni in pogosti. To je pomembno za uspešno in učinkovito odpravlja -
nje le na posamezni sektor omejenega, tako imenovanega silosnega razmišljanja, kar prinaša dodano vrednost 
za državljane/odjemalce.  
PRIMERI
1. Ustvarjanje povezovalnega okolja pri upravljanju 
procesov za izhod iz nesodelujočega, tako imeno -
vanega silosnega razmišljanja.
2. Opredelitev verig zagotavljanja storitev v organiza -
ciji in pri njenih pomembnih partnerjih.
3. Dogovor o skupnih standardih, olajšana izmenjava 
podatkov in skupnih storitev za usklajevanje pro -
cesov iste dobavne verige po vsej organizaciji in s 
ključnimi partnerji v zasebnem, nevladnem in jav -
nem sektorju.
4. Vključevanje zaposlenih, odjemalcev in deležnikov 
v čezmejno snovanje in sodelovanje.5. Uporaba partnerstev na različnih ravneh uprave 
(občine, regije, državna in javna podjetja) za izvaja -
nje usklajenih storitev.
6. Ustvarjanje spodbud (in ustreznih razmer) za 
vodstvo in zaposlene pri ustvarjanju medorgani -
zacijskih procesov (npr. skupne storitve in skupno 
razvijanje procesov med različnimi enotami).
 
 42
 Merila rezultatov
S šestim merilom se ocenjevanje preusmeri od dejavnikov k rezultatom. S prvimi tremi merili rezultatov meri -
mo zaznavanje: kaj naši zaposleni, državljani/odjemalci in družba mislijo o nas. Imamo tudi notranje kazalnike 
delovanja o tem, kako dobro izpolnjujemo cilje, ki smo si jih zastavili.
To ocenjevanje zahteva drugačno vrsto odzivov, zato od te točke naprej odgovori temeljijo na ocenjevalni le -
stvici za rezultate (glej poglavje z naslovom Ocenjevalne lestvice). 
Izraz državljan/odjemalec se nanaša na večplasten 
odnos med upravo in javnostjo. Osebo, ki so ji sto -
ritve namenjene, je treba obravnavati kot državljana, 
člana demokratične družbe s pravicami in dolžnostmi 
(npr. davkoplačevalca, političnega akterja). Osebo je 
treba obravnavati tudi kot odjemalca, ne le v okviru 
opravljanja storitev, kadar je v vlogi njihovega upra -
vičenca/uporabnika, temveč tudi, kadar mora izpol -
njevati dolžnosti (plačilo glob), kjer ima pravico, da 
je obravnavan pošteno in spoštljivo, ne da bi bili pri 
tem zanemarjeni interesi organizacije. Ker obeh ome -
njenih obravnav ni vedno mogoče jasno ločiti, bomo 
ta večplastni odnos označili kot odnos z državljani/
odjemalci. To so prejemniki ali uporabniki dejavnosti, 
proizvodov ali storitev organizacij v javnem sektor -ju. Državljane/odjemalce je treba opredeliti, ne pa jih 
obravnavati izključno kot uporabnike storitev.
Šesto merilo opisuje rezultate, ki jih organizacija do -
sega glede zadovoljstva državljanov/odjemalcev s 
storitvami in proizvodi, ki jih zagotavlja. CAF razliku -
je med rezultati zaznavanja in delovanja. Za vse vrste 
organizacij v javnem sektorju je pomembno, da ne -
posredno merijo zadovoljstvo državljanov/odjemal -
cev (rezultati zaznavanja). Poleg tega je treba meriti 
rezultate delovanja. Tu se z merjenjem kazalnikov us -
pešnosti zbirajo dodatne informacije o zadovoljstvu 
državljanov in odjemalcev. Prizadevanje za izboljšanje 
rezultatov kazalnikov uspešnosti bi moralo privesti do 
večjega zadovoljstva državljanov/odjemalcev. 
6. merilo rezultati  
DRŽAVLJANI/
ODJEMALCI
42 13
57
86 9
Podmerilo 6.1:
merjenje zaznavanja
Podmerilo 6.2:
merjenje delovanja 43
S pomočjo rezultatov v nadaljevanju pretehtajte, kaj je dosegla organizacija pri 
izpolnjevanju potreb in pričakovanj odjemalcev in državljanov.
Podmerilo 6.1: merjenje zaznavanja 
Neposredno merjenje zaznavanja zadovoljstva državljanov in odjemalcev je zelo pomembno. Pomeni, da jih 
naslavljamo in sprašujemo neposredno in dobimo neposredne povratne informacije o različnih vidikih delova -
nja organizacije. V večini primerov gre za raziskave in anketiranje odjemalcev ali državljanov. Uporabljajo se tudi 
druga dopolnilna orodja, kot so fokusne skupine ali omizja z uporabniki.
S tem podmerilom ocenjujemo, ali organizacija izvaja te meritve in prikazuje njihove rezultate na več področjih, 
na primer glede podobe organizacije, dostopnosti, uspešnosti zaposlenih, sodelovanja državljanov/odjemal -
cev, preglednosti informacij, kakovosti in specifikacij izdelkov in storitev ter inovativnosti, agilnosti in digitaliza -
cijskih sposobnosti organizacije. 
PRIMERI
Splošno zaznavanje organizacije
1. Splošna podoba in javni sloves organizacije;
2. dostopnost organizacije;
3. usmerjenost zaposlenih k državljanom/odjemal -
cem;
4. vključevanje in sodelovanje državljanov/odjemal -
cev, vključno z uporabo elektronskih poti;
5. preglednost, odprtost in informacije, ki jih ponuja 
organizacija.Zaznavanje storitev in proizvodov
1. Dosegljivost fizičnih in digitalnih storitev;
2. kakovost proizvodov in storitev;
3. razslojitev (diferenciacija) storitev ob upoštevanju 
potreb strank;
4. inovacijske sposobnosti organizacije;
5. agilnost organizacije;
6. digitalizacija v organizaciji;
7. integriteta organizacije in splošno zaupanje odje -
malcev/državljanov.
 
  44
Podmerilo 6.2: merjenje delovanja
Poleg neposrednega merjenja zaznavanja državljanov in odjemalcev lahko kakovost izvedenih storitev merimo 
s kazalniki uspešnosti delovanja. Tu uporabljamo merljive kazalnike (npr. čas obdelave, čakalna doba, število 
pritožb).
Na podlagi meritev kakovosti ponudbe proizvodov in storitev, preglednosti in dostopnosti, vključenosti deležni -
kov in inovacij se lahko veliko naučimo. CAF ponuja pregled primerov kazalnikov, s katerimi merimo uspešnost 
za izpolnjevanje potreb in pričakovanj odjemalcev in državljanov. 
PRIMERI
Rezultati glede kakovosti proizvodov in storitev
1. Čakalna doba (čas urejanja/obdelave pri izvajanju 
storitev);
2. število in čas obdelave pritožb ter izvedeni korek -
tivni ukrepi;
3. rezultati ocenjevalnih ukrepov glede napak in skla -
dnosti s standardi kakovosti;
4. doslednost pri izvajanju objavljenih standardov 
storitev;
Rezultati glede preglednosti, dostopnosti in integri -
tete
1. Število informacijskih in komunikacijskih poti, 
vključno z družbenimi mediji;
2. razpoložljivost in točnost informacij;
3. razpoložljivost ciljev delovanja in rezultatov orga -
nizacije;
4. obseg ponujanja odprtih podatkov.Rezultati glede vključenosti deležnikov in inovacij
1. Koliko se deležniki vključujejo v snovanje in zago -
tavljanje storitev in proizvodov oziroma procesov 
odločanja;
2. število prejetih in izvedenih predlogov.
Rezultati glede digitalizacije in postopkov e-uprave
1. Obseg ocenjevalnih dejavnosti z deležniki, kar 
omogoča spremljanje njihovih spreminjajočih se 
potreb in stopnje zadovoljstva;
2. delovni čas različnih služb (oddelkov);
3. cena storitev;
4. razpoložljivost informacij o odgovornosti vodstva 
različnih služb.
 
 45
Rezultati, povezani z zaposlenimi, so tisti, ki jih orga -
nizacija dosega glede usposobljenosti, motivacije, za -
dovoljstva, zaznavanja in delovanja zaposlenih.
Rezultati glede zaposlenih so pri tem merilu dveh 
vrst: po eni strani splošno zaznavanje organizacije, pri čemer ljudi sprašujemo neposredno (npr. prek vpra -
šalnikov, anket, fokusnih skupin, ocen, intervjujev, po -
svetovanj s predstavniki zaposlenih), po drugi strani 
pa splošni rezultati glede zaposlenih, ki jih uporablja 
sama organizacija za spremljanje in izboljšanje zado -
voljstva zaposlenih in rezultatov delovanja. 
7. merilo rezultati  
ZAPOSLENI
42 13
57
86 9
Podmerilo 7.1:
Podmerilo 7.2:
merjenje delovanja
 46
izpolnjevanju potreb in pričakovanj zaposlenih.
Podmerilo 7.1: merjenje zaznavanja 
S tem podmerilom ocenjujemo, ali zaposleni organizacijo dojemajo kot privlačno delovno okolje in ali so pri 
svojem vsakdanjem delu motivirani, da zanjo storijo vse, kar je v njihovi moči. Za vse vrste organizacij v javnem 
sektorju je pomembno, da sistematično merijo, kako zaposleni zaznavajo samo organizacijo in kakovost stori -
tev, ki jih ta zanje izvaja. 
PRIMERI
1. Podoba in splošno delovanje organizacije;
2. vključenost ljudi v organizacijo, proces odločanja 
in dejavnosti izboljšanja;
3. zavedanje o morebitnih nasprotjih interesov ter 
pomenu etičnega vedenja in integritete;
4. mehanizem povratnih informacij, posvetovanj, di -
aloga in sistematičnega anketiranja zaposlenih;
5. družbena odgovornost organizacije;
6. odprtost organizacije za spremembe in inovacije;
7. vpliv digitalizacije na organizacijo;
8. agilnost organizacije. 
Zaznavanje vodenja in sistemov vodenja
1. Sposobnost vodstva za vodenje organizacije in 
sporočanje v zvezi z njim;
2. zasnova in vodenje različnih procesov v organizaciji;
3. delitev nalog in sistem ocenjevanja zaposlenih;
4. upravljanje znanja;
5. notranji komunikacijski in informacijski ukrepi;
6. obseg in kakovost priznavanja prizadevanj posa -
meznikov in skupin.Zaznavanje delovnih pogojev
1. Delovno vzdušje in kultura organizacije; 
2. pristop k družbenim vprašanjem (npr. prilagodlji -
vost delovnega časa, usklajevanje dela in zasebne -
ga življenja, varovanje zdravja);
3. enake možnosti za vse, pošteno obravnavanje in 
vedenje v organizaciji;
4. delovni prostori in oprema.
Zaznavanje kariernega razvoja ter razvoja spretnosti 
in znanja
1. Sistematični karierni razvoj in razvijanje kompe -
tenc;
2. dostopnost in kakovost usposabljanja in poklicne -
ga razvoja.
 
  47
Podmerilo 7.2: merjenje delovanja
Merjenje delovanja sestavljajo notranji kazalniki delovanja zaposlenih, s katerimi lahko organizacija meri dose -
žene rezultate, ki se nanašajo na splošno vedenje zaposlenih, uspešnost delovanja, razvijanje veščin, motivacijo 
in vključevanje v organizacijo.
Med take rezultate značilno spadajo notranje merjenje dejanskega obnašanja zaposlenih (npr. bolniški dopust, 
fluktuacija zaposlenih, število pritožb zaposlenih, število predlogov za inovacije itn.). 
PRIMERI
Splošni rezultati glede zaposlenih
1. Kazalniki glede ohranjanja, lojalnosti in motivacije 
zaposlenih;
2. sodelovanje pri dejavnostih izboljševanja;
3. število prijavljenih etičnih dilem (npr. morebitna 
nasprotja interesov);
4. pogostost prostovoljnega sodelovanja v okviru de -
javnosti, povezanih z družbeno odgovornostjo;
5. kazalniki v zvezi s sposobnostjo zaposlenih za od -
zivanje na potrebe državljanov/odjemalcev.Rezultati glede uspešnosti in sposobnosti posame -
znikov 
1. Kazalniki glede uspešnosti posameznikov;
2. kazalniki glede uporabe digitalnih informacijskih in 
komunikacijskih orodij;
3. kazalniki glede razvijanja veščin in usposabljanja;
4. pogostost priznavanja dosežkov posameznikov in 
skupin.
 
 48
Glavno poslanstvo javne organizacije je vedno usmer -
jeno k zadovoljevanju določene vrste potreb in pri -
čakovanj družbe. Poleg svojega glavnega poslanstva 
se mora javna organizacija vesti odgovorno, da lahko 
prispeva k trajnostnemu razvoju (z gospodarskega, 
družbenega in okoljskega vidika) na lokalni, regional -
ni, državni in mednarodni ravni. Tu sta mišljena pristop 
in prispevek organizacije h kakovosti življenja, varstvu 
okolja, ohranjanju svetovnih virov, etičnemu vedenju 
in sodelovanju pri lokalnem razvoju.
Družbena odgovornost pomeni voljo organizacije, 
da po eni strani v svoje odločitve vključuje družbene 
in okoljske vidike (2. merilo), po drugi pa se je spo -
sobna odzivati na vpliv svojih odločitev in dejavnosti 
na družbo in okolje. Družbena odgovornost mora 
biti sestavni del strategije organizacije. Strateške cilje 
je treba preverjati glede na družbeno odgovornost 
in z namenom, da se izognemo nenačrtovanim po -
sledicam.Učinek delovanja organizacije na skupnost, v kateri 
deluje (lokalna, regionalna, državna ali mednarodna), 
in njen vpliv na okolje sta postala ključna za merjenje 
njenega celotnega delovanja.
Organizacija, ki si prizadeva za družbeno odgovor -
nost, bo:
 }izboljšala svoj ugled in podobo pri državljanih;
 }izboljšala sposobnost, da privabi in zadrži zaposlene 
ter vzdržuje motiviranost in pripadnost zaposlenih;
 }izboljšala odnose s podjetji, drugimi javnimi orga -
nizacijami, mediji, dobavitelji, državljani/odjemalci 
in s skupnostjo, v kateri deluje.
Merjenje vključuje tako kvalitativne/kvantitativne me -
ritve zaznavanja (8.1) kot kvantitativne kazalnike (8.2). 
Ti so lahko povezani z etičnim, demokratičnim in 
vključujočim (participativnim) obnašanjem organiza -
cije, z okoljsko trajnostjo, kakovostjo življenja in eko -
nomskim vplivom organizacije. 
8. merilo rezultati  
DRUŽBENA 
ODGOVORNOST
42 13
57
86 9
Podmerilo 8.1:
Podmerilo 8.2:
merjenje delovanja 49
S pomočjo rezultatov v nadaljevanju pretehtajte, kaj je dosegla organizacija pri družbeni 
odgovornosti.
Podmerilo 8.1: merjenje zaznavanja 
Merjenje zaznavanja poudarja, kako delovanje organizacije zaznava skupnost na lokalni, regionalni, državni ali 
mednarodni ravni. Tovrstne zaznave je mogoče pridobiti z različnimi viri, vključno z anketami, poročili, javnimi 
tiskovnimi konferencami, nevladnimi organizacijami, organizacijami civilne družbe, neposrednimi povratnimi 
informacijami deležnikov in okolice.
Zaznave kažejo na učinkovitost družbenih in okoljskih strategij. Upoštevajo pogled na transparentnost, vpliv na 
kakovost življenja in kakovost demokracije, pogled na etičnost obnašanja pri podpori državljanom ter odnos do 
okoljskih zadev.
PRIMERI
1. Vpliv organizacije na kakovost življenja državlja -
nov/odjemalcev poleg osnovnih dejavnosti;
2. ugled organizacije kot vlagateljice v lokalni/global -
ni družbi;
3. vpliv organizacije na gospodarski razvoj;
4. vpliv organizacije na okoljsko trajnost, vključno s 
podnebnimi spremembami;5. vpliv organizacije na kakovost demokracije, trans -
parentnost, etično ravnanje, vladavino prava, od -
prtost in integriteto. 
 
 50
Podmerilo 8.2: merjenje delovanja
Merjenje delovanja poudarja merila, ki jih organizacija uporablja za spremljanje, razumevanje, napovedovanje 
in izboljševanje delovanja glede družbene odgovornosti. Uporabljena merila naj jasno pokažejo učinkovitost 
odnosa organizacije do družbenih vprašanj. Upoštevajo se lahko etično ravnanje, pobude in rezultati prepreče -
vanja zdravstvenih tveganj, pobude za izmenjavo znanja, pobude za ohranjanje virov ter zmanjševanje vplivov 
na okolje itn. 
PRIMERI
1. Dejavnosti organizacije za ohranjanje in varovanje 
virov;
2. pogostost stikov z relevantnimi organi, skupinami 
in predstavniki skupnosti;
3. količina in pomen pozitivnega in negativnega po -
ročanja v medijih;
4. podpora socialno depriviligiranim državljanom;
5. podpora politiki raznolikosti, vključevanju ter spre -
jemanju etničnih manjšin in depriviligiranih oseb 
pri zaposlovanju 6. podpora mednarodnim razvojnim projektom;
7. delitev znanja, informacij in podatkov z vsemi za -
interesiranimi deležniki;
8. programi za preprečevanje zdravstvenih tveganj in 
nesreč državljanov/odjemalcev.
 
 51
Ključni rezultati delovanja zajemajo vse dosežke, ki jih 
je organizacija opredelila kot izmerljive in bistvene za 
lasten kratkoročni in dolgoročni uspeh.
Pomenijo sposobnost politik in procesov za dose -
ganje vmesnih in končnih ciljev, opredeljenih v pos -
lanstvu, viziji in strateških načrtih organizacije.Ključne rezultate delovanja je mogoče razdeliti na:
 }zunanje: rezultati in učinki, ki izhajajo iz doseže -
nih ciljev, vezanih na poslanstvo in vizijo (1. merilo), 
strategijo in načrtovanje (2. merilo), proizvode in 
storitve (5. merilo), ter doseženi rezultati za zuna -
nje deležnike; 
 } notranje: učinkovitost, povezana z zaposlenimi 
(3. merilo), partnerstvi in viri (4. merilo), procesi (5. 
merilo) ter doseženimi rezultati pri krepitvi organi -
zacije na poti k odličnosti. 
9. merilo rezultati  
KLJUČNI REZULTATI 
DELOVANJA
42 13
57
86 9
Podmerilo 9.1:
zunanji rezultati: neposredni rezultati (outputs) in 
prispevek za skupnost
Podmerilo 9.2:
notranji rezultati: stopnja učinkovitosti 52
Pretehtajte rezultate, ki jih je organizacija dosegla glede na navedeno v nadaljevanju:
Podmerilo 9.1: zunanji rezultati: neposredni rezultati (outputs) in prispevek k skupnosti 
Zunanji rezultati so merila za uspešnost strategije organizacije glede na sposobnost zadovoljevanja pričakovanj 
zunanjih deležnikov in ustvarjanje prispevka za skupnost v skladu s poslanstvom in vizijo organizacije ter re -
formami javnega sektorja. Vsaka organizacija v javnem sektorju mora oceniti, v kolikšni meri so doseženi njeni 
ključni cilji v strateškem načrtu. To so cilji glede rezultatov – storitev in proizvodov – ter učinka, torej vpliva 
glavnih dejavnosti na zunanje deležnike in družbo, da lahko učinkovito izboljša svoje delovanje.
PRIMERI
1. Neposredni rezultati – količina in kakovost storitev 
in proizvodov;
2. učinki – vplivi storitev in proizvodov na ciljno sku -
pino;
3. stopnja izpolnjevanja pogodb/dogovorov med or -
gani in organizacijo;
4. rezultati zunanjih inšpekcij in revizij poslovanja;5. rezultati primerjalne presoje (primerjalne analize) 
glede neposrednih rezultatov in učinkov;
6. rezultati izvajanja reform javnega sektorja.
 
 53
Podmerilo 9.2: notranji rezultati: stopnja učinkovitosti
Notranji rezultati so povezani z učinkovitostjo, uspešnostjo notranjih procesov in finančnimi ukrepi delova -
nja organizacije. Zajemajo lahko rezultate upravljanja procesov (npr. produktivnost, stroškovna učinkovitost, 
pomanjkljivosti), finančno delovanje (npr. učinkovita poraba finančnih virov, skladnost finančnih rezultatov s 
proračunom) ter učinkovito uporabo virov (npr. partnerstva, informacije, tehnologija, zmogljivosti), lahko pa se 
upoštevajo tudi rezultati ocen delovanja (notranji pregledi in revizije, potrdila, sodelovanje na tekmovanjih in 
nagrade). 
PRIMERI
1. Učinkovitost organizacije pri upravljanju razpolo -
žljivih sredstev, vključno z zaposlenimi, znanjem, 
prostori in opremo;
2. rezultati izboljšav in inoviranj pri procesih;
3. rezultati primerjalne presoje (primerjalna analiza);
4. rezultati skupnih dejavnosti in partnerskih dogovorov;
5. vpliv digitalizacije na delovanje organizacije;
6. rezultati notranjih inšpekcij in revizij;7. rezultati sodelovanja na tekmovanjih, pri nagradah 
za kakovost in certificiranju sistema kakovosti;
8. rezultati izpolnjevanja proračunov in finančnih ci -
ljev;
9. stroškovna učinkovitost – doseganje učinkov z 
najnižjimi možnimi stroški.
 
  54
KAKO OCENJEVATI - OCENJEVALNE LESTVICE
Ocenjevalne lestvice
ZAKAJ TOČKOVANJE?
Dodeljevanje točk vsakemu podmerilu in merilu modela CAF ima štiri glavne cilje:
1. zagotavljanje informacij in usmerjanje dejavnosti za izboljševanje ter usmerjanje prednostnih nalog;
2. merjenje lastnega napredka, če izvajate ocenjevanje po modelu CAF redno; vsaki dve leti, kar v skladu z ve -
čino pristopov kakovosti velja za dobro prakso;
3. prepoznavanje dobre prakse, ki se izkazuje z velikim številom točk, doseženih pri dejavnikih in rezultatih;
4. pomoč pri iskanju partnerjev, od katerih se lahko primerjalno učimo (kaj se drug od drugega naučimo).
Glavni cilj primerjalnega učenja je primerjava različnih načinov obvladovanja dejavnikov in doseganja rezulta -
tov. Vendar je treba glede primerjalnega učenja opozoriti, da je primerjanje točk, dobljenih po modelu CAF, tve -
gano, zlasti če se izvaja brez izkušenih zunanjih ocenjevalcev, usposobljenih za ovrednotenje točk na enoten 
način v različnih javnih organizacijah.
KAKO TOČKOVATI?
Model CAF omogoča dva načina točkovanja: eno -
stavno in podrobno točkovanje. Pri dejavnikih oboje 
temelji na krogu PDCA.
Enostavno točkovanje CAF ponuja splošno oceno 
vsakega podmerila z navajanjem faze PDCA za to 
podmerilo. Podrobno točkovanje CAF podrobneje 
prikaže analizo podmeril.Omogoča hkratno in neodvisno točkovanje za vsako 
podmerilo vseh faz kroga PDCA (načrtuj, izvedi, pre -
veri, ukrepaj).
Na vrhu obeh ocenjevalnih lestvic je primerjava delo -
vanja s pomočjo primerjalne presoje in primerjalnega 
učenja.
1. Enostavno točkovanje CAF
Ta zbirni način točkovanja pomaga organizaciji, da se bolje seznani s krogom PDCA, in jo bolj pozitivno 
usmeri k zagotavljanju kakovosti.
 } Po lestvici ocenjevanja dejavnikov organizacija uspešno izboljšuje delovanje, ko krog PDCA popolnoma 
deluje, temelj za to pa so pregledi in zunanja primerjava.
 } Ocenjevalna lestvica za rezultate upošteva tako trend rezultatov kot doseganje ciljev. Organizacija je v krogu 
nenehnega izboljševanja, ko so doseženi odlični in trajnostni rezultati ter vsi ustrezni cilji in narejene pozi -
tivne primerjave z ustreznimi organizacijami glede ključnih rezultatov. 3Kako ocenjevati 55
LESTVICA DEJAVNIKOV – ENOSTAVNO TOČKOVANJE 
FAZA LESTVICA ZA DEJAVNIKE – ENOSTAVNO TOČKOVANJE TOČKE
Na tem področju nismo dejavni. Ni dokazov oziroma vir ni zanesljiv. 0–10
NAČRTUJ Dejavnost načrtujemo. 11–30
IZVEDI Dejavnost izvajamo. 31–50
PREVERI Pregledujemo, ali delamo prave stvari na pravi način. 51–70
UKREPAJ Na podlagi preverjanj/pregledov prilagajamo, če je to potrebno. 71–90
PDCA Vse, kar delamo, načrtujemo, izvajamo in redno prilagajamo ter se učimo 
od drugih. Smo v krogu nenehnih izboljšav. 91–100
Navodila
 }Poiščite dokaze o prednostih in slabostih in med fazami izberite tisto, ki ste jo dosegli. Ta način točkovanja 
je zbiren: najprej morate doseči eno fazo (npr. preveri), da se lahko premaknete na naslednjo (npr. ukrepaj).
 }Dodelite točke med 0 in 100 glede na izbrano fazo. Lestvica do 100 vam omogoča bolj podrobno opredeliti 
stopnjo razširjenosti in izvajanja pristopa.
LESTVICA REZULTATOV – ENOSTAVNO TOČKOVANJE
LESTVICA ZA REZULTATE – ENOSTAVNO TOČKOVANJE TOČKE
Rezultati se ne merijo in/ali podatki niso na voljo. 0–10
Rezultati se merijo in kažejo negativne trende in/ali rezultati ne dosegajo pomembnejših 
ciljev. 11–30
Rezultati kažejo nespreminjajoče se trende in/ali izpolnjeni so nekateri pomembnejši cilji. 31–50
Rezultati kažejo trende, ki se izboljšujejo in/ali večina pomembnejših ciljev je izpolnjena. 51–70
Rezultati kažejo bistven napredek in/ali pomembnejši cilji so doseženi. 71–90
Doseženi so odlični in trajni rezultati. Vsi pomembnejši cilji so doseženi. Za vse ključne 
rezultate so opravljene pozitivne primerjave z ustreznimi organizacijami. 91–100
Navodila
 }Dodelite od 0 do 100 točk na lestvici, razdeljeni na šest stopenj. Za vsako stopnjo hkrati upoštevajte trend 
in izpolnjevanje cilja. 56
2. Podrobno točkovanje po modelu CAF
Podrobno točkovanje je točkovanje, ki je bolj realno, saj na primer številne javne organizacije izvajajo dejavnosti 
(faza: izvedi), vendar včasih brez zadostnega načrtovanja (faza: načrtuj) ali brez preverjanja doseganja. Ta način 
točkovanja prinaša več informacij o področjih, kjer so izboljšave najbolj potrebne.
 }V lestvici za dejavnike je poudarek na krogu PDCA, 
razvoj pa je predstavljen kot spirala, kjer lahko na 
vsakem obratu kroga pride do izboljševanja v vsaki 
fazi. }Ocenjevalna lestvica za rezultate razlikuje med 
trendom rezultatov in doseganjem ciljev. To razli -
kovanje jasno pokaže, ali morate pospešiti trend ali 
se osredotočiti na dosego ciljev.
LESTVICA DEJAVNIKOV – PODROBNO TOČKOVANJE
FAZALestvica 0–10 11–30 31–50 51–70 71–90 91–100 Sk.
Dokaz Ni  
dokaza 
ali je 
samo 
nekaj 
idej.Nekaj 
šibkih 
dokazov, ki 
se nanašajo 
na nekaj 
področij.Nekaj dobrih 
na po -
membnejša 
področja.Močni 
dokazi, 
ki se 
nanašajo 
na večino 
področij.Zelo močni 
dokazi, ki 
na vsa 
področja. Odlični dokazi 
v primerjavi z 
drugimi orga -
nizacijami, ki 
se nanašajo na 
vsa področja.
NAČRTUJNačrtovanje temelji na potre -
bah in pričakovanjih deležnikov.  
Načrtovanje se redno uporablja 
v vseh pomembnejših delih 
Točke
IZVEDIIzvajanje se redno upravlja 
z opredeljenimi procesi in 
odgovornostmi in se širi v 
pomembnejših delih organizacije.
Točke
PREVERIOpredeljeni procesi se spremljajo 
z ustreznimi kazalniki in se 
pregledujejo v pomembnejših 
delih organizacije.
Točke
UKREPAJPo rezultatih preverjanja se 
redno izvedejo korektivni ukrepi 
in izboljšave v pomembnejših 
Točke
Navodila
 } Preberite opredelitev vsake faze kroga PDCA (načrtuj, izvedi, preveri in ukrepaj).
 }Upoštevajte zbrane dokaze, povezane z vsako od faz, ki jih lahko ponazorite z nekaterimi primeri.
 }Vsako fazo točkujte.
 }Izračunajte skupno oceno ob upoštevanju povprečne ocene vsake faze. Področja za izboljševanje 57
LESTVICA REZULTATOV – PODROBNO TOČKOVANJE
Lestvica 0–10 11–30 31–50 51–70 71–90 91–100
TRENDI Ni meritev. Negativen 
trend.Nespreminjajoči 
se trend ali 
skromen 
napredek.Trajen 
napredek. Bistven 
napredek. Pozitivna 
primerjava 
z ustreznimi 
organizacijami 
glede vseh 
Točke
CILJNE  
VREDNOSTINi podatkov ali 
so samo ustni.Rezultati ne 
dosegajo ciljnih 
vrednosti.Doseženih je 
le nekaj ciljnih 
vrednosti.Dosežene 
so nekatere 
pomembnejše 
ciljne vrednosti.Večina 
pomembnejših 
ciljnih vrednosti 
je dosežena.Dosežene 
so vse ciljne 
vrednosti.
Točke
Navodila
 }Ločeno preučite trend vaših rezultatov za tri leta in cilje, dosežene v zadnjem letu.
 }Trendu dodelite od 0 do 100 točk na lestvici, razdeljeni na šest stopenj.
 }Za izpolnitev ciljev lanskega leta dodelite od 0 do 100 točk na lestvici, razdeljeni na šest stopenj.
 }Izračunajte skupno oceno ob upoštevanju povprečne ocene trendov in ciljev.
 58
1. PRIMER: Kako uporabljati podrobno točkovanje pri dejavnikih – podmerilo 3.3
Tu imate morebitne dokaze, pridobljene s samoocenjevanjem za podmerilo 3.3. Povezani so s primeri modela; 
pri vsakem sta označena faza PDCA in pa to, ali gre za prednost (+) ali pomanjkljivost (-).
Primer podmerila 3.3: vključevanje in opolnomočenje zaposlenih ter podpiranje 
njihovega dobrega počutja  
3.3. a. 
Organizacija nenehno posveča pozornost notranji 
komunikaciji v različnih smereh: od zgoraj navzdol, 
od spodaj navzgor in horizontalno. Uporablja odprto 
okolje in različne načine ter orodja: letne in četrtletne 
sestanke vseh zaposlenih ter digitalna orodja, kot so 
intranet, elektronska pošta in družbeni mediji.
Za zdaj še ni pristopa za preverjanje uspešnosti komuni -
kacije in zaznavanja zaposlenih glede svoje vključenosti. 
NAČRTUJ +, IZVEDI +, PREVERI - 
3.3. b. 
Skupinsko delo in dialog »ena na ena« sta dva načina 
za izboljšanje notranjega dialoga in izmenjave stro -
kovnega znanja: skupine in posamezniki sodelujejo 
pri usmerjanju strateških ciljev k ciljem funkcij/skupin, 
skupinsko delo pa je standarden način dela za izbolj -
šanje projektov. Ta način je v anketah med zaposle -
nimi pritrdilno (pozitivno) ovrednoten. Vendar pa so 
skupinsko delo in skupine za izboljševanje za zdaj 
omejeni na osrednje procese. 
NAČRTUJ +, IZVEDI +-, PREVERI +
3.3. c. 
Poleg tega ni določenih pristopov za zbiranje zamisli 
in predlogov. 
NAČRTUJ -
3.3. d. 
Organizacija izvaja polletne ankete med zaposlenimi na 
način, opredeljen pred šestimi leti, ki ni povsem prime -
ren za nedavne strukturne in operativne spremembe.
NAČRTUJ +, IZVEDI +, PREVERI -, UKREPAJ -3.3. e., 3.3.f. 
Vodstvo namenja veliko pozornosti dobremu počutju 
zaposlenih, zlasti ustvarjanju dobrih delovnih pogojev, 
ter skrbi za usklajevanje dela in zasebnega življenja. 
Pobude so bile opredeljene po primerjalnem učenju 
z nekaterimi pomembnimi javnimi in zasebnimi orga -
nizacijami ter po posvetovanju z zaposlenimi; lani so 
začeli izvajati nekaj novih projektov, na primer odprte 
pisarne in dnevno varstvo. 
NAČRTUJ +, IZVEDI +, UKREPAJ +
3.3. g. 
Organizacija že mnogo let rešuje težave oseb s po -
sebnimi potrebami, zato so stavbe in prostori ustre -
zno zasnovani. Lani so razvili projekt za lažje delo na 
daljavo in gibljiv delovni čas. 
3.3. h. 
Za zdaj ni pobud za podporo družbenim in kultur -
nim pobudam ali drugim nefinančnim nagradam za 
zaposlene oziroma mehanizma, prek katerega bi za -
posleni lahko zanje zaprosili. Tudi še ni načina za pre -
verjanje uspešnosti komunikacije in zaznavanja zapo -
slenih glede svoje vključenosti. 
NAČRTUJ -, IZVEDI -
Zgornje ugotovitve so bile umeščene v naslednjo matriko dejavnikov, da bi bile v pomoč pri izdelavi celovitega 
točkovanja za podmerilo. Polja v matriki se uporabljajo kot beležke, da se od dokazov, zbranih v postopku oce -
njevanja podmeril, preide na celovito točkovanje, in za usmerjanje razprave na usklajevalnem sestanku.  59
Pripombe o dodeljenih točkah
NAČRTUJ:  Spodbudne okoliščine za notranjo komu -
nikacijo in skupinsko delo, ankete med zaposlenimi, 
dobro počutje ter usklajevanje poklicnega in zaseb -
nega življenja. Nobenih načrtov za zbiranje zamisli in 
podporo družbeno-kulturnim pobudam. Tako lahko 
oceno uvrstimo v rubriko »nekaj pozitivnih dokazov v 
zvezi z ustreznimi področji«, a na desno stran stolpca: 
50 točk. 
IZVEDI:  Spodbudne okoliščine za notranjo komuni -
kacijo, ankete med zaposlenimi, dobro počutje ter 
usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. Izva -
janje glede skupinskega dela ni splošno, saj zajema le 
temeljne procese. Pri družbeno-kulturnih pobudah ni 
izvedenih ukrepov. Tako lahko oceno uvrstimo v ru -
briko »nekaj pozitivnih dokazov v zvezi z ustreznimi 
področji«, a na desno stran stolpca: 50 točk.PREVERI: Na splošno je pri vseh točkah za PREVERI le 
malo dokazov. Organizacija se zlasti zaveda, da je tre -
ba način anketiranja zaposlenih preveriti, da bo ustre -
zal spremembam v organizaciji, vendar pa za to ni nič 
storjenega. Kljub temu pa je bilo nekaj ustreznih pro -
jektov na področju usklajevanja poklicnega in zaseb -
nega življenja, čeprav brez izrecne povezave s fazo 
»preveri«. Tako lahko oceno uvrstimo v rubriko »malo 
dokazov v zvezi z nekaterimi področji«: 25 točk.
UKREPAJ:  Dokazila pričajo o nekaterih pomembnih 
izboljšavah glede dobrega počutja, usklajevanja po -
klicnega in zasebnega življenja ter invalidov, vendar pa 
niso jasno povezana z rezultati dejavnosti »PREVERI«. 
Tako lahko oceno uvrstimo v rubriko »nekaj pozitivnih 
dokazov v zvezi z ustreznimi področji« na desno stran 
stolpca: 30 točk.LESTVICA DEJAVNIKOV – PODROBNO TOČKOVANJE
Dokaz Ni  
dokaza 
ali je 
samo 
nekaj 
šibkih 
na nekaj 
na po -
membnejša 
dokazi, 
ki se 
nanašajo 
na večino 
dokazi, ki 
na vsa 
organizacije.(3.3.c) 
(3.3.h)(3.3. a)
(3.3. b)
(3.3. d)
(3.3. e, 3.3. f)
(3.3. g)
Točke 50
pomembnejših delih organizacije.(3.3. h) (3.3. b)(3.3. a)
(3.3. d)
(3.3. g)
Točke 50
delih organizacije.(3.3. d) (3.3. a) (3.3. b)
Točke 25
delih organizacije.(3.3. d)(3.3. e, 3.3. f)
(3.3. g)
Točke 30Področja za izboljševanjeLESTVICA DEJAVNIKOV – PODROBNO TOČKOVANJE
Dokaz Ni  
dokaza 
ali je 
samo 
nekaj 
šibkih 
na nekaj 
na po -
membnejša 
dokazi, 
ki se 
nanašajo 
na večino 
dokazi, ki 
na vsa 
(3.3. b)
(3.3. d)
(3.3. g)
Točke 50
(3.3. d)
(3.3. g)
Točke 50
Točke 25
(3.3. g)
Točke 30 60
2. PRIMER: kako uporabljati podrobno točkovanje pri rezultatih – podmerilo 7.2
Tu imate morebitne dokaze, pridobljene s samoocenjevanjem organizacije za podmerilo 7.2. Dokazi so povzeti 
za podpoglavji »Splošni rezultati« ter »Uspešnost in razvijanje veščin posameznikov«. Glede na lestvico točk -
ovanja so navedeni trendi in cilji, pri vsakem pa še, ali gre za prednost (+) ali pomanjkljivost (-).
Primer podmerila 7.2: merjenje delovanja
Sinteza dokazil, pridobljenih s samoocenjevanjem
Organizacija meri velik sklop kazalnikov za uspešnost 
zaposlenih, povzet v razpredelnici v četrtletnem in 
polletnem poročilu. Rezultate za npr. leto 2018 lahko 
z upoštevanjem sheme modela CAF povzamemo, kot 
sledi; za več podrobnosti glejte letno poročilo 2018.
Splošni rezultati
Kazalniki se nanašajo na absentizem, bolniško od -
sotnost, vključevanje v dejavnosti izboljševanja, pri -
tožbe (število in odzivni čas) ter prostovoljno sode -
lovanje pri družbenih dejavnostih in pobudah. Pri več 
kot 60 % v zadnjih treh letih vidimo izboljšanje, maj -
hen upad npr. v letu 2018 je viden le pri sodelovanju 
pri družbenih dejavnostih.
Za kazalnike cilji niso določeni. TREND + CILJ -Uspešnost in razvijanje veščin posameznikov
Merimo ure usposabljanja na osebo, delež dosežene -
ga cilja posameznika/skupine in splošno vrzel v kom -
petencah. Za vse kazalnike so določeni posebni cilji, ki 
se letno navadno povečajo za najmanj 10 %. Na sploš -
no 70 % kazalnikov kaže pozitiven trend, medtem ko 
se je nabor kompetenc (povečanje vrzeli) nekoliko 
zmanjšal. Cilji so doseženi manj kot 50-odstotno; pri 
kazalnikih usposabljanja in zlasti vrzeli glede kompe -
tenc cilji niso bili doseženi. TREND + CILJ -
Zgornje ugotovitve so bile pretvorjene v število točk in umeščene v spodnjo matriko dejavnikov, da bi bile v 
pomoč pri izdelavi celovitega točkovanja za podmerilo, ki bo vsebina razprave na usklajevalnem sestanku.
skromen 
glede vseh 
Točke 60
CILJNE  
Točke 25
TRENDI: Pri velikem delu rezultatov je viden trajen 
napredek. Le dva kazalnika kažeta poslabšanje (zlas -
ti nabor kompetenc). Tako oceno splošnih rezultatov 
kot uspešnost posameznikov lahko uvrstimo v stolpec 
»trajen napredek« s skupno 60 točkami. CILJI: Za splošne kazalnike rezultatov ni ciljev (stolpec 
»ni informacij ali pa so informacije samo ustne«), pri 
uspešnosti posameznikov pa je bilo doseženih manj 
kot 50 % ciljev (stolpec »nekaj ciljev je doseženih«) s 
skupno 25 točkami.  61
SMERNICE ZA IZBOLJŠEVANJE ORGANIZACIJ Z UPORABO CAF
4Smernice za izboljševanje 
organizacij z uporabo CAF 
Proces stalnega izboljševanja se lahko oblikuje in izvaja na številne načine. Velikost organizacije, kultura in 
predhodne izkušnje z orodji celovitega obvladovanja kakovosti (TQM – Total Quality Management) so nekatere 
od lastnosti, ki pomagajo opredeliti najustreznejši način uporabe orodja TQM.
V tem poglavju smo opredelili proces stalnega izboljševanja v desetih korakih, ki lahko ustreza večini organi -
zacij. Pomembno je poudariti, da ti nasveti temeljijo na izkušnjah številnih organizacij, ki so uporabljale model 
CAF. Vendar je vsako samoocenjevanje edinstveno in je zato treba ta opis razumeti bolj kot navdih ljudem, od -
govornim za proces samoocenjevanja, in ne kot natančen priročnik za izvajanje procesa.
1. FAZA: ZAGON PROCESA CAF
1. KORAK
Odločite se, kako organizirati in načrtovati 
samoocenjevanje2. KORAK
Sporočajte o projektu samoocenjevanja
2. FAZA: PROCES SAMOOCENJEVANJA
3. KORAK
Sestavite eno ali več 
samoocenjevalnih 
skupin4. KORAK
Organizirajte 
usposabljanje5. KORAK
Lotite se 
samoocenjevanja6. KORAK
Sestavite poročilo  
z opisom rezultatov 
samoocenjevanja
3. FAZA: NAČRT IZBOLJŠAV/PREDNOSTNO RAZVRŠČANJE
7. KORAK
Priprava osnutka 
načrta izboljšav8. KORAK
Sporočajte  
o načtu izboljšav9. KORAK
Izvajajte načrt 
izboljšav10. KORAK
Načrtujte naslednje 
samoocenjevanje
Po izvedeni samooceni po modelu CAF in izvedbi ukrepov za izboljšanje se lahko uporabniki CAF prijavijo v po -
stopek zagotavljanja zunanje povratne informacije – CAF EPI za pridobitev priznanja »uspešen uporabnik CAF«. 
Samoocena po modelu CAF v organizaciji ima v postopku pridobivanja povratnih informacij pomembno vlogo. 
Splošne smernice za zagotavljanje zunanje povratne informacije CAF EPI so na spletni strani MJU: https://www.
gov.si/zbirke/projekti-in-programi/uvajanje-sistemov-vodenja-kakovosti-v-organe-javne-uprave-model-caf/zu -
nanja-povratna-informacija/  in na spletnih straneh: https://www.eipa.eu/portfolio/european-caf-resource-cen -
tre, https://www.caf-network.eu/CAF .
  62
1. faza: zagon procesa CAF
1. korak – odločite se, kako organizirati in načrtovati 
Visoka raven zavezanosti ter skupna odgovornost višjega vodstva in za -
poslenih v organizaciji sta najodločilnejši prvini zagotavljanja uspeha pri 
procesu samoocenjevanja.
Izkušnje številnih organizacij kažejo, da je za doseganje zavezanosti in 
odgovornosti nujna jasna odločitev vodstva po temeljitem procesu po -
svetovanja z deležniki organizacije. Vodstvo mora z odločitvijo jasno 
pokazati voljo po dejavni udeležbi v procesu s priznavanjem dodane 
vrednosti samoocenjevanja in zagotavljanjem odprtosti mišljenja, spo -
štovanjem rezultatov in pripravljenostjo začeti dejavnosti izboljševanja. 
Vključuje tudi zavezo za rezervacijo sredstev, potrebnih za strokovno iz -
vedbo samoocenjevanja.
Poznavanje koristi samoocenjevanja po modelu CAF in informacije o 
zgradbi modela ter procesu samoocenjevanja sta nujna elementa, ki 
vodstvu ponujata temelj za odločanje. Zelo pomembno je, da so vsi vod -
je že od začetka prepričani o teh koristih.
V tej fazi je izrednega pomena, da eden ali več zaposlenih v organizaciji 
prevzame odgovornost za zagotavljanje teh osnovnih načel. Koristno je na -
vezati stik z organizacijo, ki je v Sloveniji odgovorna za širjenje modela CAF 
(ministrstvo, pristojno za javno upravo), ter pridobiti več informacij od drugih 
organizacij, ki so model že uporabljale in so pripravljene deliti svoje izkušnje.
Na Ministrstvu za javno upravo zagotavljamo informacijsko in strokovno 
podporo pri uvajanju in uporabi modela CAF. Organiziramo in izvajamo 
brezplačna usposabljanja za člane samoocenjevalnih skupin in uporab -
nikom svetujemo pri izvajanju samoocene. Spodbujamo sodelovanje in 
izmenjavo izkušenj ter dobrih praks med uporabniki modela, organizira -
mo strokovna srečanja in konference ter razvijamo in širimo mrežo upo -
rabnikov doma. Vsako leto podeljujemo priznanja začetnikom, uporab -
nikom in uspešnim uporabnikom CAF. Aktivni smo tudi v mednarodnem 
okolju. Dosegljivi smo na e-naslovu:  kakovost@gov.si .
Da bi zaposleni v organizaciji podpirali proces samoocenjevanja, je po -
membno, da se posvetovanja opravijo pred sprejemom končne odločit -
ve o izvedbi samoocenjevanja. Izkušnje kažejo, da poleg splošnih koristi 
izvedbe samoocenjevanja številni zaposleni ugotovijo, da je CAF odlična 
priložnost za pridobitev večjega vpogleda v svojo organizacijo in da želijo 
biti dejavno vključeni v njen razvoj.
Preden se organizacije odločijo za samoocenjevanje, je za nekatere po -
membno, da pridobijo soglasje ali dovoljenje zunanjih deležnikov. To so 
lahko politiki ali vodilni delavci, ki so tesno vpeti v sprejemanje odločitev. 
Pri odločitvi lahko sodelujejo tudi ključni zunanji deležniki, ki pričakujejo 
koristi od uvedenih izboljšav. IZKUŠNJE UPORABNIKOV 
Razlogi za uporabo modela 
CAF
Za uporabo modela CAF se 
organizacije odločajo zaradi 
notranjih dejavnikov. Najpo -
membnejši razlog je ugota -
vljanje prednosti in področij 
za izboljšanje, najmanj po -
membni pa so finančni priti -
ski. Organizacije uporabljajo 
CAF najprej zase, da bi izbolj -
šale svoje delovanje. To je tudi 
dejanski namen tega orodja. 63
Začetno načrtovanje samoocenjevanja
Po sprejemu odločitve za izvedbo samoocenjevanja se proces načrtovanja lahko začne. Eden prvih elementov, 
ki je lahko že upoštevan pri odločitvi vodstva, je opredelitev obsega in načina samoocenjevanja.
Pogosto zastavljeno vprašanje je, ali mora samoocenjevanje zajeti celotno organizacijo ali pa ga lahko izvedejo 
posamezni deli, kot so enote ali oddelki. Posamezni deli lahko izvedejo samoocenjevanje, če pa hočejo, da bo 
ocena vseh meril in podmeril smiselna, morajo biti dovolj samostojni, da se lahko prištevajo med večinoma sa -
mostojne organizacije z ustreznim poslanstvom in pomembno odgovornostjo za procese v zvezi s človeškimi 
viri in financami. V takšnih primerih bi bilo treba oceniti ustrezne odnose dobavitelj/odjemalec, pa tudi odnose 
med izbrano organizacijsko enoto in preostalim delom organizacije.
Priporočamo, da vodstvo pri odločitvi izbere tudi oce -
njevalno lestvico, ki jo bo uporabilo. Na voljo sta dva 
načina ocenjevanja. Organizacija naj pri izbiri načina 
upošteva čas, ki je na voljo za točkovanje, ter raven 
izkušenj in zrelosti.
Zelo pomemben ukrep, ki ga mora v tej fazi spreje -
ti vodstvo, je imenovanje projektnega vodje za pro -
ces samoocenjevanja. Naloge, ki jih navadno opravlja 
projektni vodja, zajemajo:
 }podrobno načrtovanje projekta, skupaj s proce -
som komuniciranja;
 }komuniciranje in posvetovanje glede projekta z 
vsemi deležniki;
 }organiziranje usposabljanja samoocenjevalne skupine;
 }zbiranje podporne dokumentacije in dokazov;
 }dejavno sodelovanje v samoocenjevalni skupini;
 }omogočanje procesa doseganja soglasja;
 }urejanje poročila o samoocenjevanju;
 }zagotavljanje podpore vodstvu pri prednostnem 
razvrščanju in pripravi akcijskega načrta.Zahteve glede kompetenc projektnega vodje so viso -
ke. Dobro mora namreč poznati lastno organizacijo 
in model CAF ter imeti znanje o tem, kako organizirati 
proces samoocenjevanja. Imenovanje pravega pro -
jektnega vodje, ki ima ustrezno znanje in uživa zau -
panje višjega vodstva ter zaposlenih, je ena ključnih 
vodstvenih odločitev, ki lahko vplivajo na kakovost in 
izid samoocenjevanja.
Za nekatere organizacije so izrazi in primeri, ki jih 
uporablja model CAF, neznani in preveč oddaljeni od 
vsakdanje prakse, da bi jih neposredno uporabljali. Če 
to pri seznanitvi z modelom ni zgodaj razrešeno, je 
lahko pozneje ovira pri procesu samoocenjevanja. V 
takšnih primerih se lahko izvede usposabljanje, opisa -
no v nadaljevanju, ali pa model »prilagodi« izrazju, ki 
se uporablja v organizaciji. Preden začnete izvajati to 
dejavnost, je dobro preveriti, ali jo je kakšna organiza -
cija, podobna vaši, že izvedla.
 64
2. korak – komunicirajte o poteku projekta 
samoocenjevanja 
Zelo pomembna dejavnost načrtovanja po opredelitvi projektnega nači -
na dela je priprava načrta komuniciranja.
Ta načrt zajema obveščanje vseh deležnikov s posebnim poudarkom na 
srednjih vodilnih delavcih in zaposlenih v organizaciji.
Komuniciranje je osrednje področje pri vseh projektih upravljanja, zlasti 
kadar organizacija izvaja samoocenjevanje. Če obveščanje glede name -
na in dejavnosti samoocenjevanja ni jasno ali ustrezno, je verjetno, da 
bo prizadevanje za samoocenjevanje razumljeno kot »še en projekt več« 
ali »neka vaja vodstva«. Ob morebitni nenaklonjenosti srednjih vodilnih 
delavcev ali drugih zaposlenih polni zavezanosti ali vključenosti je resno 
tveganje, da se omenjena predvidevanja uresničijo.
Pomemben rezultat zgodnjega komuniciranja je zanimanje nekaterih 
zaposlenih in vodilnih za neposredno vključevanje v samoocenjevalno 
skupino. Idealno je, če vključevanje dosežemo z osebno motivacijo.
Motivacija naj bi bila temeljna prvina, ki povezuje zaposlene s celotnim 
procesom samoocenjevanja. Zaposleni naj bi imeli popolnoma jasno 
stališče glede namena samoocenjevalnega postopka CAF, torej izboljše -
vanja splošnega delovanja organizacije. Politika komuniciranja o samo -
ocenjevalnem postopku CAF bi morala biti osredotočena na to, da so na 
koncu vsi deležniki, zaposleni in državljani/odjemalci, zmagovalci.
Jasno in razumljivo komuniciranje z vsemi deležniki med projektom je 
ključno za zagotovitev uspešnega postopka in nadaljnjega spremljanja 
dejavnosti. Projektni vodja se mora skupaj z najvišjim vodstvom organi -
zacije osredotočiti na naslednje:
 }kaj lahko samoocenjevanje spremeni;
 }zakaj je samoocenjevanje prednostna naloga;
 }kako je povezano s strateškim načrtovanjem organizacije;
 }kako je povezano (na primer kot prvi korak) s splošnim prizadevanjem 
za izboljševanje delovanja organizacije, na primer z izvajanjem inova -
tivnega programa prenove delovanja.
Načrt komuniciranja naj bo razdeljen in naj upošteva te prvine: ciljna sku -
pina, sporočilo, medij, pošiljatelj, pogostnost in orodja.IZKUŠNJE UPORABNIKOV
Pomen komuniciranja za pri -
padnost je pri zaposlenih na 
splošno podcenjen
Pomembna ugotovitev razi -
skav uporabnikov modela CAF 
je, da uporabniki med proce -
som na splošno niso pripiso -
vali dovolj velikega pomena 
komuniciranju z zaposlenimi. 
Nova spoznanja kažejo, da je 
ena največjih mogočih koristi 
modela CAF dvig ravni zave -
danja in komuniciranja v or -
ganizaciji. Vendar je to mogo -
če uresničiti samo, če vodstvo 
in ljudje, odgovorni za samo -
ocenjevanje po modelu CAF, 
zelo zgodaj začnejo dejavno 
komunicirati o namenu in 
koristih samoocenjevanja ter 
vanj vključevati zaposlene in 
srednje vodilne delavce v or -
ganizaciji. 65
2. faza: proces samoocenjevanja
3. korak – sestavite eno ali več samoocenjevalnih skupin
Samoocenjevalna skupina naj kar najbolj povzema celotno organizacijo. Navadno so vanjo vključeni zaposleni 
iz različnih sektorjev, z različnimi funkcijami in izkušnjami ter z različnih ravni znotraj organizacije. Cilj je obliko -
vati učinkovito skupino, ki lahko obenem ponudi najbolj točno in podrobno notranjo sliko organizacije.
Izkušnje uporabnikov modela CAF kažejo, da je v sku -
pinah po pet do dvajset udeležencev. Vendar se za 
zagotovitev uspešnega in sorazmerno neformalnega 
načina delovanja na splošno daje prednost skupinam 
s približno desetimi udeleženci.
Če je organizacija zelo velika in razvejana, bi bilo mo -
goče primerno sestaviti več samoocenjevalnih skupin. 
Pri tem je ključnega pomena, da je v zasnovi projek -
ta upoštevano, kako in kdaj bo ustrezno usklajevanje 
(koordinacija) skupin.
Udeležence se izbere na podlagi poznavanja organi -
zacije ter osebnih veščin (npr. analitičnih in komuni -
kacijskih veščin) in ne le na podlagi strokovnih znanj. 
Lahko se vključijo prostovoljno, vendar pa sta za ka -
kovost, raznolikost in verodostojnost samoocenjeval -
ne skupine odgovorna projektni vodja in vodstvo.
Projektni vodja skupine je lahko tudi predsedujoči, 
saj to prispeva k strnjenemu poteku projekta, ven -dar je treba paziti, da ne pride do nasprotja interesov. 
Pomembno je, da predsedujočemu zaupajo vsi čla -
ni skupine, tako da lahko vodi razprave na pošten in 
učinkovit način ter da ima vsakdo možnost prispeva -
ti k procesu. Predsedujočega lahko imenuje skupina 
sama. Bistvenega pomena so učinkovita administra -
tivna podpora za pomoč predsedujočemu in organi -
zacijo sestankov, dobri prostori in oprema za sestanke 
ter podpora informacijske in telekomunikacijske teh -
nologije.
Pogosto vprašanje je, ali naj bo v samoocenjevalno 
skupino vključeno višje vodstvo. Odgovor na to je od -
visen od kulture in tradicije organizacije. Če je vodstvo 
vključeno, lahko nudi dodatne informacije, in poveča -
la se bo verjetnost, da bo tudi prevzelo odgovornost 
za izvajanje določenih ukrepov za izboljšanje. S tem 
se poveča raznolikost/zastopanost skupine. Če kultu -
ra organizacije tega ne podpira in ima eden ali več 
članov skupine občutek nemoči, je lahko kakovost sa -
moocenjevanja ogrožena.
 66
4. korak: organizirajte usposabljanje
Obveščanje in usposabljanje vodstva
Koristno je, če se najvišje vodstvo, srednje vodstvo in drugi deležniki prostovoljno vključujejo v usposabljanje 
za samoocenjevanje, s čimer razširijo splošno znanje in razumevanje načel TQM, zlasti samoocenjevanja po 
modelu CAF.
Obveščanje in usposabljanje samoocenjevalne skupine
Skupini se predstavi samoocenjevalni model CAF ter 
razložijo cilji in narava procesa samoocenjevanja. 
Če je bil projektni vodja usposobljen pred to fazo, je 
zelo primerno, da ima pri usposabljanju vodilno vlo -
go. Poleg teoretičnih razlag naj bodo v usposabljanje 
vključene tudi praktične vaje za širjenje obzorja ude -
ležencev glede načel celovite kakovosti, pa tudi gle -
de izkušenj pri doseganju soglasja, ker večina članov 
morda ni seznanjena s temi načeli in vedenjem.
Center za vire CAF (EIPA CAF Resource Centre) vsako 
leto organizira ustrezno usposabljanje, na ministrstvu, 
pristojnem za javno upravo, pa v Sloveniji usposablja -
nje izvaja Upravna akademija. 
Za uspešno ocenitev organizacije mora biti skupini na 
voljo seznam vseh ustreznih dokumentov in informa -
cij, ki ga priskrbi projektni vodja. Skupaj lahko ocenijo 
eno podmerilo od meril za dejavnike in eno od meril za rezultate. To bo skupini omogočilo boljše razume -
vanje, kako deluje samoocenjevanje po modelu CAF. 
Doseženo mora biti soglasje o tem, kako ovrednotiti 
dokaze o prednostih in področjih za izboljševanje ter 
kako točkovati.
Če želimo pozneje med fazo doseganja soglasja 
prihraniti čas, je pomembno tudi oblikovanje skupne 
predstave o ključnih deležnikih organizacije – tistih, ki 
jih bodo njene dejavnosti najbolj zanimale: strankah/
odjemalcih, politikih, dobaviteljih, partnerjih, vodstve -
nih delavcih in zaposlenih. Jasno morajo biti oprede -
ljeni tudi najpomembnejše storitve in proizvodi, ki jih 
ti deležniki zagotavljajo ali prejemajo, ter ključni pro -
cesi za njihovo zagotavljanje.
 67
5. korak – lotite se samoocenjevanja
Lotite se posameznih ocenjevanj
Od vsakega člana samoocenjevalne skupine se priča -
kuje, da poda točno oceno organizacije glede na vsa -
ko podmerilo, pri čemer uporabi ustrezne dokumente 
in informacije, ki jih zagotovi projektni vodja. Ta ocena 
temelji na njegovem znanju in izkušnjah, ki izhajajo 
iz dela v organizaciji. Vsak član zapiše ključne bese -
de za dokaze o prednostih in področjih za izboljšanje. 
Priporočljivo je, da se področja za izboljšanje čim na -
tančneje označijo, kar olajša določitev predlogov za 
poznejše ukrepanje.Nato naj član pregleda svoje ugotovitve in točkuje 
vsako podmerilo posebej v skladu z izbrano ocenje -
valno lestvico.
Predsedujoči mora biti med posameznimi ocenjevanji 
na voljo za odgovore na vprašanja članov samooce -
njevalne skupine. Med pripravami na usklajevalni se -
stanek lahko tudi uskladi ugotovitve članov.
Kako točkovati
Model CAF omogoča dva načina točkovanja: enostav -
ni pristop in podrobni pristop. Oba sistema točkovanja 
sta razložena v III. poglavju. Uporabo enostavnega sis -tema točkovanja predlagamo, če organizacija ni sez -
nanjena s samoocenjevanjem oziroma nima izkušenj 
s tehnikami celovitega obvladovanja kakovosti.
Kako doseči soglasje v skupini
Po izvedenih posamičnih ocenjevanjih se skupina čim 
prej sestane in uskladi glede prednosti, področij za 
izboljšanje in ocen po posameznih podmerilih. Pro -
ces dialoga in razprave je v resnici bistveni del učenja 
doseganja soglasja, saj je zelo pomembno razumeti, 
zakaj obstajajo razlike glede prednosti in področij za 
izboljšanje ter razlike v točkovanju.Skupina za samoocenjevanje lahko določi zaporedje 
ocenjevanja vseh devetih meril. Ni nujno, da je to v 
strogem številčnem zaporedju.
Doseganje soglasja
Kako dosežemo soglasje? V procesu doseganja so -
glasja lahko uporabimo to štiristopenjsko metodo: 
1. vsak posameznik predloži vse dokaze o ugotovlje -
nih prednostih in področjih za izboljšanje za vsako 
podmerilo posebej;
2. soglasje glede prednosti in področij za izboljšanje 
se navadno doseže potem, ko se preučijo vsi do -
datni dokazi ali informacije;
3. predstavitev obsega posameznih točk za posame -
zno podmerilo;
4. doseganje soglasja glede končnega točkovanja.
Dobra priprava sestanka, ki je naloga predsedujočega 
(npr. zbiranje pomembnih informacij, uskladitev posa -
meznih ocen), lahko omogoči njegov nemoten potek 
in pomemben prihranek časa.Predsedujoči je odgovoren za vodenje tega procesa 
in ima ključno vlogo v njem ter pri doseganju soglas -
ja skupine. V vseh primerih mora razprava temeljiti na 
jasnih dokazih o opravljenih dejavnostih in doseže -
nih rezultatih. V model CAF je vključen seznam po -
membnejših primerov, ki pomagajo pri prepoznavanju 
ustreznih dokazov. Ta seznam ni popoln in niti ni nuj -
no, da ustreza vsem mogočim primerom, ustreza naj 
le tistim, ki so pomembni za organizacijo.
Skupina lahko poišče kakršne koli dodatne primere, ki 
so po njenem mnenju pomembni za organizacijo.
Primeri so namenjeni podrobnejšemu pojasnjevanju 
vsebine podmeril in:
 }ugotavljanju, kako se izpolnjujejo zahteve, izražene 
v podmerilu;
 }lažjemu prepoznavanju dokazov;
 }prikazu dobre prakse na določenem področju. 68
Trajanje samoocenjevanja
Če na podlagi različnih raziskav primerjamo dejansko stanje z želenim, 
se zdi, da sta dva ali trije dnevi premalo za izvedbo zanesljivega samo -
ocenjevanja, medtem ko je deset dni ali več predolgo obdobje.* Težko je 
predlagati idealen urnik za samoocenjevanje po modelu CAF, ker je pre -
več spremenljivk, kot so cilji vodstva, čas, sredstva ter strokovno znanje 
in izkušnje, ki so na voljo, razpoložljivost podatkov, čas deležnikov in po -
litični pritiski. V večini organizacij postopek traja do pet dni. To vključuje 
posamično ocenjevanje in usklajevalne sestanke.
*Izkušnje v slovenskih organizacijah kažejo, da je za kakovostno izvedbo samoocenitve potrebnih 
najmanj sedem do deset dni.Velika večina organizacij je celoten proces samoocenjevanja po modelu 
CAF končala v treh mesecih, vključno s pripravami, samoocenjevanjem, 
izdelavo poročila o samooceni z ugotovitvami in pripravo načrta ukrepov.
Trije meseci se zdijo idealno časovno obdobje, da ostanemo osredoto -
čeni. Če se čas podaljšuje, se poveča tveganje za zmanjšanje motivacije 
in zanimanja vseh deležnikov. Poleg tega se lahko stanje v času med za -
četkom in koncem samoocenjevalnega procesa spremeni, tako da oce -
njevanje in točkovanje morda nista več točna. To je zelo verjetno, ker je 
izboljševanje organizacije, ki uporablja model CAF, dinamičen proces ne -
nehnega izboljševanja in je zatorej posodabljanje podatkov in informacij 
del tega procesa. 
6. korak – sestavite poročilo z opisom rezultatov 
Običajno poročilo o samoocenjevanju vsebuje vsaj te elemente:
 }prednosti in področja za izboljšanje za vsako merilo/podmerilo  
(izpolnjeni obrazci – glej priloge), podprti z ustreznimi dokazi;
 }točke, utemeljene z uporabljeno ocenjevalno lestvico glede na zbrane  
dokaze;
 }predlogi za ukrepe izboljšanja.
Če hočemo samoocenjevalno poročilo uporabiti kot temelj za ukrepe 
izboljšanja, je odločilnega pomena, da ga višje vodstvo uradno sprejme, 
ga v idealnem primeru potrdi in odobri. Če je proces komuniciranja dob -
ro deloval, s tem ne bi smelo biti težav. Vodstvo mora znova potrditi tudi 
svojo zavezanost izvajanju ukrepov izboljšanja. Na tej stopnji je tudi zelo 
pomembno, da se glavni rezultati sporočijo zaposlenim v organizaciji in 
drugim deležnikom, ki so sodelovali v procesu samoocenjevanja.IZKUŠNJE UPORABNIKOV
 
Dodana vrednost razprav
Večina uporabnikov je doseg -
la soglasje po razpravah. Sama 
razprava pogosto velja za res -
nično dodano vrednost sa -
moocenjevanju: ko je soglasje 
doseženo, je končni rezultat 
več kot samo vsota mnenj. 
Kaže skupno vizijo reprezen -
tativne skupine in na ta način 
popravlja ter presega subjek -
tivna mnenja posameznikov. 
Pojasnjevanje dokazov in iz -
ražanje razlogov za različne 
poglede na prednosti in sla -
bosti sta pogosto pomemb -
nejša kot podeljene točke. 69
3. faza: načrt izboljšav/prednostno 
razvrščanje
7. korak – pripravite osnutek načrta izboljšav
Za dosego namena uporabe modela CAF mora proces samoocenjevanja 
obsegati več kot le samoocenjevalno poročilo. Biti mora neposredna pod -
laga za pripravo poročila o ukrepih za izboljšanje delovanja organizacije. 
Ta akcijski načrt je eden od glavnih ciljev samoocenjevanja po modelu 
CAF, pa tudi način vnašanja izredno pomembnih informacij v sistem stra -
teškega načrtovanja programov organizacije. Na njegovi podlagi je treba 
izdelati integrirani načrt za posodobitev delovanja organizacije v celoti.
Za načrt izboljšav je temeljno, da:
 }je integrirano, premišljeno načrtovanje dejavnosti za celoten razpon 
funkcionalnosti in učinkovitosti organizacije;
 }nastane kot rezultat poročila o samoocenjevanju z vidika zaposlenih 
v organizaciji; torej temelji na dokazih in podatkih, ki jih je predložila 
organizacija sama;
 }gradi na prednostih, obravnava slabosti organizacije in se na vsako od 
njih odziva z ustreznimi ukrepi za izboljšanje.
Prednostna razvrstitev področij za izboljšanje
Pri pripravi načrta za izboljšanje se lahko vodstvo odloči za uporabo 
natančno izdelanega pristopa z vprašanjema:
 }Kje želimo biti čez dve leti, če upoštevamo splošno vizijo in strategijo 
organizacije?
 }Katere ukrepe moramo sprejeti, da bomo te cilje dosegli (opredelitev 
strategije/naloge)?IZKUŠNJE UPORABNIKOV CAF
Pomanjkanje meritev
Med prvo uporabo modela 
CAF so številne organizacije 
naletele na težave. Pomanj -
kanje meritev je bilo očitno 
glavna težava v številnih jav -
nih organizacijah, ki so prvič 
opravljale samoocenjevanje, 
zato je bil prvi ukrep izboljša -
nja pogosto vzpostavitev sis -
temov merjenja.
Priporočeni proces za izdelavo načrta za izboljšanje
Samoocenjevalna skupina:
 }iz poročila o samoocenjevanju izbere predloge za izboljšanje in jih razporedi po skupnih temah;
 }analizira področja za izboljšanje in dane predloge, nato pa oblikuje ukrepe za izboljšanje z upošteva -
njem strateških ciljev organizacije;
 }določi prednostne ukrepe za izboljšanje ob uporabi dogovorjenih meril, tako da se lahko izračuna 
njihov vpliv (nizek, srednji, visok) na področjih za izboljšanje, na primer:
 -strateški pomen ukrepa (kombinacija vpliva na deležnike, vpliva na rezultate organizacij, notranje/
zunanje prepoznavnosti); 
 -težavnost izvajanja ukrepov (preučitev resnosti težave, potrebna sredstva in hitrost izvedbe);
 }določi skrbništvo za vsak ukrep, izdela časovni načrt in določi datume ter potrebne vire;
 }uskladi predlog načrta izboljšav z vodstvom in
 }usklajen predlog izboljšav izroči vodstvu v potrditev
Koristno je povezati ukrepe za izboljšanje, ki se izvajajo, z zgradbo modela CAF, da se ohrani jasen pregled.  70
Eden od načinov prednostnega razvrščanja je združitev ravni točkovanja 
za merilo ali podmerilo, ki daje vpogled v delovanje organizacije na vseh 
področjih, in ključnih strateških ciljev.
 
PRIPOROČILA
Čeprav je znano, da je samoocenjevanje po modelu CAF šele zače -
tek dolgoročne strategije za izboljšanje, pa ocenjevanje neizogibno 
poudari nekaj področij, ki se jih je mogoče hitro in preprosto lotiti. 
Ukrepanje na teh področjih bo pripomoglo k verodostojnosti progra -
ma za izboljšanje ter pomenilo takojšnjo povrnitev vlaganja v čas in 
usposabljanje, pa tudi zagotovilo spodbudo za nadaljevanje – uspeh 
namreč prinaša nov uspeh.
V dejavnosti za izboljšanje je priporočljivo vključiti zaposlene, ki so 
izvedli samoocenjevanje. To navadno pomeni osebno priznanje, ki 
poveča njihovo zaupanje in delovno zavzetost. Lahko postanejo tudi 
predstavniki oziroma ambasadorji nadaljnjih pobud za izboljšanje.
V najboljšem primeru je akcijski načrt, ki izhaja iz samoocenjevanja, vgra -
jen v proces strateškega načrtovanja organizacije in postane del njenega 
celovitega upravljanja.
8. korak – komunicirajte o načrtu izboljšav
Kot smo že omenili, je komunikacija eden od ključnih dejavnikov uspeha 
samoocenjevanja in izboljšav, ki sledijo. S komuniciranjem se prek pri -
mernih medijev pravočasno zagotavljajo ustrezne informacije ustreznim 
ciljnim skupinam ne le pred in med samoocenjevanjem, ampak tudi po 
njem.
Vsaka posamezna organizacija se mora odločiti, ali bo zaposlenim razkri -
la poročilo o samoocenjevanju ali ne, je pa to dobra praksa obveščanja 
vseh zaposlenih o rezultatih samoocenjevanja. Pri tem so mišljene ugo -
tovitve samoocenjevanja na področjih, kjer so ukrepi najbolj potrebni in 
so načrtovane izboljšave. Drugače se lahko zgodi, da bo priložnost za 
ustvarjanje ustrezne podlage za spremembe in izboljšave izgubljena. 
V vsakem sporočilu o rezultatih je priporočljivo poudariti tudi dobre strani 
organizacije in načine nadaljnjih izboljšav. Številne organizacije namreč 
jemljejo svoje prednosti kot samoumevne in včasih pozabijo ali pa se 
sploh ne zavedajo, kako pomembno je proslaviti uspeh.IZKUŠNJE UPORABNIKOV
Člani samoocenjevalnih 
skupin
Člani samoocenjevalnih sku -
pin so, poleg običajnega vsak -
danjega dela, v proces vložili 
veliko energije. Ob začetku 
dela v samoocenjevalni skupi -
ni so pogosto nezaupljivi gle -
de koristnosti naloge, vključe -
nosti vodstva, tveganja zaradi 
odkritosti, poštenosti in še bi 
lahko naštevali vzroke. Čez čas, 
ko vidijo, da njihovo delo jem -
ljejo resno, postanejo bolj mo -
tivirani in celo navdušeni, na 
koncu pa v celoti ponotranjijo 
rezultate. Lahko celo postane -
jo najbolj navdušeni kandidati 
za skupine za izboljšanje, zato 
jih je treba obravnavati v skla -
du s to vlogo. 71
9. korak – izvajajte načrt izboljšav
Kot je bilo opisano v sedmem koraku, je zelo pomembno oblikovanje akcijskega načrta izboljšav, v katerem so 
navedene prednostne naloge. 
Že uresničene dobre prakse in vzpostavljena vodstve -
na orodja lahko povežemo z različnimi merili modela. 
Izvajanje ukrepov za izboljšanje mora temeljiti na pri -
mernem in doslednem pristopu, postopku spremlja -
nja in vrednotenja izvajanja, jasno pa morajo biti dolo -
čeni tudi roki in pričakovani rezultati. Določiti je treba 
odgovorno osebo za posamezen ukrep (»skrbnika«) 
ter pripraviti nadomestne scenarije za bolj zapletene 
ukrepe.
Vsak sistem vodenja kakovosti mora temeljiti na 
rednem spremljanju izvajanja in ocenjevanja ne -
posrednih rezultatov in učinkov. Z ustreznim spre -
mljanjem je mogoče načrte prilagajati med samim 
izvajanjem in naknadno ovrednotiti neposredne re -
zultate in učinke, s čimer se preverjajo dosežki in 
splošni vpliv. Da bi lahko uvedli izboljšave, je treba najprej določiti način merjenja delovanja (kazalniki 
učinkovitosti, merila uspešnosti itn.). Organizacije bi 
za obvladovanje ukrepov izboljšav lahko uporabljale 
tako imenovani krog PDCA (načrtuj, izvedi, preveri, 
ukrepaj). Da bi imele kar največ koristi od uvedenih 
izboljšav, bi morale biti vključene v običajne procese 
organizacij.
Na podlagi samoocenjevanja po modelu CAF vse več 
držav organizira sheme priznavanja dosežkov (prizna -
nja, pohvale, nagrade). Samoocenjevanje po modelu 
CAF lahko vodi tudi do priznavanja ravni odličnosti po 
modelu EFQM® (www.efqm.org ).
Izvedba akcijskih načrtov po modelu CAF omogoča 
trajno uporabo vodstvenih orodij, kot so uravnoteženi 
sistem kazalnikov, raziskave zadovoljstva odjemalcev in 
zaposlenih, sistemi upravljanja delovanja in podobno.
10. korak – načrtujte naslednje samoocenjevanje
Upravljanje akcijskega načrta s pomočjo kroga PDCA pomeni nov način ocenjevanja po modelu CAF.
Ko je načrt za izboljšanje izdelan in se začnejo uvajati 
spremembe, je zelo pomembno, da se prepričamo, ali 
imajo spremembe pozitiven učinek in ali ne vplivajo 
škodljivo na področja, kjer je organizacija prej delo -
vala dobro.Nekatere organizacije so redno samoocenjevanje 
vnesle v proces poslovnega načrtovanja – njihova 
ocenjevanja so časovno zasnovana tako, da dajejo 
podatke za letno določanje ciljev in načrtovanje fi -
nančnih virov.
 72
ZAGOTAVLJANJE ZUNANJE (EKSTERNE) POVRATNE INFORMACIJE – CAF EPI
Organizacije javnega sektorja, ki so izvedle samoocenjevanje po modelu CAF, se lahko prijavijo za pridobitev 
priznanja »uspešen uporabnik CAF« od šest do dvanajst mesecev po izvedbi samoocenjevanja ter pripravi in 
oddaji poročila o samoocenjevanju. Državne organizacije, ki skrbijo za izvajanje tega postopka v svoji državi, 
lahko v soglasju z EIPO prilagodijo ta časovni razpon svojim razmeram.* 
Cilji postopka CAF EPI so:
*Posebni pogoji za organizacije javnega sektorja v Sloveniji so objavljeni na spletni strani  
https://www.gov.si/zbirke/projekti-in-programi/uvajanje-sistemov-vodenja-kakovosti-v-organe-javne-uprave-model-caf/ . }podpirati kakovostno uporabo modela CAF in vpliv 
modela na organizacijo;
 }ugotoviti, ali organizacija uvaja vrednote celovitega 
obvladovanja kakovosti (TQM) kot rezultat uporabe 
modela CAF;
 }podpirati in obnavljati navdušenje za stalno iz -
boljševanje v organizaciji; }spodbujati pregledovanje, ki ga opravijo stanovski 
kolegi, in primerjalno učenje;
 }nagraditi organizacije, ki so stopile na pot stalnega 
izboljševanja.
Postopek temelji na treh stebrih.
1. steber: proces samoocenjevanja
Kakovost samoocenjevanja je podlaga za uspešne izboljšave v prihodnosti. V prvem stebru postopka CAF EPI 
se analizira kakovost procesa samoocenjevanja.
2. steber: proces stalnega izboljševanja
V drugem stebru postopka CAF EPI se pregleda sprejete postopke načrtovanja in proces, ki se upošteva pri 
izvajanju ukrepov stalnega izboljševanja CAF. 
3. steber: zrelost organizacije po modelu celovitega obvladovanja kakovosti (TQM)
Eden od ciljev modela CAF je približati organizacije javnega sektorja osmim temeljnim načelom odličnosti. 
Vrednotenje se tako nanaša na stopnjo zrelosti, ki jo je dosegla organizacija kot rezultat samoocenjevanja in 
procesa izboljšav.5Zagotavljanje zunanje 
(eksterne) povratne 
informacije – CAF EPI 73
Zunanji ocenjevalci v postopku CAF EPI 
Kvalificirani zunanji ocenjevalci analizirajo oddane dokumente prijavitelja, se z njim pogovarjajo o izvajanju sa -
moocene CAF in izvedejo obisk na kraju samem. Na temelju zbranih ugotovitev oblikujejo povratno informacijo 
in pripravijo predlog za podelitev priznanja »uspešen uporabnik CAF«. 
Glavne naloge zunanjih ocenjevalcev CAF so:
 }analiza uporabe modela CAF in načel odličnosti v 
organizaciji;
 }zagotavljanje povratnih informacij in predlogov v 
zvezi z uporabo modela CAF;
 }podpora in oživitev navdušenja v organizaciji za 
delo z modelom CAF.
Kandidati za zunanje ocenjevalce CAF EPI se mora -
jo udeležiti enotnega evropskega usposabljanja ali usposabljanja na državni ravni.
Skupne smernice za izvajanje postopka zagotavljanja 
zunanje povratne informacije  CAF EPI so pripravili v 
okviru mreže nacionalnih CAF koordinatorjev, na vo -
ljo pa so na https://www.eipa.eu/portfolio/european -
-caf-resource-centre/ . Te smernice zagotavljajo, da so 
postopki ocenjevanja organizirani kakovostno in da 
priznanje »uspešen uporabnik CAF« pomeni podoben 
standard po vsej Evropski uniji. 
 74
IZRAZJE IN OPREDELITEV POJMOV
Agilna miselnost (Agile Mindset)
Miselnost, s katero lahko resnično razumemo spre -
membe, ki jih prinaša digitalizacija, in jih prenesemo v 
ustrezno delovanje. Ključne sestavine te miselnosti so:
 }kolektivna inteligenca je močnejša od posameznih 
storitev;
 }napake razumemo kot priložnost za učenje;
 }ne zahtevamo popolnosti že na samem začetku;
 }v središču so koristi za odjemalca;
 }sodelovalno učenje z odjemalcem je del pristopa.
Agilna miselnost je hkrati stališče in inovativen pristop 
k reševanju težav, ki lahko spodbudi reforme javne 
uprave v dobi digitalizacije. Ta miselnost je potrebna 
tako na ravni vodstva kot na ravni zaposlenih.
Agilnost (Agility)
Agilnost pomeni »sposobnost organizacije, da se 
hitro odziva na spremembe s prilagajanjem začetne 
stabilne konfiguracije«. To organizaciji pomaga, da se 
hitro, učinkovito in stroškovno ugodno prilagaja na 
tržne in okoljske spremembe. To sposobnost je mo -
goče doseči z inovativnimi metodami, kot so scrum, 
kanban, lean, ustvarjalno razmišljanje, pa tudi s pod -
poro »agilnega načina razmišljanja« na ravni vodstva 
in zaposlenih s prilagojenim usposabljanjem.
Akcijski načrt (Action plan)
Dokument, ki služi kot načrt nalog, dodelitve odgo -
vornosti, ciljev pri izvedbi projekta (npr. končni cilji/
datumi) in potrebnih virov (npr. ure, denar).
Avtomatizacija (Automation – automatisation)
Državljani od javne uprave v času digitalizacije veliko 
pričakujejo. Želijo storitve, ki so ves čas na voljo, so 
hitre in ustrezajo potrebam posameznih državljanov. 
Celovita avtomatizacija procesov v javni upravi je ne -
pogrešljiv pogoj za izpolnjevanje pričakovanj državlja -
nov, prihranek časa ter skrajšanje postopkov. Poleg 
tega je avtomatizacija nujna za napredek digitalizacije.
Avtomatizacija v javnem sektorju se tako posveča 
vprašanju, katere naloge in storitve lahko izvajamo 
samodejno, brez človeškega poseganja (npr. obdela -
va podatkov, samodejna oziroma avtomatska prijava).Celovito upravljanje kakovosti (Total Quality 
Management – TQM)
Na odjemalca osredotočena upravljavska miselnost, 
ki skuša s pomočjo analitičnih orodij in timskega dela 
z vključevanjem vseh zaposlenih stalno izboljševati 
poslovne procese.
Celovito upravljanje kakovosti ali upravljanje 
kakovosti (Total quality management or quality 
management)
Celovito upravljanje kakovosti (TQM) je upravljavska 
miselnost, ki vključuje celotno organizacijo (osrednje 
procese, procese upravljanja in podpore) pri prevze -
manju odgovornosti in zagotavljanju kakovosti proi -
zvodov/storitev in procesov s stalnim prizadevanjem 
za izboljšanje učinkovitosti procesov na vsaki stopnji. 
TQM mora obravnavati večino razsežnosti organiza -
cije z uporabo celostnega upravljanja za zadovolje -
vanje potreb ali zahtev kupcev; ta pristop vključuje 
deležnike. Koncept TQM se je pojavil v 80. letih prej -
šnjega stoletja; celovito upravljanje kakovosti (TQM), 
upravljanje kakovosti (QM) ali TQ (celovita kakovost) 
pripadajo istemu konceptu, čeprav nekateri avtorji 
med njimi opažajo nekaj razlik.
Cilji (Objectives – goals/aims/targets)
Opis želenih okoliščin in rezultatov ali učinkov, kot so 
določeni v poslanstvu organizacije. To so lahko:
 }strateški cilji – Splošni cilji za srednje- in dolgo -
ročno obdobje, ki kažejo zaželeno splošno smer 
organizacije; opisujejo končne rezultate ali učinke, 
ki jih organizacija želi doseči;
 }izvedbeni cilji – Konkretno določeni strateški cilji, 
na primer na ravni enote; izvedbeni cilj je mogoče 
takoj preoblikovati v skupek dejavnosti in nalog.
Cilji »SMART« (SMART objectives)
Cilji, ki določajo, kaj želi neka organizacija doseči. Cilji 
»SMART« so:
 }posebni ( Specific) – natančno določite, kaj mislite 
doseči;
 }merljivi ( Measurable) – količinsko opredeljeni;
 }dosegljivi ( Achievable) – vprašamo se, ali je cilj 
preveč visokoleteč oziroma ali je del poslanstva;6Izrazje in opredelitev pojmov 75
 }realni ( Realistic) – ali so na voljo potrebna sredstva;
 }časovno določeni ( Timed) – umeščeni v obvladljiv 
časovni okvir.
Cilji trajnostnega razvoja (Sustainable development 
goals – SDGs)
Sedemnajst ciljev trajnostnega razvoja: politični ci -
lji Združenih narodov (ZN), katerih cilj je zagotavljati 
trajnosten gospodarski, družbeni in okoljski razvoj. 
Ključni vidiki ciljev so med drugim pospeševanje go -
spodarske rasti, zmanjševanje razlik v življenjskem 
standardu, ustvarjanje enakih možnosti in trajnostno 
upravljanje naravnih virov, ki zagotavljajo ohranjanje 
in odpornost ekosistemov.
Deležniki (Stakeholders)
Deležniki so vsi, ki imajo ali bi lahko imeli finančni ali 
nefinančni interes pri organizaciji in njenih dejavno -
stih. Notranje in zunanje deležnike lahko razporedimo 
v štiri glavne skupine: politične organe, državljane/
odjemalce, zaposlene v organizaciji in partnerje. Pri -
meri deležnikov: odločevalci v politiki, državljani/od -
jemalci, zaposleni, družba, nadzorne agencije, mediji, 
partnerji. Deležniki so tudi vladne organizacije.
Diagram/slika procesa (Process diagram/map)
Grafični prikaz niza dejanj, ki se dogajajo znotraj procesa.
Digitalizacija – digitalna preobrazba (Digitalisation 
– digitisation – digital transformation)
Tehnični opis digitalizacije je proces pretvarjanja ana -
lognih informacij v digitalne in računalniško berljive 
podatke. Digitalizacija zaradi hitrega razvoja računal -
niške tehnologije, spleta in družbenih medijev spremi -
nja družbo, gospodarstvo in izvajanje javnih storitev na 
mnogih področjih. Organizacije javnega sektorja mo -
rajo zaposlene pripraviti na to, da z izkoriščanjem moči 
digitalizacije rešujejo nastale težave ali poiščejo nove 
in učinkovitejše načine izvajanja storitev. Ukrepi na tem 
področju so lahko opredelitev strategije digitalizacije, 
usposabljanje, smernice za varstvo podatkov, imeno -
vanje pooblaščencev za varstvo podatkov itn.
Digitalne kompetence pomenijo zanesljivo in kritično 
uporabo celotnega razpona digitalnih tehnologij za obveščanje, komuniciranje in temeljno reševanje težav. 
Digitalna preobrazba in inovacije se nanašajo na po -
stopek sprejemanja digitalnih orodij in metod v orga -
nizaciji, običajno tistih, ki digitalnega dejavnika niso 
vključile v svoje temeljne dejavnosti ali niso šle v ko -
rak s spremembami digitalnih tehnologij. Praksa digi -
talne preobrazbe v javnem sektorju mora upoštevati 
tudi javni namen ter vključevati dodatne dejavnike la -
stništva in hrambe javnih podatkov (zlasti identitete), 
varnost podatkov in zasebnosti, dostopnost digitalnih 
storitev za vse in javno digitalno pismenost.
Dokazi (Evidence)
Informacije, ki podpirajo izjavo ali dejstvo. Način dela, 
temelječ na dokazih, je bistvenega pomena pri obli -
kovanju odločitve, ugotovitve ali presoje.
Dostopnost (Accessibility)
Dostopnost javnih prostorov je ključna zahteva za 
enakopraven dostop do javnih storitev in visoko ka -
kovost storitve. Dobro dostopne organizacije lahko 
opredelimo po naslednjih vidikih: dostopnost z javnim 
prevozom, dostop za invalide, delovni čas in čakal -
ne dobe, vse na enem mestu, uporaba razumljivega 
jezika itn. Pomembna pri tem je tudi digitalna dosto -
pnost, na primer spletne strani brez ovir.
Družbena odgovornost (Social responsibility)
Družbena odgovornost je zaveza organizacij zasebne -
ga in javnega sektorja, da prispevajo k trajnostnemu ra -
zvoju, sodelujejo z zaposlenimi in njihovimi družinami, 
lokalnimi skupnostmi in družbo na splošno z name -
nom izboljšanja kakovosti življenja. Namen je ustvarja -
nje koristi tako za organizacije kot tudi za širšo družbo.
Družbena odgovornost organizacije (Corporate 
social responsibility)
Družbena odgovornost organizacije je zaveza orga -
nizacij zasebnega in javnega sektorja, da prispevajo 
k trajnostnemu razvoju, sodelujejo z zaposlenimi in 
njihovimi družinami, lokalnimi skupnostmi in družbo 
na splošno z namenom izboljšanja kakovosti življenja. 
Namen je ustvarjanje koristi tako za organizacije kot 
tudi za širšo družbo. 76
Družbeni mediji (Social media)
Družbeni mediji so spletna komunikacijska orodja za 
ustvarjanje, deljenje in sprejemanje informacij. Njiho -
ve bistvene značilnosti so:
 }vzajemno delovanje ljudi;
 }vsebine in profili, ki jih ustvarjajo uporabniki;
 }personalizacija in osebni uporabniški računi;
 }všečki, sledilci, komentarji in ocene;
 }upravljajo jih profitno usmerjene globalne družbe.
Najpomembnejša družbena spletna okolja, ki se upo -
rabljajo v organizacijah javnega sektorja, so Facebook, 
Twitter, YouTube, Linkedin in Instagram. Vse organiza -
cije javnega sektorja bi morale upoštevati komunika -
cijo z državljani, deležniki in odjemalci prek izbranih 
kanalov družbenih medijev ob upoštevanju tveganj 
zasebnosti podatkov in določb Splošne uredbe o 
varstvu podatkov.
Državljan/odjemalec (Citizen/customer)
Izraz državljan/odjemalec se uporablja za poudarjanje 
dvojnega odnosa med javno upravo in uporabniki jav -
nih storitev po eni strani ter vseh pripadnikov javnosti, 
ki imajo kot državljani in davkoplačevalci interes glede 
storitev in neposrednih rezultatov, po drugi strani.
EFQM
Evropski sklad za upravljanje kakovosti
Elektronska orodja (E-tools)
Elektronsko orodje je spletni pripomoček, s katerim 
neko nalogo opravimo laže, hitreje in učinkoviteje.
Etika (Ethics)
Etiko v javnih službah lahko opredelimo kot splošne 
lastnosti in norme, ki jih javni uslužbenci uporablja -
jo in upoštevajo pri opravljanju nalog. Moralna narava 
teh vrednot/norm, ki je lahko izražena ali nedoločna 
oziroma sovsebna (implicitna), se nanaša na pravilno, 
napačno, dobro ali slabo ravnanje. Medtem ko so vred -
note moralna načela, lahko norme določajo tudi, kaj je 
zakonito in moralno pravilno v določenih okoliščinah.
E-učenje (E-learning)
E-učenje se nanaša na vse oblike učenja, pri katerih se 
za predstavljanje in razdeljevanje (distribucijo) učnih 
gradiv oziroma za podporo medosebni komunikaciji 
uporabljajo elektronski ali digitalni mediji.
E-uprava (E-government)
E-uprava je eden od vidikov digitalizacije – uporaba 
informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) v 
javnih upravah. V kombinaciji z organizacijskimi spre -membami in novimi sposobnostmi pomaga izboljšati 
javne službe in demokratične procese ter krepi pod -
poro javnim politikam. E-uprava je dejavnik, s kate -
rim ustvarjamo boljšo in prijaznejšo ter učinkovitejšo 
upravo. Lahko pomaga izboljšati razvoj in uvedbo jav -
nih politik ter pomaga javnemu sektorju, da se spopa -
de z morebitnimi nasprotujočimi si zahtevami po tem, 
da mora zagotoviti več in boljše storitve z manj viri.
GDPR 
GDPR je splošna uredba o varstvu podatkov Evrop -
ske unije. Veljati je začela leta 2018, namenjena pa je 
posodobitvi zakonov, ki varujejo osebne podatke po -
sameznikov.
GDPR je novi evropski okvir za zakone o varstvu po -
datkov.
Informacija (Information)
Informacija je zbirka podatkov, urejena tako, da tvori 
sporočilo; gre za podatke, ki imajo smisel. Eden po -
gostih načinov opredelitve informacije je, da jo opi -
šemo kot dejstva, ki smo jih pridobili ali jih izvedeli o 
nečem ali nekom.
Inoviranje (Innovation)
To je proces pretvarjanja dobrih zamisli v nove stori -
tve, procese, orodja, sisteme in sodelovanje med ljud -
mi. Organizacija je inovativna, če neko nalogo opravi 
na tak način, kot za to delovno mesto ni običajno, ali 
kadar odjemalcem ponudi novo storitev na drugačen 
način, kot so na primer storitve prek svetovnega spleta. 
Integriteta (Integrity)
Integriteta je nenehno ohranjanje osebnega siste -
ma vrednot in osebnih vzorov v besedah in deja -
njih. Javne institucije, ki želijo ohraniti neokrnjenost 
svoje javne podobe, morajo zagotoviti, da njihovi 
zaposleni delujejo v dobri veri. Organizacije javne -
ga sektorja zato pripravijo splošne kodekse ravnanja 
zaposlenih, ki upoštevajo smernice o ravnanju v po -
sebnih okoliščinah.
ISO
ISO (Mednarodna organizacija za standardizacijo) 
je globalno omrežje, ki določa, katere mednarodne 
standarde je treba uporabljati pri delovanju, v vladi in 
družbi, jih razvija v partnerstvih v okviru sektorjev, ki 
jih bodo uporabili, jih povzema s pomočjo preglednih 
postopkov, ki temeljijo na prispevkih strokovnjakov 
iz različnih držav, ter jih daje na voljo za uporabo po 
vsem svetu.
Standardi ISO določajo zahteve za najsodobnejše 
proizvode, storitve, postopke, materiale in sisteme  77
ter ustrezno ocenjevanje skladnosti, vodstvene in 
organizacijske prakse.
Javna politika (Public policy)
Izraz pomeni smotrn potek dejanj, ki jih izvajajo vla -
dna telesa in uradniki pri reševanju težav ali zadev jav -
nega interesa. To vključuje ukrepanje ali neukrepanje 
vlade, njene odločitve ali odsotnost odločitev in po -
meni izbiro med konkurenčnimi možnostmi.
Javna politika se nanaša na seštevek vsebinskih od -
ločitev, ciljev in dejavnosti udeležencev v ustreznem 
političnem sistemu (npr. občine, državna in zvezna 
raven, evropska raven).
Javna storitven-a organizacija/javna uprava (Public 
service organisation/public administration)
Javna storitvena organizacija je vsaka organizacija ali in -
stitucija, storitvena organizacija ali sistem, ki ga politično 
vodi in nadzira izvoljena vlada (državna, zvezna, regio -
nalna ali lokalna). Vključuje organizacije, ki se ukvarjajo 
s snovanjem politike in uveljavljanjem zakonodaje, torej 
z zadevami, ki se temeljno ne prištevajo med storitve.
Javno-zasebno partnerstvo (Public-private 
partnership)
Javno-zasebno partnerstvo je sodelovanje med vla -
dno službo in zasebnim podjetjem, ki se lahko upo -
rablja za financiranje, oblikovanje in upravljanje 
projektov, kot so javna prometna omrežja, parki in 
kongresna središča. Financiranje projekta s pomoč -
jo javno-zasebnega partnerstva lahko omogoči, da se 
projekt prej konča ali da sploh postane mogoč.
Kakovost (Quality)
Kakovost (v okviru javnega sektorja) pomeni izvajanje 
javne storitve z nizom značilnosti/lastnosti, ki traj -
nostno izpolnjujejo ali zadovoljujejo: specifikacije/
zahteve (zakon, zakonodaja, uredba), pričakovanja 
državljanov/odjemalcev in vsa preostala pričakovanja 
deležnikov (političnih, finančnih, institucij, zaposle -
nih). Zasnova kakovosti se je v zadnjih desetletjih raz -
vijala. Nadzor kakovosti postavlja v središče proizvod/
storitev, ki se nadzira na podlagi pisnih podrobnejših 
opredelitev oziroma specifikacij in poenotenj oziroma 
standardizacij. Metode statističnega nadzora kakovo -
sti (metode vzorčenja) se razvijajo od dvajsetih in tri -
desetih let 20. stoletja.
Kazalniki (Indicators)
Kazalniki so količinska merila, ki na pregleden način 
zagotavljajo informacije o uspešnosti organizacije.
Kazalniki delovanja so številna operativna merila, ki jih 
javna uprava uporablja kot pomoč pri spremljanju, ra -zumevanju, predvidevanju in izboljševanju delovanja 
in uspešnosti organizacije. Za merjenje delovanja or -
ganizacije se uporabljajo številni izrazi: učinki, merila, 
kazalniki in parametri. Zato je pomembno, da merimo 
delovanje vsaj pri tistih procesih, pri katerih je bistve -
no, da dajo želene rezultate.
Ključni kazalniki uspešnosti merijo najbolj temeljne vi -
dike in delovanje ključnih procesov, vključenih v 4. in 
5. merilo CAF, ki najbolj verjetno vplivata na učinkovi -
tost in uspešnost ključnih rezultatov delovanja.
Kibernetska varnost (Cybersecurity)
Kibernetska varnost je varovanje sistemov, povezanih 
po spletu, vključno s strojno opremo, programsko 
opremo in podatki, pred kibernetskimi napadi.
Varnost v računalniškem okviru obsega kibernetsko 
varnost in fizično varnost – podjetja oboje uporablja -
jo za varstvo pred nepooblaščenim dostopom do po -
datkov in drugih računalniško podprtih sistemov.
Ključni dejavnik uspeha (Critical success factor)
Prvi pogoj, ki mora biti izpolnjen za doseganje zastav -
ljenega strateškega cilja. Poudarja tiste ključne dejav -
nosti ali rezultate, pri katerih je zadovoljivo delovanje 
bistveno za uspešno poslovanje organizacije.
Ključni rezultati delovanja (Ke-y performance 
results)
Rezultati, ki jih dosega organizacija z vidika strategije 
in načrtovanja v povezavi s potrebami in zahtevami 
različnih udeleženih strani (zunanji rezultati), in rezul -
tati organizacije v povezavi z upravljanjem ter izbolj -
šavami (notranji rezultati).
Kodeks ravnanja (Code of conduct)
To so pravila, smernice ali standardi ravnanja za po -
sameznike, strokovne in druge skupine ali organi -
zacije. Kodeksi ravnanja se lahko nanašajo tudi na 
določene dejavnosti, na primer na presojo ali pri -
merjalno presojo, in se pogosto sklicujejo na etične 
standarde.
Kompetenca (Competence)
Kompetence pomenijo znanje, veščine in odnose, ki 
jih posameznik uporablja v praksi na delovnem mestu. 
Če je sposoben uspešno opraviti nalogo, se šteje, da 
je dosegel določeno stopnjo kompetentnosti.
Krog PDCA (PDCA cycle)
To je štiristopenjski krog, ki ga moramo izvesti, da bi 
dosegli nenehno izboljševanje, kot opisuje William 
Edwards Deming v svoji analizi in predlogu merjenja 
poslovnih procesov: 78
 }načrtuj (faza projekta),
 }izvedi (faza izvajanja),
 }preveri (faza nadzorovanja),
 }ukrepaj (faza ukrepanja, prilagajanja in popravljanja). 
Poudarja, da se morajo programi izboljšav zače -
ti s skrbnim načrtovanjem, nadaljevati z učinkovitim 
ukrepanjem, se preverjati in po potrebi prilagajati ter 
razviti v skrbno načrtovanje – vse to v neprekinjenem 
krogu.
Kultura vodenja (Leadership culture)
Pri ustvarjanju inovacijam prijazne organizacijske kul -
ture ima ključno vlogo vodstvo. S spodbujanjem vza -
jemnega zaupanja in odprtosti so lahko inštruktorji in 
mentorji zgled zaposlenim. S takšno držo vzbujajo za -
upanje v svojo vodilno vlogo ter poskrbijo za sledenje 
poslanstvu in viziji ter strateškim ciljem organizacije.
Kultura, dovzetna za inoviranje, (Innovation-driven 
culture)
Inoviranju prijazno organizacijsko kulturo v javnem 
sektorju opredeljujejo številne vrednote, kot so: od -
govornost, dosledna usmerjenost k odjemalcem, 
odprtost, dvom v obrabljene oziroma zastarele vzor -
ce delovanja, raznolikost, medsebojno spoštovanje, 
usmerjenost k dosežkom in še marsikaj. V tem okvi -
ru lahko medorganizacijsko sodelovanje poda nove 
obetavne možnosti in sproži pomembne učne pro -
cese. Pri ustvarjanju organizacijske kulture, odprte za 
inoviranje, ima ključno vlogo vodstvo.
Lastnik procesa (Process owner)
Oseba, ki je odgovorna za ustvarjanje, izboljševanje in 
uspešnost procesov, njihovo usklajevanje in poveza -
nost znotraj organizacije. Med njene naloge spadajo:
 }razumevanje procesa: kako se uresničuje v praksi?
 }ciljna usmerjenost procesa: kako je umeščen v 
širšo vizijo? Kateri so notranji in zunanji deležniki 
in ali so njihova pričakovanja izpolnjena? Kako se 
proces povezuje z drugimi procesi?
 }O procesu je treba obvestiti tako notranje kot tudi 
zunanje deležnike.
 }Spremljanje, merjenje in primerjava procesa: koli -
ko je proces učinkovit in uspešen?
 }Poročanje o procesu: kaj natanko lahko izboljša -
mo? Kje so slabosti in kako se jih lahko lotimo?
Z uporabo teh korakov lahko lastnik procesa stalno 
izboljšuje proces.
Mentorstvo (Mentoring)
Mentorstvo je oblika razvoja zaposlenih, v kateri zau -
panja vredna oseba – mentor – ponudi svoje znanje drugi osebi (mentorirancu) z namenom usmerjanja, 
spodbujanja in podpore. Cilj mentorstva je spodbu -
jati učenje in razvoj zaposlenega ter mu pomagati pri 
odkrivanju lastnih sposobnosti. Zasnova mentorstva 
večkrat zajema tudi podpiranje novih zaposlenih pri 
iskanju lastne vloge, prepoznavanju pomembnih kon -
taktnih oseb in podobno, s čimer jim omogoči dober 
začetek v novem delovnem okolju.
Metodologija tako imenovanega vitkega upravljanja 
(Lean methodology)
Zanjo so značilni dosledna usmerjenost k odjemal -
cem in ukrepi za zmanjševanje stroškov. Cilj tako ime -
novanega vitkega upravljanja je oblikovati procesno 
usmerjeno vodenje podjetja, ki je kar najbolj učinkovi -
to in ima jasno opredeljene procese. Odgovornosti in 
komunikacijski kanali morajo biti logično zasnovani, 
pri čemer sta dva najpomembnejša vidika načina dela 
pri vitkem upravljanju usmerjenost k odjemalcem in 
zmanjšanje stroškov. Ti osrednji točki se lahko nana -
šata na procese in strukture znotraj podjetja ali med 
več podjetji.
Množični podatki (Big data)
Podatki veljajo za surovino enaindvajsetega stoletja. 
Podjetja, ki se ukvarjajo z množičnimi podatki, pa tudi 
države pričakujejo nove impulze za gospodarsko rast 
in javno vrednoto. Množične podatke opredeljuje -
jo tri osrednje lastnosti: obseg podatkov, raznolikost 
podatkov in hitrost podatkov. Zaradi vse večje digita -
lizacije skoraj vseh področij družbe se količina razpo -
ložljivih podatkov povečuje. Analitika množičnih po -
datkov nudi različne vpoglede, na primer na področju 
javne varnosti (»analiza mogočih politik«), storitev v 
splošnem interesu, izobraževanju ter socialni politiki 
in politiki inoviranja.
Množično financiranje (Crowdfunding)
Množično financiranje je praksa financiranja projekta 
ali podjetja z zbiranjem denarja velike množice ljudi, 
od katerih vsak prispeva razmeroma majhen znesek, 
običajno prek spleta.
Mreže učenja in sodelovanja (Learning and 
collaboration networks)
Mreže učenja in sodelovanja so lahko notranje ozi -
roma zunanje pobude za povezovanje zaposlenih za 
izmenjavo znanja in izkušenj ter najboljših praks ali 
ustvarjanje in konceptualizacijo inovacij glede storitev 
oziroma izdelkov.
Načelo »vse na enem mestu« (Once-only principle)
Pri razvijanju k odjemalcu usmerjenih in na povpra - 79
ševanju utemeljenih javnih storitev ima pomembno 
mesto načelo »vse na enem mestu«. To pomeni, da 
lahko državljani dobijo informacije, zaprosijo za jav -
ne storitve in dobijo izdelek/storitev na enem mestu 
z eno samo vlogo. V tem pomenu je načelo »vse na 
enem mestu« sovražnik načela birokracije, za katere -
ga so med drugim značilne številne različne naloge v 
javnih upravah.
Nadaljnje spremljanje (Follow-up)
Nadaljnje spremljanje je po procesu samoocenjevanja 
in uvajanju sprememb v organizaciji namenjeno mer -
jenju doseženih ciljev v primerjavi z zastavljenimi cilji. 
Rezultat analize je lahko dajanje novih pobud ter pri -
lagajanje strategije in načrtovanja novim okoliščinam.
Nadzor (Controlling)
Nadzor je pomembna naloga sistema upravljanja, ka -
terega osrednje prizadevanje je načrtovanje, usmer -
janje in nadzor vseh organizacijskih področij. V pra -
ksi se področje nadzora deli na operativni in strateški 
nadzor.
Cilj operativnega nadzora je vodenje proračuna in za -
gotavljanje ekonomske uspešnosti organizacije. Stra -
teški nadzor analizira politični, pravni, demografski, 
tehnični, družbeni, okoljski in druge okvire, tako da je 
lahko javna organizacija prepričana, da njeni proizvo -
di izpolnjujejo zahteve, in se je sposobna odzvati na 
spremembe povpraševanja.
Najboljša/dobra/navdihujoča praksa (Best/good/
inspiring practice)
Nadpovprečno delovanje oziroma metode ali pristo -
pi, ki vodijo k izjemnim dosežkom. Najboljša praksa 
ni objektivno točno določen pojem in včasih naka -
zuje inovativno ali zanimivo poslovno prakso, ugo -
tovljeno s primerjalno presojo. Tako kot pri primer -
jalni presoji je ustrezneje govoriti o »dobri praksi« ali 
»navdihujoči praksi«, saj nismo nikoli prepričani, da 
ni kje še boljše.
Nasprotje interesov (Conflict of interest)
V javnem sektorju nasprotje interesov pomeni 
nasprotje med javno dolžnostjo in zasebnim intere -
som javnega uslužbenca, pri katerem bi lahko zaseb -
ni interes javnega uslužbenca neustrezno vplival na 
opravljanje njegovih uradnih dolžnosti (npr. dvojna 
zaposlitev, morebitna pristranskost, sprejemanje da -
ril). Tudi kadar ni dokazov o nepravilnostih pri delo -
vanju, lahko nasprotje interesov ustvari videz nepra -
vilnosti, ki lahko spodkoplje zaupanje v sposobnost 
pravilnega ravnanja posamezne osebe.Neposredni rezultat (Output)
Neposredni rezultat proizvodnje ima lahko obliko bla -
ga ali storitev. Razlikujemo med vmesnimi in končnimi 
neposrednimi rezultati; prvi so proizvodi, ki si jih med -
sebojno dobavljajo oddelki znotraj organizacije, drugi 
pa so neposredni rezultati, ki se dobavljajo osebi zunaj 
Obravnava pritožb (Complaints management)
Obravnava pritožb pomeni sistematično obravnava -
nje pritožb odjemalcev. Cilja obravnave pritožb sta 
optimizacija odnosov z državljani/odjemalci in zago -
tavljanje kakovosti.
Obvladovanje sprememb (Change management)
Obvladovanje sprememb vključuje tako ustvarjanje 
potrebnih sprememb v organizaciji, ki navadno sle -
di prenovi in reformi, kot tudi obvladovanje dinamike 
sprememb z organiziranjem, izvajanjem in podpira -
njem. 
Za uspešno obvladovanje sprememb potrebujemo 
močno vodstvo, pregledno komunikacijo in jasne 
strukture. To pomeni kombinacijo različnih instru -
mentov in načinov dela za spodbujanje sprememb, 
določanje in izvajanje ciljev sprememb, na primer vo -
denje projektov, inovacijski krogi, ambasadorji spre -
memb, primerjalna presoja in primerjalno učenje, 
pilotni projekti, spremljanje, poročanje in izvajanje 
kroga PDCA.
Obvladovanje tveganj (Risk management)
Obvladovanje tveganj se nanaša na ravnanje, s kate -
rim morebitna tveganja vnaprej prepoznamo, analizi -
ramo in izvedemo previdnostne ukrepe za zmanjša -
nje/zajezitev tveganja.
Ocenjevanje uspešnosti – razgovori o uspešnosti 
(Appraisal/performance appraisal/performance 
interviews)
Ocenjevanje delovanja moramo razumeti z vidika 
upravljanja. Sistem upravljanja neke organizacije na -
vadno zajema ocenjevanje delovne uspešnosti posa -
meznega zaposlenega. Ta praksa pomaga spremljati 
delovanje organizacije po posameznih sektorjih in na 
splošno z združevanjem delovanja posameznika na 
posameznih stopnjah upravljanja organizacije.
Najobičajnejši način ocenjevanja je razgovor med 
posameznim zaposlenim in njegovim neposredno 
nadrejenim. Pri takem razgovoru se poleg ocenjeva -
nja uspešnosti ocenjujejo tudi drugi vidiki posame -
znikovega delovanja, vključno s stopnjo poznavanja 
dela in kompetencami, na podlagi česar je mogoče  80
ugotoviti potrebe po izobraževanju. Pri pristopu TQM 
se na posameznih stopnjah uporablja krog PDCA, ki 
temelji na stalnih izboljšavah: NAČRTOVANJE dela 
za prihajajoče leto, IZVEDBA dela, PREVERJANJE 
dosežkov med razgovorom o ocenjevanju uspeš -
nosti ter UKREPANJE, če je potrebno, za naslednje 
leto: cilji, sredstva in kompetence. Objektivnost pri 
ocenjevanju uspešnosti lahko izboljšujemo na števil -
ne načine:
 }ocenjevanje navzgor, pri katerem vodstvene de -
lavce ocenjujejo zaposleni, ki so jim neposredno 
podrejeni;
 }360-stopinjsko ocenjevanje, pri katerem vodstve -
ne delavce z različnih vidikov ocenjujejo general -
ni direktorji, kolegi strokovnjaki, sodelavci in od -
jemalci.
Od spodaj navzgor (Bottom-up)
Smer, v kateri grejo na primer informacije ali odločitve 
od nižje ravni v organizaciji na višjo raven. Nasprotna 
smer je od zgoraj navzdol. 
Od zgoraj navzdol (Top-down)
Smer, v kateri grejo informacije ali odločitve od višje 
ravni v organizaciji na nižjo raven. Nasprotna smer je 
od spodaj navzgor.
Odgovornost (Accountability)
Odgovornost je obveznost neke osebe, da odgovar -
ja za dejanja in naloge, ki so ji bile naložene in jih je 
sprejela, ter da poroča o uporabi in upravljanju virov. 
Zaposleni, ki sprejmejo odgovornost, morajo odgo -
varjati na vprašanja in poročati o virih ter dejanjih, ki 
potekajo pod njihovim nadzorom, tistim, ki so jim 
dolžni poročati.
Odličnost (Excellence)
Odlična praksa pri upravljanju organizacije in dose -
ganju rezultatov, ki temeljijo na nizu osnovnih načel 
celovitega obvladovanja kakovosti, kakor je dolo -
čeno v modelu EFQM. Sem spadajo: usmerjenost v 
rezultate, osredotočenost na odjemalce, voditeljstvo 
in stanovitnost namena, vodenje na podlagi proce -
sov in dejstev, razvoj in vključenost zaposlenih, ne -
nehne izboljšave in inoviranje, razvijanje partnerstev, 
ki prinašajo medsebojne koristi, in družbena odgo -
vornost.
Odpornost (Resilience)
Upravljanje odpornosti obsega vse ukrepe, namenje -
ne izboljšanju odpornosti organizacijskega sistema za 
njegovo krepitev pred zunanjimi vplivi. Zato je odpor -
nost sistemsko upiranje motnjam in nevarnim spre -membam. Pri tem razlikujemo med proaktivno obliko 
(agilnost) in reaktivno obliko (robustnost). Za odporne 
organizacijske strukture je tako značilna hitra in pro -
žna prilagodljivost na zunanje vplive.
Odprti podatki (Open data)
Vse vrste podatkov, ki jih lahko vsakdo prosto uporab -
lja, znova uporablja in prerazporeja, pri čemer se zah -
teva kvečjemu navedba prvotnega vira. Poleg pravne 
odprtosti sta za odprte podatke potrebna tudi tehnič -
na odprtost in masovna dostopnost; PDF na primer 
ne izpolnjuje zahtev tehnične odprtosti.
Odprtokodnost (Open source)
Izraz odprtokoden se nanaša na vsak program, kate -
rega izvorna koda je javno dostopna in se lahko spre -
minja, če se to zdi potrebno uporabnikom ali razvi -
jalcem. Odprtokodno programsko opremo pogosto 
razvija javna organizacija in je brezplačna.
Omrežje (Network)
Neformalna organizacija, ki povezuje zaposlene ali 
organizacije in ima ali nima formalnega hierarhičnega 
sistema vodenja. Člani omrežja imajo pogosto enake 
vrednote in interese.
Opis delovnega mesta (Job description)
Opis delovnega mesta je popoln opis funkcije (nalog, 
odgovornosti, znanja, kompetenc in sposobnosti). Je 
temeljni pripomoček za upravljanje človeških virov in 
element znanja, analize, komunikacije in dialoga. Je 
nekakšna pogodba med organizacijo in osebo na de -
lovnem mestu. Poleg tega je ključni dejavnik tega, da se 
tako delodajalci kot zaposleni zavedajo svojih dolžnosti.
Opolnomočenje (Empowerment)
Proces, s katerim se posamezniku ali skupini ljudi po -
deli več pooblastil tako, da se jih vključi v proces odlo -
čanja. To lahko pomeni na primer, da se državljanom 
ali zaposlenim posamezno ali v skupini podeli večja 
samostojnost za delovanje ali odločanje.
Organizacijska kultura (Organisational culture)
Skupek ravnanj, etike in vrednot, ki se prenašajo, iz -
vajajo in krepijo s pomočjo članov organizacij in na 
katere vplivajo državne družbenopolitične in pravne 
tradicije ter sistemi.
Organizacijska struktura (Organisational structure)
Način, kako je strukturirana organizacija, tj. delitev 
dela ali funkcij, formalne verige komunikacije med 
vodstvom in zaposlenimi in načini, kako so naloge in 
odgovornosti razporejene znotraj organizacije. 81
Partnerstvo (Partnership)
Komercialno ali nekomercialno sodelovanje z drugi -
mi osebami z namenom doseganja skupnega cilja, s 
čimer se ustvarja dodana vrednost za organizacijo in 
njene odjemalce/deležnike.
Za institucionalizacijo partnerstev lahko sklenemo 
partnerske sporazume.
Politika življenjskega cikla (Life cycle policy)
Javne stavbe se navadno uporabljajo zelo dolgo. Zato 
lahko informacije o dejanski kakovosti stavbe dobimo 
le, če upoštevamo celotni življenjski cikel od gradnje 
do rušenja. Vsa obdobja življenja stavbe je treba ana -
lizirati in ustrezno opredeliti glede na različne vidike 
trajnosti. Cilj je doseči visoko kakovost stavbe z naj -
manjšimi mogočimi vplivi na okolje (npr. trajnostna 
gradnja, uporaba obnovljivih virov energije, tehnična 
oprema, vključno z varno vnovično uporabo, recikli -
ranjem ali odstranjevanjem).
Za izvajanje politike življenjskega cikla je potreben ce -
losten sistem upravljanja objektov. Celostno upravlja -
nje objektov upošteva komercialne, tehnične in 
okoljske vidike upravljanja stavb.
Poslanstvo – izjava o poslanstvu (Mission/mission 
statement)
Poslanstvo pojasnjuje, kaj je temeljni namen organizaci -
je, kaj mora ta doseči za svoje deležnike in zakaj obstaja. 
Poslanstvo organizacije javnega sektorja izhaja iz rezul -
tatov javne politike in/ali zakonskih pooblastil. Končni 
cilji organizacije, ki naj bi jih dosegla v okviru poslanstva, 
so opredeljeni v njeni viziji. Izjava o poslanstvu je pisna 
izjava, ki dolgo ostane nespremenjena in opredeljuje:
 }namen organizacije,
 }proizvodi ali storitve, ki jih ponuja,
 }njeni primarni odjemalci,
 }vrednote organizacije.
Postopek (Procedure)
Postopek je podroben in natančno določen opis po -
teka dejavnosti.
Pregledi porabe (Spending reviews)
Pregledi porabe so natančno izdelani zavezujoči revizij -
ski procesi, s katerimi preverjamo način in namen izva -
janja nalog v javni upravi ter s tem povečujemo učin -
kovitost in uspešnost pri zagotavljanju javnih storitev. 
Pregledi porabe lahko javnim organizacijam olajšajo 
razumevanje porabe in pokažejo priložnosti za večjo 
učinkovitost. To so natančne ocene posameznih pod -
ročij porabe, namenjene povečanju preglednosti, izbolj -
šanju učinkovitosti in po potrebi prerazporeditvi virov.Prenova poslovnega procesa (Business Process Re-
engineering – BPR)
Namen BPR je popolnoma prenoviti proces, kar 
ustvarja priložnosti za velik preskok ali za doseganje 
pomembnega preboja. Ko je nov proces uveden, se 
lahko vrnemo k procesu iskanja načinov, kako bi iz -
vedli stalne spremembe in optimizirali proces.
Prijavitelj CAF EPI
Prijavitelj CAF EPI je javna organizacija, ki se prijavi za 
sodelovanje in je sprejeta v postopek zagotavljanja 
povratne informacije CAF EPI. 
Primerjalna presoja (Benchmarking)
Poznamo številne opredelitve primerjalne presoje, 
ključni izraz, povezan z njo, pa je »primerjanje z dru -
gimi«. Izmerjeni dosežek na visoki ravni (ki ga včasih 
imenujemo tudi »najboljši v svojem razredu« – glej 
dobro/navdihujočo prakso) pomeni referenčni ali me -
rilni standard za primerjavo, ali raven delovanja, ki se 
priznava kot standard odličnosti za določen proces. 
»Primerjalna presoja je preprost postopek primerja -
nja z drugimi organizacijami in učenja iz spoznanj teh 
organizacij.« (Vir: European Benchmarking Code of 
Conduct) 
Primerjalno učenje (Benchlearning)
Primerjalna presoja v evropskih ustanovah javne upra -
ve se navadno osredotoča na vidike učenja in se z bolj 
splošnim izrazom imenuje primerjalno učenje – torej 
učenje, kako izboljšati delovanje z izmenjavo znanja, 
informacij, včasih pa tudi virov. Velja za učinkovit na -
čin uvajanja sprememb v organizaciji. Zmanjšuje tve -
ganja, je učinkovito in prihrani čas.
Prispevek za skupnost (Public value)
Prispevek za skupnost pomeni vrednost, ki jo ima od 
(javnih) storitev družba in ne posamezniki (zasebna 
vrednost). Vendar pa je ta dodana vrednost pogos -
to podcenjena, pogosto je ne zazna niti javnost niti 
organizacija. V časih, ko so javni proračuni preobre -
menjeni, je pomembno, da je prispevek za skupnost, 
ki jo ustvarjajo javne storitve, prepoznaven. Ta pristop 
uporabljajo javne organizacije in neprofitne organiza -
cije, da bi njihov prispevek za skupnost postal viden, 
na primer na področju stanovanjske politike, javne ra -
diotelevizije, policije.
Proces (Process)
Proces je zaporedje prepletenih dejavnosti, ki doda -
jajo vrednost s tem, da skupek vložkov pretvarjajo v 
rezultate in učinke. 82
Proces nenehnega izboljševanja (Continuous 
improvement process)
Gre za proces nenehnega izboljševanja organizacije 
glede kakovosti, ekonomije ali trajanja cikla. Vključe -
nost vseh deležnikov organizacije je običajno pred -
pogoj za njegovo uspešnost.
Proračun glede na uspešnost (Performance 
budgeting)
Proračun glede na uspešnost kaže vložek virov in 
rezultate storitev za vsako enoto organizacije. Cilj je 
določiti in oceniti sorazmerno uspešnost na podlagi 
doseganja ciljev za določene učinke. Takšen proračun 
navadno uporabljajo vladni organi in agencije za pri -
kaz povezave med davkoplačevalskimi skladi in učin -
kom storitev, ki jih izvajajo zvezne, državne ali lokalne 
vlade.
Proračunska/finančna preglednost (Budgetary/
financial transparency)
Temeljni cilj zamisli o odprtju proračuna je zagotavlja -
nje celovitih, razumljivih in prosto dostopnih informa -
cij o javnih proračunih prek spleta. Za doseganje večje 
proračunske/finančne preglednosti si prizadevamo z 
objavo proračunskih dokumentov, odprtih proračun -
skih pobud ( www.openspending.org ), mreženjem, 
privlačno vizualizacijo finančnih podatkov ter vključe -
vanjem državljanov v te procese (obveščanje, komen -
tiranje, razpravljanje, sodelovanje).
Razgovor o uspešnosti (Performance dialogue/
interview)
Razgovor o uspešnosti je natančno vsebinsko razde -
lan letni razgovor za ocenjevanje zaposlenih, ki po -
teka med vodilnimi in zaposlenimi. V tem razgovoru 
se obravnavajo rezultati dela v preteklem letu in obli -
kuje skupni dogovor o potrebnih nadaljnjih razvojnih 
ukrepih na področju sodelovanja, glede novih pod -
ročij dejavnosti, nadaljnjih ukrepov usposabljanja in 
podobnega.
Glej tudi Ocenjevanje.
Raziskava (Survey)
Zbiranje podatkov o mnenjih, odnosu ali znanju od 
posameznikov in skupin. Pogosto se za sodelovanje 
zaprosi le presek celotne populacije.
Raznolikost (Diversity) 
Raznolikost je povezana z razlikami. Pomeni lahko 
različne vrednote, odnose, kulturo, svetovni nazor 
ali versko prepričanje, znanje, veščine, izkušnje in ži -
vljenjski slog med skupinami ali posamezniki v skupini. Prav tako lahko temelji na spolu, narodnosti ali etnični 
pripadnosti, invalidnosti ali starosti. V javni upravi je 
raznolika organizacija tista, ki zrcali družbo ter različ -
ne potrebe odjemalcev in deležnikov, ki jim služi.
Revizija (Audit)
Revizija je neodvisno ocenjevanje, pri katerem se 
pregledujejo in vrednotijo dejavnosti neke organiza -
cije in njeni rezultati. Najobičajnejše so: finančna revi -
zija, revizija poslovanja, revizija IT, revizija zakonitosti 
in revizija vodenja. Razlikujemo tri stopnje revizije:
 }notranja revizija, ki jo izvede vodstvo;
 }notranja revizija, ki jo izvede neodvisna enota or -
ganizacije – poleg tega, da preverja zakonitost, 
ima lahko vlogo tudi pri nadziranju uspešnosti no -
tranjega vodstva organizacije;
 }zunanja revizija, ki jo izvede neodvisna organizacija.
Robotika (Robotics)
Robotika in umetna inteligenca se nanašata na avto -
matizacijo ponavljajočih se rutinskih del z inteligen -
tnimi tehnologijami. Te tehnologije so zlasti primerne 
za naslednja področja uporabe: informacijske storitve, 
videoanalitika, nadzorne naloge ali odbiranje ustrez -
nih informacij iz družbenih medijev, ocenjevanje in 
obdelava besedilnih dokumentov.
Rok (Term)
Pomeni časovno obdobje, v katerem je treba doseči 
rezultate:
 } kratkoročno navadno pomeni manj kot eno leto,
 } srednjeročno navadno pomeni obdobje od enega 
do petih let,
 }dolgoročno navadno pomeni obdobje, daljše od 
petih let.
Sistem vodenja kakovosti (Quality management 
system – QMS)
To je sklop usklajenih dejavnosti za usmerjanje in nad -
zor organizacije z namenom nenehnega izboljševanja 
uspešnosti in učinkovitosti njenega delovanja.
Skladnost (Compliance)
Izraz lahko opredelimo kot upoštevanje ali rav -
nanje v skladu z zakonom, pravilom, zahtevo ali 
prošnjo. V poslovnem okolju je skladnost z zakoni, 
predpisi, pravili in politikami del poslovnega delo -
vanja, ki ga pogosto imenujemo »skladnost poslo -
vanja podjetja«.
Smiselnost (Sense making)
Razumevanje smiselnosti se nanaša na ključno spo -
sobnost vodenja v zapletenem in razgibanem svetu, v  83
katerem živimo danes, in se ukvarja z velikim vpraša -
njem, kako lahko prepoznamo strukturo neznanega, 
da bomo v njem lahko delovali.
Smiselnost se nanaša tudi na vprašanje, kakšen smi -
sel imajo različne dejavnosti zaposlenih ali kakšen je 
konkreten prispevek posamezne službe k splošnemu 
uspehu organizacije.
Snovanje storitev (Service design)
To je dejavnost načrtovanja in organiziranja zaposle -
nih, infrastrukture, komunikacije in materialnih sestavin 
storitve z namenom izboljšanja kakovosti in interakcije 
med ponudnikom storitev in njegovimi odjemalci.
Soglasje (Consensus)
Kot pove že beseda sama, gre za doseganje dogo -
vora, ki navadno sledi začetnemu samoocenjevanju, 
ko se zberejo posamezni ocenjevalci, da bi primerjali 
in razpravljali o svojih posameznih ocenah in rezulta -
tih. Postopek se navadno konča tako, da posamezni 
ocenjevalci dosežejo soglasje z združenim splošnim 
rezultatom in oceno organizacije.
Soodločanje (Co-Decision)
Soodločanje se nanaša na vprašanja vključenosti dr -
žavljanov in odjemalcev v procese odločanja javne 
uprave. Primeri segajo od postopkov sodelovanja 
državljanov na področju urbanizma in priprave infra -
strukturnih odločitev do odločitev o javni porabi.
Soproizvodnja (Co-Production)
Državljani so vključeni v cikel proizvodnje oziroma iz -
vajanja storitev in zagotavljanja njihove kakovosti.
Sosnovanje (Co-Design)
Sosnovanje je okvir za vključevanje državljanov in od -
jemalcev v (nadaljnje) razvijanje javnih storitev. Primeri 
so delavnice o inovacijah, delavnice ustvarjalnega raz -
mišljanja in povratne zanke, ki strukturirano beležijo 
povratne informacije državljanov in odjemalcev, tako 
da te postanejo koristne za nadaljnji razvoj storitev.
Sovrednotenje (Co-Evaluation)
Državljani izražajo mnenje o kakovosti javne politike 
in o storitvah, ki so jih deležni.
Strategija (Strategy)
Dolgoročni načrt prednostnih dejavnosti, s katerimi 
naj bi dosegli pomembnejši ali splošni cilj ali izpolnili 
poslanstvo.
Stroškovno računovodstvo (Cost accounting)
Stroškovno računovodstvo je osrednje področje no -tranjega računovodstva, pri katerem se stroški bele -
žijo, dodeljujejo po proračunskih postavkah (na pri -
mer storitve in proizvodi) in ocenjujejo za posebne 
namene. Sistemi stroškovnega računovodstva kaže -
jo, kakšni so stroški izvajanja javnih storitev. Rezultati 
stroškovnega računovodstva dajejo pomembne vno -
se za sisteme merjenja delovanja.
Tajnost podatkov (Data privacy)
Ta vidik informacijske tehnologije (IT) se ukvarja s 
sposobnostjo organizacije ali posameznika, da določi, 
kateri podatki v računalniškem sistemu se lahko izme -
njajo s tretjimi osebami.
Transparentnost (Transparency)
Transparentnost pomeni odprtost, komuniciranje in 
odgovornost. Je metaforično uporabljen pojem, ki se 
uporablja v fiziki: transparenten je predmet, skozi ka -
terega lahko vidimo. Transparentni procesi vključujejo 
odprte sestanke, razkritje finančnih izkazov, svobod -
no zakonodajo o informacijah, pregled proračunskih 
sredstev, revizije.
Trajnost oziroma trajnostni razvoj (Sustainability/
sustainable development)
Razvoj, primeren za izpolnjevanje zdajšnjih potreb 
brez ogrožanja možnosti izpolnjevanja potreb pri -
hodnjih generacij.
Učenje (Learning)
Učenje je pridobivanje ter razumevanje znanja in in -
formacij, ki bi lahko pripomogle k izboljšavam ali spre -
membam. Primeri dejavnosti učenja v organizaciji 
vključujejo primerjalno presojo oziroma primerjalno 
učenje, notranje in zunanje pogojene ocene oziroma 
revizije ter študije najboljših praks. Primeri individualne -
ga učenja vključujejo usposabljanje in razvijanje veščin.
 }Učno okolje
Učno okolje v delovni skupnosti je tisto, v katerem 
poteka učenje na način pridobivanja veščin in spo -
sobnosti, izmenjave znanj in izkušenj ter pogovorov o 
najboljših praksah.
 }Učeča se organizacija
Organizacija, v kateri zaposleni stalno krepijo sposob -
nosti doseganja rezultatov, ki jih želijo, kjer se spod -
bujajo novi razširjeni vzorci učenja, kjer se lahko pros -
to izražajo skupna stremljenja in se zaposleni stalno 
učijo v okviru celotne organizacije.
 }Učenje na delovnem mestu
Učenje na delovnem mestu je oblika usposabljanja, ki se  84
izvaja na delovnem mestu. Pri tem sodeluje izkušenejši 
sodelavec, nadzornik ali vodja, ki zaposlenemu kaže in 
razlaga stvari. Delo poteka pod nadzorom in povratne 
informacije so pomembne. Oblike učenja na delovnem 
mestu so usposabljanje, ki ga izvajajo inštruktorji, izme -
njavanje na delovnih mestih in posebni projekti.
Vpliv (Impact)
Vplivi in posledice mogočih in dejanskih ukrepov, 
posegov ali politik v javnem, zasebnem in tretjem 
(neprofitnem) sektorju.
Učinek (Outcome)
Učinek, ki ga imajo neposredni rezultati na zunanje 
deležnike in na širšo družbo. Primer neposredne -
ga rezultata in učinka: strožji pogoji za posedovanje 
strelnega orožja pomenijo manj dovoljenj. Vmesni 
neposredni rezultat je, da je izdanih manj dovoljenj. 
Končni neposredni rezultat je ta, da je v družbi manj 
strelnega orožja. Učinek teh neposrednih rezultatov 
je, da je dosežena višja stopnja varnosti oziroma da se 
ljudje počutijo varnejše.
Učinkovitost (Efficiency)
Učinkovitost pomeni rezultate glede na vnose oziro -
ma stroške. Učinkovitost in produktivnost lahko po -
menita isto. Učinkovitost lahko merimo na načine, 
ki zajemajo bodisi vnos vseh dejavnikov proizvodnje 
(produktivnost z vsemi dejavniki) ali samo določenega 
dejavnika (dela oz. kapitala).
Umetna inteligenca (AI)
To je sposobnost računalniškega programa za raz -
mišljanje in učenje. Je tudi področje preučevanja, ki 
skuša narediti računalnike »pametne«. Sistem ume -
tne inteligence lahko pridobiva, predstavlja in upravlja 
znanje. To upravljanje pomeni zmožnost sklepanja ali 
izpeljave novih znanj iz že pridobljenega znanja ter 
uporabo metod zastopanja in upravljanja za reševanje 
zapletenih problemov.
Upravljavski informacijski sistem (Management 
information system – MIS)
MIS je računalniški informacijski sistem, ki zbira in 
pripravlja organizacijske informacije (npr. podat -
ke o delovanju, proračunu, rezultatih in učinkih) 
za upravljanje organizacije na podlagi stalnega 
merjenja doseganja ciljev, tveganj in kakovosti. Na 
podlagi teh informacij lahko izvajamo analize, re -
šujemo težave in sprejemamo strateške odločitve. 
Upravljavski informacijski sistemi zbirajo notranje in 
zunanje podatke ter jih pripravljajo za odločitve na 
vodstveni ravni. Upravljanje (Governance)
Glavne prvine dobrega javnega upravljanja so določe -
ne v postavljenem okviru pooblastil. Ta določa obve -
znost poročanja o doseganju ciljev, preglednost po -
stopkov dejanj in sprejemanja odločitev za deležnike, 
odzivnost na potrebe družbe, predvidevanje težav in 
trendov ter spoštovanje zakonov in pravilnikov.
Upravljanje (Management)
Upravljanje se nanaša na vodstveni položaj v javni 
organizaciji (npr. vodja sektorja, vodja oddelka). Po -
leg tega se upravljanje nanaša na osebo, ki izvaja to 
funkcijo in ima potrebne upravljavske veščine. Zna -
čilne naloge upravljanja so načrtovanje, organiziranje, 
vodstvo in nadzor uspešnosti. V nasprotju z vodenjem 
se upravljanje ukvarja s strukturnim okvirom upravlja -
nja organizacije (npr. načrtovanjem, postavljanjem in 
izvajanjem ciljev, nadzorovanjem uspešnosti, dode -
ljevanjem sredstev itn.), medtem ko je pri vodenju v 
središču osebno vodenje zaposlenih.
Upravljanje delovanja (Performance management)
Upravljanje delovanja je interaktivni nadzorni model, 
utemeljen na dogovoru. Njegovo učinkovito jedro je 
v tem, da lahko deležniki pri dogovoru najdejo ustre -
zno ravnovesje med razpoložljivimi viri in rezultati, ki jih 
bodo dosegli z njimi. Osnovna težnja upravljanja delo -
vanja je čim bolj uravnotežiti sredstva in cilje, hkrati pa 
tudi učinkovitost in kakovost, s čimer zagotavljamo do -
seganje želenih učinkov na stroškovno učinkovit način.
Upravljanje kadrovskih virov (Human resource 
Obvladovanje, razvijanje in uporaba znanja, sposob -
nosti ter polnih zmožnosti zaposlenih v organizaciji v 
podporo politiki in poslovnemu načrtovanju ter uspe -
šnemu delovanju njenih procesov.
Upravljanje objektov (Facility management)
Nanaša se na upravljanje stavb in njihove tehnične 
opreme. Javne zgradbe in drugo premoženje ter ope -
rativni procesi se obravnavajo celostno v okviru uredi -
tve upravljanja objektov.
Namen usklajenega upravljanja postopkov je trajno 
zmanjšanje obratovalnih in upravljalnih stroškov, večja 
prilagodljivost fiksnih stroškov, zagotavljanje tehnične 
razpoložljivosti obrata in dolgoročno vzdrževanje ali 
celo povečanje vrednosti stavb in objektov.
Upravljanje znanja (Knowledge management)
Upravljanje znanja je izrecno in sistematično upravlja -
nje ključnega znanja in z njim povezanih procesov 
ustvarjanja, organiziranosti, razširjanja in uporabe.  85
Pomembno se je zavedati, da znanje zajema tako 
skrita znanja (ki jih imajo ljudje) kot tudi izrecno iz -
ražena znanja (kodificirana in izražena kot prenova 
podatkovnih zbirk, dokumentov itn.). Dober program 
znanja zajema postopke razvoja znanja in prenosa 
obeh osnovnih oblik. Najpomembnejše znanje v veči -
ni organizacij se najpogosteje nanaša na: poznavanje 
odjemalcev, procesov, proizvodov in storitev, prila -
gojene potrebe uporabnikov, poznavanje zaposlenih, 
organizacijski spomin, učenje na preteklih izkušnjah 
ali izkušnjah drugih delov organizacije, poznavanje 
odnosov, sredstev ter merjenje in upravljanje intelek -
tualnih dobrin. Pri upravljanju znanja se uporabljajo 
številne prakse in procesi. Med najpogostejše spadajo 
ustvarjanje in odkrivanje, deljenje in učenje (praktične 
skupnosti), organiziranje in vodenje.
Uravnotežen sistem kazalnikov (Balanced 
Scorecard)
Uravnotežen sistem kazalnikov (BSC) je skupek koli -
činskih meril, ki ocenjujejo, kako uspešna je organiza -
cija pri udejanjanju poslanstva in doseganju strateških 
ciljev. Ta merila temeljijo na štirih vidikih: inoviranje in 
učenje (upravljanje zaposlenih), notranji procesi, od -
jemalci in finančno upravljanje. Kazalniki pri vsakem 
od teh so vzročno-posledično povezani in jih je treba 
nenehno spremljati.
BSC je zelo koristen tudi kot komunikacijsko orodje, s 
katerim vodstvo zaposlene in deležnike obvešča, koli -
ko je bil strateški načrt izpolnjen.
V evropskem javnem sektorju se uravnotežen sistem 
kazalnikov uporablja vse pogosteje. Lahko se uporab -
lja tudi v okviru ocenjevanja po modelu CAF.
Usklajeno poročilo o samoocenjevanju (Consensus 
or self-assessment report)
V tem poročilu so opisani rezultati samoocenjevanja, 
vanj pa morajo biti vključene prednosti organizacije in 
področja za izboljšanje. Prav tako lahko vključuje (ne -
obvezne) predloge za izboljšave na nekaterih ključnih 
projektih.
Uspešnost (Effectiveness)
Uspešnost je razmerje med zastavljenim ciljem in do -
seženim vplivom ali učinkom.
Uspešnost (Performance)
To je merilo doseganja rezultatov posameznika, sku -
pine, organizacije ali procesa (glej tudi »kazalnik«).
Usposabljanje, ki ga izvajajo inštruktorji (Coaching)
Takšno usposabljanje se uporablja kot svetovanje, usmerjeno k ciljem in rešitvam, ter podpora stro -
kovnjakom in vodstvenim delavcem. Cilj je nadaljnje 
razvijanje njihovega odnosa in zlasti vodstvenih last -
nosti ter prilagajanje na spremenjene poklicne okoliš -
čine. Glavni namen usposabljanja je doseči zavestne, 
uresničljive cilje, pomembne za razvoj odjemalca. Po -
udarek je na spodbujanju samopremisleka in samoza -
vedanja.
Ustvarjalno razmišljanje (Design thinking)
Nanaša se na spoznavne, strateške in praktične pro -
cese, s katerimi snovalci posamezno ali skupinsko 
razvijajo ustvarjalne zasnove (predloge za nove izdel -
ke, stavbe, aparate itn.). Cilj ustvarjalnega razmišljanja 
je javnemu sektorju pomagati pri razvijanju praktičnih 
in izvirnih rešitev za vsakdanje težave.
Varstvo podatkov (Data protection)
Postopek za lažje določanje in zmanjševanje tveganja 
glede varstva podatkov pri njihovi obdelavi, ki bi bila 
lahko zelo tvegana za posameznike, je treba skrbno 
oceniti. Za zagotovitev skladnosti s Splošno uredbo o 
varstvu podatkov (GDPR) Evropske unije priporočamo 
presojo vpliva varovanja podatkov, s katero določimo 
in ocenimo tveganja za posameznike.
Pooblaščenec za varstvo podatkov (DPO) je varno -
stna vloga, zahtevana s Splošno uredbo o varstvu 
podatkov (GDPR). Pooblaščenci za varstvo podatkov 
so odgovorni za nadzorovanje strategije varovanja 
podatkov v organizaciji in njeno izvajanje, pri čemer 
morajo zagotoviti skladnost z zahtevami GDPR.
Viharjenje možganov (Brainstorming)
Uporablja se kot orodje skupinskega dela za neome -
jeno ustvarjanje zamisli v kratkem časovnem obdobju. 
Najpomembnejše pravilo je izogibanje vsakršni kritiki 
v dobi nastajanja predlogov.
Viri (Resources)
Viri pomenijo znanje, delovno silo, kapital, zgradbe ali 
tehnologijo, ki jih uporablja organizacija pri opravlja -
nju nalog.
Vizija (Vision)
Dosegljive sanje o tem, kar želi organizacija storiti in 
kam želi priti. Okvir teh sanj in stremljenj opredeljuje 
poslanstvo organizacije.
Vključevanje (Inclusion)
Organizacija kot del družbe priznava vsakogar ne gle -
de na izvor, invalidnost, spolno usmerjenost ali sta -
rost. Priznava, da družbi v celoti koristi raznolikost po - 86
sameznikov, in uveljavlja vrednote nediskriminacije in 
enakosti v svoji kulturi in svojih storitvah. Organizacije 
javnega sektorja so vzor pri uresničevanju vključujoče 
družbe.
Vložek (Input)
Kakršna koli informacija, znanje, gradivo ali drug vir, 
uporabljen v proizvodnji.
Vodenje z lastnim zgledom (Leading by example)
Vodstvo ima bistveno vlogo pri preoblikovanju or -
ganizacijske kulture. Vodstveni delavci lahko s svo -
jim zgledom pokažejo, da so sami pripravljeni na 
spremembe, in tako poskrbijo za ustrezne usmeritve 
organizacije. Pri programih kulturnih sprememb in 
usposabljanju vodij bi zato morale biti v ospredju te 
vrednote: integriteta, smiselnost, spoštljivost, udelež -
ba, inovativnost, krepitev moči, natančnost, odgovor -
nost, agilnost itn.
Voditelji (Leaders)
Običajno izraz voditelj povezujemo z osebami, od -
govornimi za organizacijo. Beseda lahko pomeni tudi 
tiste, ki jih drugi zaradi kompetenc na določenem po -
dročju prepoznavajo kot vzornike.
Voditeljstvo (Leadership)
Način, kako voditelji razvijajo in omogočajo dosega -
nje poslanstva in vizije organizacije. Kaže način raz -
vijanja vrednot, potrebnih za dolgotrajen uspeh, ter 
njihovega uresničevanja z ustreznimi dejavnostmi in 
ravnanjem. Nakazuje, kako se voditelji osebno zavze -
majo za zagotavljanje razvoja vodstvenega sistema, 
uvaja in pregleduje ter spodbuja nenehno osredoto -
čajo na spremembe in inoviranje v organizaciji.
Vrednota (Value)
Vrednote so denarne, socialne, kulturne in moralne. 
Moralne vrednote so bolj ali manj temeljne, medtem 
ko se lahko kulturne vrednote med organizacijami in 
državami spreminjajo. Znotraj organizacije se morajo 
kulturne vrednote prenašati in izvajati ter navezovati 
na njeno poslanstvo. Vrednote neprofitnih organizacij 
so lahko precej različne od vrednot zasebnih podjetij.Vrednotenje (Evaluation)
Pomeni preverjanje, ali so sprejeti ukrepi učinkoviti in 
ali bi lahko z drugačnimi ukrepi ob manjših stroških 
dosegli boljši rezultat.
Zagotavljanje kakovosti (Quality assurance)
Zagotavljanje kakovosti postavlja v središče osrednje 
procese z namenom zagotavljanja kakovosti izdelka 
ali storitve. Del zagotavljanja kakovosti je nadzor ka -
kovosti. Ta koncept, ki je nastal v petdesetih letih in 
se je široko uporabljal v osemdesetih in devetdesetih 
letih v obliki standardov ISO 9000, se več ne uporab -
lja. Zamenjal ga je koncept celovitega upravljanja ka -
kovosti.
Zaposleni (People)
To so vsi posamezniki, ki jih zaposluje organizacija, 
torej stalno, honorarno ali občasno zaposleni.
Zgled (Role model)
Osebe ali organizacije, ki služijo kot zgled določenega 
vedenja ali vloge v družbi in ki jih druge osebe posne -
majo ter se od njih učijo.
Znanje (Knowledge)
Znanje je mogoče opredeliti kot informacije, prido -
bljene prek izkušenj, okoliščin, razlage in razmisleka. 
Znanje je rezultat pretvorbe posamezne informacije. 
Menimo, da se znanje razlikuje od podatkov ali infor -
macij, saj zahteva človekovo razumsko sposobnost 
prisvajanja – primeri so: praksa, znanje in izkušnje, 
strokovno znanje in izkušnje, tehnično znanje.
Zunanja (eksterna) povratna informacija – CAF EPI
CAF EPI je preverjanje kakovosti izvedbe procesa sa -
moocene in izvajanja akcijskega načrta ter ugotavlja -
nje zrelosti organizacije z vidika upoštevanja osmih 
načel odličnosti. Postopek izvajajo usposobljeni in 
neodvisni zunanji ocenjevalci.
  87
PRILOGE
Priloga 1: Sestava CAF 2013 v primerjavi s CAF 2020
DEJAVNIKI
CAF 2013 CAF 2020
1. merilo: Voditeljstvo
Podmerilo 1.1 
Usmerjanje organizacije z razvijanjem njenega 
poslanstva, vizije in vrednotPodmerilo 1.1 
Podmerilo 1.2: 
Upravljanje organizacije, njenega delovanja in 
nenehnega izboljševanjaPodmerilo 1.2: 
Podmerilo 1.3 
Motiviranje in podpora zaposlenim v organizaciji ter 
dajanje zgledaPodmerilo 1.3 
navdihovanje, motiviranje in podpiranje zaposlenih v 
organizaciji ter dajanje zgleda
Podmerilo 1.4 
Obvladovanje odnosov s političnimi organi in drugimi 
udeleženimi stranmiPodmerilo 1.4 
vzpostavljanje učinkovitih odnosov s političnimi oblastmi 
in drugimi deležniki
2. merilo: Strategija in načrtovanje
Podmerilo 2.1 
Zbiranje podatkov o trenutnih in prihodnjih potrebah 
udeleženih strani in relevantnih upravljalskih informacij Podmerilo 2.1 
ugotavljanje potreb in pričakovanj deležnikov in 
zunanjega okolja ter pridobivanje ustreznih upravljavskih 
informacij 
Podmerilo 2.2 
Razvijanje strategije in načrtovanja ob upoštevanju 
zbranih informacijPodmerilo 2.2 
razvijanje strategij in načrtov ob upoštevanju zbranih 
informacij
Podmerilo 2.3 
Sporočanje in izvajanje strategije in načrtovanja v celotni 
organizaciji ter redno pregledovanjePodmerilo 2.3 
komuniciranje, izvajanje ter pregledovanje strategij in 
načrtov
Podmerilo 2.4 
Načrtovanje, izvajanje in pregledovanje inoviranja in 
spremembPodmerilo 2.4 
agilnosti in odpornosti organizacije
3. merilo: Zaposleni
Podmerilo 3.1 
Pregledno načrtovanje kadrovskih virov, ki jih 
organizacija upravlja in izboljšuje v skladu s strategijo in 
načrtovanjem Podmerilo 3.1 
upravljanje in izboljševanje človeških virov za podporo 
strategiji organizacije
Podmerilo 3.2 
Prepoznavanje, razvijanje in uporabljanje kompetenc z 
usklajevanjem ciljev posameznikov in organizacijePodmerilo 3.2 
Podmerilo 3.3 
Vključevanje zaposlenih z razvijanjem odprtega dialoga 
in pooblaščanjem, ki podpira njihovo ugodjePodmerilo 3.3 
podpiranje njihovega dobrega počutja7Priloge 88
PRILOGE
DEJAVNIKI
4. merilo: Partnerstva in viri
Podmerilo 4.1 
Razvijanje in upravljanje partnerstev z relevantnimi 
organizacijamiPodmerilo 4.1 
Podmerilo 4.2 
Razvijanje in uvedba partnerstev z državljani/odjemalciPodmerilo 4.2 
sodelovanje z državljani in organizacijami civilne družbe
Podmerilo 4.3 
Upravljanje financPodmerilo 4.3 
Podmerilo 4.4 
Upravljanje informacij in znanjaPodmerilo 4.4 
Podmerilo 4.5 
Upravljanje tehnologijePodmerilo 4.5 
Podmerilo 4.6 
Upravljanje prostorov in opremePodmerilo 4.6 
upravljanje prostorov in opreme
5. merilo: Procesi
Podmerilo 5.1 
Stalno prepoznavanje, snovanje, upravljanje in inoviranje 
procesov, ki vključuje udeležene straniPodmerilo 5.1 
oblikovanje in vodenje procesov za povečanje vrednosti 
za državljane in odjemalce
Podmerilo 5.2 
Razvijanje in zagotavljanje proizvodov in storitev, 
usmerjenih v državljane/odjemalcePodmerilo 5.2 
ponujanje proizvodov in izvajanje storitev za odjemalce, 
državljane, deležnike in družbo
Podmerilo 5.3 
Usklajevanje procesov v organizaciji in z drugimi 
relevantnimi organizacijami Podmerilo 5.3 
usklajevanje procesov znotraj organizacije in z drugimi 
relevantnimi organizacijami 89
PRILOGE
REZULTATI
6. merilo: Rezultati – državljani/odjemalci
Podmerilo 6.1 
Merjenje zaznavanjaPodmerilo 6.1 
Podmerilo 6.2 
Merjenje delovanjaPodmerilo 6.2 
7. merilo: Rezultati– zaposleni
Podmerilo 7.1 
Merjenje zaznavanjaPodmerilo 7.1 
Podmerilo 7.2 
Merjenje delovanjaPodmerilo 7.2 
8. merilo: Rezultati – družbena odgovornost
Podmerilo 8.1 
Merjenje zaznavanjaPodmerilo 8.1 
Podmerilo 8.2 
Merjenje delovanjaPodmerilo 8.2 
9. merilo: Ključni rezultati delovanja
Podmerilo 9.1 
Zunanji rezultati: izhodi in učinki na cilje Podmerilo 9.1 
Podmerilo 9.2 
Notranji rezultati: stopnja učinkovitostiPodmerilo 9.2 
notranji rezultati: stopnja učinkovitosti 90
PRILOGE
Priloga 2: Primer obrazca za samooceno (eno podmerilo)
2.2. Razvijanje strategije in načrtovanja ob upoštevanju zbranih informacij
Primeri
1. Razvijanje strategije z opredeljevanjem kratko- in dolgoročnih prednostnih nalog in ciljev v skladu z 
2. Vključevanje deležnikov in uporaba informacij o njihovih pričakovanjih ter potrebah, pri razvoju 
3. Vključevanje vidikov trajnosti, družbene odgovornosti, različnosti in načela enakosti spolov v strategije 
in načrte organizacije. 
4. Razvijanje načrtov z opredelitvijo prednostnih nalog, ciljev in rezultatov (izdelkov in storitev) ter 
učinkov v skladu s poslanstvom in reformo javnega sektorja. 
5. Zagotovitev zadostnega obsega virov za uspešno izvedbo načrta.
PREDNOSTI PODROČJA ZA IZBOLJŠANJE REZULTAT
MOŽNOSTI UKREPANJA
HITRI DOSEŽKI  92
Skupni ocenjevalni okvir (CAF) je plod sodelovanja med državami čla -
nicami mreže EUPAN. CAF je skupni model, ki ga organizacije javnega 
sektorja uporabljajo kot pripomoček pri uporabi tehnik za obvladovanje 
kakovosti. Ponuja splošni okvir, primeren za samoocenjevanje organiza -
cij javnega sektorja in njihovega razvoja na poti k odličnosti.
Različica CAF za leto 2020 je rezultat dejavnega sodelovanja mreže na -
cionalnih CAF koordinatorjev in Evropskega inštituta za javno upravo 
(EIPA), ki so zadolženi za širšo predstavitev oziroma promocijo, izvajanje 
ter redno revizijo CAF na evropski in državni ravni. 
CAF 2020 so uredili: 
 }Koordinatorja: Thomas Prorok (posebni svetovalec EIPA),  
Sabina Bellotti (Italija);
 }Michael Kallinger, Philip Parzer (Avstrija),
 }Isabelle Verschueren (Belgija),
 }Jaana Ilomäki, Timo Kuntsi, Aila Särmälä (Finska),
 }Teresa Ascione, Italo Benedini, Claudia Migliore, (Italija),
 }Katarzyna Dudzik (Poljska),
 }Cristina Evaristo (Portugalska),
 }Fabrizio Rossi (EIPA).
Sodelovale so tudi Bolgarija, Grčija in Slovaška.
Za prispevke med pripravo se zahvaljujemo še drugim nacionalnim CAF 
koordinatorjem. 
Evropski center za vire CAF (EIPA CAF Resource Centre) – Evropski inšti -
tut za javno upravo (European Institut of Public Administration)
P. O. Box 1229, 
6201 BE Maastricht,
Nizozemska
caf@eipa.eu
www.eipa.eu/CAF
Slovenska izdaja priročnika CAF 2020 je nastala pod okriljem Ministrstva 
za javno upravo, Direktorata za javni sektor. Prevod je omogočil General -
ni sekretariat Vlade RS, Sektor za prevajanje. Slovenski prevod je priredba 
angleškega izvirnika in je v nekaterih posamičnih primerih prilagojen slo -
venskim praksam na tem področju. Zahvale 93
Nacionalni CAF koordinatorji 
Avstrija Michael Kallinger Ministrstvo za javno upravo in šport
Belgija Isabelle Verschueren Zvezna javna uprava
Bolgarija Mimi Jotova Inštitut za javno upravo
Hrvaška Tomislav Mičetić Ministrstvo za javno upravo
Ciper Lenia Orphanidou Ministrstvo za finance
Estonija Nele Nõu Estonsko ministrstvo za finance
Finska Timo Kuntsi Finski inštitut za javno upravo HAUS
Grčija Ioannis Dimitriou Ministrstvo za notranje zadeve
Madžarska Dávid Kojsza Kabinet predsednika vlade
Italija Sabina Bellotti Ministrstvo za javno upravo
Litva Aušra Galvėnienė Ministrstvo za notranje zadeve 
Luksemburg Nadine Hoffmann Ministrstvo za javne zadeve in upravno reformo
Malta Joseph Bugeja Kabinet predsednika vlade
Poljska Katarzyna Dudzik Kabinet predsednika vlade
Portugalska Cristina Evaristo Ministrstvo za finance
RomunijaVasilica-Valentina 
RusenMinistrstvo za razvoj in javno upravo
Slovaška Kristina Krupčiková Slovaški urad za standarde, meroslovje in preskušanje
Slovenija Loredana Leon Ministrstvo za javno upravo
ŠpanijaBegoña Lázaro 
AlvarezMinistrstvo za finance in javno upravo
EIPA Fabrizio Rossi Evropski center za vire CAF
Evropska 
komisijaSabina Schlee Evropska komisija, generalni direktorat za človeške vire in mobilnost
Evropske države in organizacije, ki uporabljajo model CAF
Bosna in 
HercegovinaKenan Avdagić Urad koordinatorja za reformo javne uprave (PARCO)
Severna 
MakedonijaMarija Nikoloska Ministrstvo za informacijsko družbo in upravo (MISA)
Srbija Ljiljana Uzelac Ministrstvo za javno upravo in lokalno samoupravo
Ukrajina Anzhela Kukulia Center za prilagajanje javne uprave standardom Evropske unije
Regionalna šola 
za javno upravoGoran Pastrović Programski vodja, Regionalna šola za javno upravo
Pilotno so programe CAF izvajali tudi v Azerbajdžanu, Gruziji in Turčiji.
Neevropske države, ki pilotno uvajajo model CAF
Brazilija, Zelenortski otoki, Kitajska, Dominikanska republika, Egipt, Indonezija, Slonokoščena obala, Maroko in 
Namibija. BELEŽKE  kakovost@gov.si

JAVNI POSVET  
O NOVEM  NACIONALNEM PROGRAMU ZA 
JEZIKOVNO POLITIKO  
 
PRISPEVKI  
 
Ministrstvo za kulturo , 10. januar  201 9 
  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 2 
  
   KAZALO  
Katja Vadnal  (Zveza Sožitje): Osebe s posebnimi potr ebami in prilagojenimi načini sporazumevanja
 ................................ ................................ ................................ ................................ .............................  4 
Marijanca Ajša Vižintin  (ZRC SAZU, Inštitut za slovensko izseljenstvo in migracije): Slovenščina kot 
drugi in tuji jezik ter jeziki manjšin, priselje nk in priseljencev  ................................ ............................  6 
Petra Rezar (Društvo učiteljev gluhih Slovenije): Gluhi in SZJ v jezikovni politiki 2019 –2023  ............  7 
Tanja Potočnik Höni gsman  (Društvo učiteljev gluhih Slovenije in Združenje gluhih Slovenije): 
Vključitev gluhih tolmačev  ................................ ................................ ................................ ................  10 
Kozma Ahačič in drugi  (Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU): Slovenska jeziko vna 
politika in obstoječi sistemi  ................................ ................................ ................................ ...............  14 
Metka Furlan  (Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU): Etimološke ter onomastične 
raziskave slovenskega jezika  ................................ ................................ ................................ .............  22 
Andreja Legan Ravnikar  (Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU): Zgodovinski slovarji 
slovenskega jezika in digitalizacija korpusov starejših slovenskih besedil  ................................ ........  24 
Helena Dobrovoljc  (Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU): O poglavju 
»Standardizacija« v predlogu Resolucije o nacionalnem programu za jezikovno politiko 2019 –2023 
(ReNPJP19 -23) ................................ ................................ ................................ ................................ ... 25 
Branka Kalenić Ramšak in Marjana Šifrar Kalan  (Oddelek za romanske jezike in književnosti, 
Filozofska fakulteta, Univerza v Ljubljani): Odprta tujejezična politika v slovenski šolski vertikali: 
primer španščine  ................................ ................................ ................................ ...............................  27 
Tomaž Wraber   (bivši predsednik Zveze društev slepih in slabovidnih Slovenije): Slepi in slabovidni 
državljani RS in ReNPJP  ................................ ................................ ................................ .....................  30 
Vesna Horžen  (Združenje splošnih knjižnic): S plošne knjižnice kot nosilke programa jezikovne 
politike  ................................ ................................ ................................ ................................ ...............  33 
Andrea Bartole in Alberto Scheriani  (Obalna samoupravna skupnost italijanske narodnosti): Status 
italijanskega jezika v RS – pogled Obal ne samoupravne skupnosti italijanske narodnosti  ...............  34 
Marko Robnik Šikonja  (Fakulteta za računalništvo in informatiko Univerze v Ljubljani): Semantični 
jezikovni viri in tehnologije  ................................ ................................ ................................ ................  35 
Špela Arhar Holdt  (CJVT, Univerza v Ljubljani – Filozofska fakulteta, Fakulteta za računalništvo in 
informatiko): Jezikovna opremljenost, odprta dostopnost jezikovnih virov in jezikovni opis  ..........  37 
Jaka Čibej  (CJVT, Univerza v Ljubljani – Filozofska fakulteta, Fakulteta za računalništvo in 
informatiko): Spodbujanje razvoja jezikovnih virov s pomočjo množičenja  ................................ ..... 41 
Ina Ferbežar  (Izpitni center Centra za slovenščino kot drugi in tuji jezik): Jezikovna politika v 
izobraževanju (ob osnutku Resolucije o nacionalnem programu za jezikovno politiko 2019 –2023)  43 
Marko Stabej  (Oddelek za slovenistiko, Filozofska fakulteta, Univerza v Ljubljani): Nova resolucija o 
nacionalnem programu za jezikovno politiko  ................................ ................................ ...................  46  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 3 
 Tatjana Knapp in Rok Usenik  (Zavod  RISA, Center za splošno, funkcionalno in kulturno 
opismenjevanje ter Društvo za prilagojeno obliko komunikacij LABRA ): Resolucija o nacionalnem 
programu za jezikovno politiko 2019 –2023 je lahko priložnost za ustrezen celosten pristop k 
urejanju področja sporazumevanja oseb s posebnimi potrebami  ................................ ....................  49 
Simona Gerenč er Pegan  (Združenje gluhoslepih Slovenije DLAN): Vključitev ljudi z gluhoslepoto v 
resolucijo  ................................ ................................ ................................ ................................ ...........  51 
Simon Krek (Institut »Jožef Stefan«): Vloga SAZU v RePNPJP19 -23 ................................ .................  54 
Iztok Kosem  (Filozofska fakulteta, Univerza v Ljubljani in Institut »Jožef Stefan«): Odprta 
dostopnost jezikovnih virov, uporabniki in založništvo tiskanih jezikovnih priročnikov ...................  56 
Tomaž Longyka  (Združenje za esperanto Slovenije): Esperanto: ohranitev maternih jezikov in 
mednarodna komunikacija  ................................ ................................ ................................ ................  59 
Janez Dular : Nekaj pripomb k osnutku NPJP 2019 –2023  ................................ ................................ . 65 
Ilinka Todorovski in Mateja Vodeb  (varuhinja pravic gledalcev in poslušalcev RTV Slovenija ter 
koordinatorka invalidskih vsebin na RTV Slovenija): Pisni predlog dopolnil resolucije  ....................  66 
Kristina M. Pučnik  (Lektorsko društvo Slovenije): Prispevek Lektorskega društva Slovenije k javni 
razpravi o nacionalnem programu za jezikovno politiko 2019 –2023  ................................ ...............  68 
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 4 
  
Katja Vadnal  (Zveza Sožitje ): Osebe s posebnimi potrebami in 
prilagojenimi načini sporazumevanja   
 
V svojih pripombah se osredotočamo na točko 2.1.7 Osebe s posebnimi potrebami in 
prilagojenimi načini sporazumevanja (str. 36 –37). 
1. Najprej se nam zastavlja  vprašanje , kdo so osebe s posebnimi potrebami. Menimo, da b i 
bilo potrebno navesti, koga konkretno to poimenovanje nagovarja. V slovenski zakonodaji 
zvezo »… s posebnimi potrebami« vsebuje samo »šolska zakonodaja« (npr. Zakon o 
usmerjanju otrok s posebnimi potrebami, Uradni list RS, št. 58/11), medtem ko se v 
zako nodaji s področja socialnega varstva, zaposlovanja itd. uporablja termin »invalid«.  
To je tudi poimenovanje, ki ga uporablja slovenska različica Konvencije o pravicah 
invalidov. Glede na »posebne« potrebe, ki jih navaja besedilo, bi veljalo uporabiti izra z 
»osebe s posebnimi sporazumevalnimi potrebami (recimo dislektiki) in invalidi (na primer 
slepi in slabovidni, ljudje z zmernimi, težjimi, težkimi in kombiniranimi motnjami v 
duševnem razvoju)«.  
2. Želeli bi opozoriti tudi na Zaključne ugotovitve Odbora za pravice invalidov1 v zvezi z 
uvodnim poročilom Slovenije o uresničevanju Konvencije o pravicah invalidov, ki se 
nanašajo na 21. člen te konvencije: Svoboda izražanja in mnenja ter dostop do informacij: 
»35. Odbor je zaskrbljen zaradi:  
(a) Nezadostne do stopnosti do vseh, javnih in zasebnih informacijskih in komunikacijskih 
storitev, vključno s televizijo in spletom, za invalide, še posebej za osebe z 
intelektualno invalidnostjo.   
(b) Nezadostnega zagotavljanja znakovnega jezika, Braillove pisave, povečev alne in 
alternativne komunikacije ter vseh ostalih dostopnih sredstev, načinov in formatov 
sporazumevanja, vključno z lahko berljivo in razumljivo obliko , s strani javnih 
organov na državni in občinski ravni.  
36. Odbor priporoča , da Država postavi strategi je z določeno časovnico ter dodeli 
sredstva za zagotavljanje:  
(a) Dostopnosti informacij in komunikacij vseh, javnih in zasebnih množičnih medijev, 
vključno s televizijo in spletom, za vse invalide . 
(b) Razvoja standardov uporabe znakovnega jezika, Braillo ve pisave, povečevalne in 
alternativne komunikacije, vključno z lahko berljivo in razumljivo obliko,  ter vseh 
ostalih oblik načinov in formatov sporazumevanja, vključno z mobilnimi aplikacijami, ter 
njihove uporabe v celotnem javnem in občinskem sektorju.«  
 
Zveza Sožitje že dolgo opozarja na problem diskriminacije ljudi z motnjami v duševnem 
razvoju (MDR) na področju dostopa do informacij. Zato ni čudno, da je zaskrbljen tudi Odbor 
za pravice invalidov. Res je sicer, da intelektualno dostopnost, ki jo ponaz arja t.  i. lahko 
branje oziroma lahko čitljiva in razumljiva slovenščina, vsebujejo praktično vsi dokumenti, ki 
nagovarjajo nediskriminacijo invalidov, torej tudi ljudi z zmernimi, težjimi, težkimi in 
kombiniranimi MDR. Vendar pa je obravnava sporazumevaln o-informacijskih in kulturnih 
potreb oziroma zahtev te skupine invalidov v primerjavi z enako problematiko v primeru 
telesnih in senzornih invalidov bistveno manj dorečena in zato na izvedbeni ravni praktično 
spregledana. Zgovoren primer tega je Zakon o iz enačevanju možnosti invalidov (Uradni list 
                                                           
1 CRPD/C/ SVN/CO/1,  5 marec 2018; 
https://tbinternet.ohchr.org/_layouts/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=CRPD/C/SVN/CO/1&Lang=En ).  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 5 
 RS, št. 94/2010 in 50/2014). Tudi pričujoči osnutek Resolucije o nacionalnem programu za 
jezikovno politiko 2019 –2023 je v tem pogledu vse preskromen. Glede na ugotovljeno 
zapostavljenost »lahkega branja« in iz te ga izhajajoče diskriminacije naši h hčera in sinov z 
MDR bi morali osnutek dopolniti in naloge na tem področju vsaj tako natančno definirati, kot 
so definirani ukrepi za gluhoslepe.   
Menimo, da je skrajni čas, da si zaradi nezadostne dostopnosti vseh, javn ih in zasebnih 
informacijskih in komunikacijskih storitev, vključno s televizijo in spletom, za osebe z MDR na 
tem področju postavimo poseben cilj, in sicer:  
Cilj 1:  Razvijanje in permanentno utrjevanje sporazumevalne zmožnosti ljudi z MDR v 
funkciji ures ničevanja njihove pravice od izražanja mnenj in dostopa do info rmacij (v skladu z 
21. členom Konvencije o pravicah invalidov).  
Ukrepi:  
 Definiranje temeljni h jezikovnih pravil pri pripravi lahko čitljivih in razumljivih besedil v 
slovenščini, z jasno opred eljeno vlogo lektorjev z MDR.  
 Osveščanje javnosti o pravici ljudi z MDR do dostopa informacij v lahko čitljivi in 
razumljivi slovenščini.  
 Vzpodbujanje uporabe lahko čitljive in razumljive slovenščine v skupnosti kot nujne 
sestavine skupnostne skrbi za ljud i z MDR.  
 Prirejanje zakonodaje v lahko čitljivo in razumljivo slovenščino.  
 Opremljanje javnih prostorov s poenotenimi označbami  v lahko čitljivi in razumljivi obliki.  
 Sistematično usposabljanje kreatorjev in posredovalcev informacij za pripravljanje 
informativnih gradiv (tiskani in e lektronski mediji) v lahko čitljivi in razumljivi slovenščini.  
Kazalniki:  
 strokovno preverjena in splošno dostopna pravila lahko čitljive in razumljive slovenščine , 
 število akcij obveščanja in osveščanja udeležencev , 
 vsebovanj e določil o obvezni uporabi lahko čitljive in razumljive slovenščine v npr. 
projektih Občina po meri invalidov (akcijski načrti za neodvisno življenje invalidov v občini  
…),  
 število zakonov in drugih predpisov v lahko čitljivi in razumljivi slovenščini , 
 število javnih prostorov, pravilno opremljenih s poenotenimi označbami v lahko čitljivi in 
razumljivi obliki , 
 število usposabljanj/tečajev/delavnic za pripravo informacij v lahko čitljivi in razumljivi 
slovenščini in število udeležencev . 
Ocenjena okvirna sr edstva : redna dejavnost.  
Predvideni učinki:  izpolnjevanje zavez iz 21. člena Konvencije o pravicah invalidov in 
odprava deficita pri uresničevanju pravice ljudi z MDR do svobode govora, izražanja mnenj in 
dostopa do informacij.  
Nosilci:  Ministrstvo za kul turo, Ministrstvo za delo, družine, socialne zadeve in enake 
možnosti, Ministrstvo za javno upravo, Ministrstvo za pravosodje.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 6 
 Marijanca Ajša Vižintin  (ZRC SAZU, Inštitut za slovensko izseljenstvo in 
migracije) : Slovenščina kot drugi in tuji jezik ter je ziki manjšin, priseljenk in 
priseljencev  
 
2.1.4 Slovenščina kot drugi in tuji jezik  
 
1. 9. 2018 je začel veljati nov Pravilnik o tečaju slovenščine za dijake v srednjih šolah 
(pravilnik , Uradni list  RS, št. 30/18), ki določa, da se mora organizirati zače tni intenzivni tečaj 
slovenščine na začetku novega šolskega leta, obenem pa določa osebni izobraževalni načrt 
za vsakega dijaka priseljenca posebej.  
 
Glede ur novi pravilnik določa:  
(3) Tečaj se izvaja v naslednjem obsegu:  
 od 4 do 6 dijakov 120 ur,  
 od 7 do  12 dijakov 160 ur,  
 če je dijakov več kot 12, se na skupni obseg 160 ur za vsakega dijaka nad 12 doda 15 ur 
itd., več na http://pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=PRAV13433 .  
 
To je napr edek.  
 
Izzivi pri uresničevanju:  
 ostaja odprto vprašanje, kdo bo izvajal intenzivni tečaj: učitelji so polno zaposleni in 
izvajajo to kot nadobremenitev, so dodatno plačani , 
 najti bi bilo treba način za fleksibilno redno zaposlitev, mogoče v 2–3 vzgojno -
izobraževalnih organizacijah , 
 usposabljanje izvajalcev tečaja, priporočam, da opravijo vsaj začetni in nadaljevalni tečaj 
slovenščine kot DTJ na Centru za slovenščino kot DTJ UL oz. drugo ustrezno 
usposabljanje , 
 usposabljanje celotnih kolektivov, da bi razum eli, da je učenje jezika večletni proces, da 
so vsi učitelji strokovnega jezika in da vsi sodelujejo pri osebnem izobraževalnem načrtu , 
 nadzorovati bi bilo treba izvajanje tečaja in uresničevanje osebnega izobraževalnega 
načrta .  
 
Nujno: Podobno natančno o predeljene ure bi bilo treba določiti za osnovne šole in vrtce, torej 
konkreten pravilnik kot za srednje šole.  
 
2.1.5 Jeziki manjšin, priseljenk in priseljencev in njihovih potomk in potomcev v 
Republiki Sloveniji  
 
Možnost učenja materinščine je zagotovlj ena tudi govorkam in govorcem drugih jezikovnih 
skupnosti, kar omogoča Zakon o osnovni šoli, ki določa, da se za otroke, ki prebivajo v 
Republiki Sloveniji in katerih materni jezik ni slovenski jezik, ob vključitvi v osnovno šolo in s 
sodelovanjem z država mi izvora organizira pouk njihovega maternega jezika in kulture. 
Uresničevanje teh pravic je nesistematizirano, saj države izvora, razen redkih izjem 
(Makedonija, Hrvaška), dopolnilnega pouka maternih jezikov in kultur finančno ne podpirajo.  
 
Predlagam:  
 večjo spodbudo, promocijo, ozaveščanje po vzgojno -izobraževalnih organizacijah, da to 
obstaja ,  
 vsaj delno financiranje s strani Republike Slovenije – starši priseljenci so 
davkoplačevalci in prispevajo v slovensko davčno blagajno, četudi njihova izvorna 
država ne skrbi za ohranjanje maternega jezika in kulture ,  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 7 
  zakonodajno omogočiti, da se otroku priseljencu, ki obiskuje pouk maternega jezika in 
kulture celo šolsko leto, to oceni in se oceno vpiše v spričevalo – ter se mu to prizna kot 
izbirni predmet . 
 
Med kazalnike nujno uvrstiti:  
• število šol, ki izvajajo pouk maternih jezikov in kultur otrok priseljencev, in število vpisanih 
učenk in učencev.  
 
Petra Rezar  (Društvo učiteljev gluhih  Slovenije ): Gluhi in SZJ v jezikovni 
politiki 2019 –2023  
 
Društvo učitel jev gluhih Slovenije podaja predloge, za katere je pomembno, da se vključijo v 
jezikovno politiko v obdobju od 2019 do 2023; to so dodatni cilji in aktivnosti, ki so usmerjen i 
v dosego teh ciljev.  
Ti cilji so:  
 sprememba šolskega programa za slovenski jez ik za gluhe otroke in mladostnike – 
slovenščina je za gluhe drugi jezik, saj je prvi jezik slovenski znakovni jezik (v 
nadaljevanju : SZJ) , 
 izdaja didaktičnega gradiva, učbenikov in učnih pripomočkov za poučevanje SZJ na 
vseh stopnjah izobraževanja , 
 povečat i obseg števila ur slovenščine in vključiti SZJ za tujce v osnovnih in srednjih 
šolah, katerih znakovni jezik je njihov prvi jezik ,  
 uvedba gluhih tolmačev SZJ , 
 univerzitetni študij SZJ in knjižnica študije gluhih in znakovnih jezikov.  
 
Sprememba šolskega programa za slovenski jezik za gluhe otroke in mladostnike pomeni 
spoštovanje potreb gluhih. Slovenski jezik se danes poučuje kot prvi jezik in to ne pripomore 
k razvoju jezikovne kompetence gluhih. Prvi jezik gluhih je slovenski znakovni jezik, ki ga je 
treba spoštovati in postaviti na prvo mesto. Slovenski jezik se poučuje kot drugi jezik in temu 
je potrebno primerno prilagoditi pouk. Pri gluhih je najmočnejši vid in prek tega sprejemajo 
informacije.  
 
Dolga leta so gluhi bili odvisni od »slišečih« tolmač ev, prevajalcev in drugih govorcev 
slovenskega znakovnega jezika. Trend v zadnjih letih nakazuje potrebe po prevajalcih in 
tolmačih, ki so rojeni govorci – gluhi govorci, tako doma kot v svetu. Zaradi nizke 
ozaveščenosti in nerazumevanja ter šibke podpore okolja so gluhi tolmači prezrti, odrinjeni 
na rob. To je povezano tudi z izobrazbeno strukturo populacije gluhih, ki je zelo raznolika. 
Zlasti generacije, ki so bile visoko funkcionalno opismenjene, so pomagale drugim članom 
gluhe skupnosti pri razumevanju  besedil, prevajanju besedila in v komunikaciji z okoljem ali s 
tolmači. Na mednarodnih dogodkih so gluhi tolmači za znakovni jezik tisti, ki prevajajo 
nacionalni znakovni jezik v mednarodni znakovni jezik in obratno. V skupnosti gluhih uživajo 
veliko spoš tovanje in hkrati se sami nenehno izobražujejo, raziskujejo in izmenjujejo izkušnje 
in znanja z ostalimi gluhimi tolmači. Ti tolmači so tudi visoko kvalificirani in odlični mentorji in 
modeli za razvoj novih kadrov tolmačev za znakovni jezik. Nastopajo v j avnih okoljih, v 
Sloveniji nastopajo že v šolskem prostoru in izkazujejo veliko zaupanje med gluhimi dijaki in 
učenci, saj prenesejo pomembno sporočilo o tem, da gluhi zmorejo vse , in hkrati prenesejo 
vsebine v jasni obliki, ki jo gluhi dijak oz. učenec la hko takoj razume in hkrati razvija besedni 
zaklad.   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 8 
  
Društvo učiteljev gluhih Slovenije je zato že izpeljalo nekaj dogodkov na temo gluhi tolmač, 
od delavnic do mednarodnega dogodka v letu 2017 in izdaje zbornika. Prav tako je Društvo 
učiteljev gluhih Slov enije naslovilo vprašanje na Center za poklicno izobraževanje (CPI), da 
se gluhim kandidatom zagotovi pridobitev certifikata tolmač/ica SZJ v okviru Nacionalne 
poklicne kvalifikacije (NPK). Kljub prizadevanjem, da se revizija zaključi v nekaj mesecih, da 
v jeseni 2018 dobimo prvo generacijo gluhih tolmačev SZJ, se to ni zgodilo zaradi interesov 
drugih članov delovne skupine revizije. Interes nekaterih predstavnikov je bil, da obstoječi in 
novi tolmači SZJ opravljajo storitve tolmačenja tudi gluhoslepim, s č imer se gluhi tolmači, 
stroka, ki dela z gluhoslepimi , ter ostali ne strinjamo, saj je to drugo področje dela. Reviziji 
NPK nikakor ni konca in postaja sama sebi namen.  
 
Prav tako na državo naslavljamo vprašanje, kdaj bo možno študirati slovenski znakovni jezik 
kot preostale jezike? SZJ je edini jezik v Sloveniji, ki nima možnosti univerzitetnega 
jezikoslovnega študija kot preostali jeziki. Ta pozicija ga postavlja v podrejen položaj kot tudi 
vse govorce SZJ. Z Zakonom o uporabi slovenskega znakovnega jezik a (Uradni list RS, 
št. 96/02 ) se je odprla tudi potreba po razvoju in širjenju SZJ. Pravzaprav je nenavadno, da 
po dolgih letih še vedno nimamo SZJ kot študijski predmet na univerzah v Sloveniji. SZJ je 
enakovreden vsem jezikom in zato je smiselno,  da mu pripada mesto študija med jeziki kot 
so slovenščina in vsi tuji jeziki. Razlogov, da še ni bilo možno uresničiti tega programa, je 
več, med drugim tudi, da ni bilo usposobljenih kadrov, kot tudi , da se o tem ni razmišljalo. 
Pravzaprav so bili vsi iz govori dovolj zadostni, da se ni to uresničilo itd. Po drugi strani je tudi 
nenavadno, da gre za nezavedno diskriminacijo gluhih govorcev SZJ, da bi študirali svoj 
materni jezik. Prav tako je neprimerljivo, da so tolmači SZJ na nivoju NPK, medtem ko so 
drugi tolmači in prevajalci univerzitetno izobraženi. To poraja vprašanja o kvaliteti opravljenih 
storitev kot tudi ne zadostuje in ne sledi vse bolj zahtevnim in kompleksnim potrebam gluhih 
uporabnikov kot pred časom, to so migranti, tujci, gluhi s skromnimi  jezikovnimi 
kompetencami, gluhi  intelektualci, ki imajo visoko izobrazbo. O tem pričajo dokumenti , kot je 
predlog resolucije evropskega parlamenta o znakovnih jezikih in poklicnih tolmačih za 
znakovni jezik  (2016/2952(RSP) ), ki zahteva, da so tolmači visoko izobraženi.  
 
Glede na to, da bo SZJ uradni izbirni predmet v zadnjem triletju osnovne šole, je razumljivo, 
da za to obstajajo potrebe po kvali tetnem študiju SZJ na nivoju jezikoslovja in prevajalstva 
ter poučevanja. Bolonjski sistem študija odpira možnosti sodelovanja z drugimi univerzami. 
Odličen primer je Univerza v Hamburgu, ki ima že dolga leta zaposlene gluhe predavatelje, 
doktor je z univer ze Gallaudet. Univerza Gallaudet v D.  C. Washingtonu je prva in edina 
univerza za gluhe na svetu. Med njimi so raziskovalci in strokovnjaki, ki se ukvarjajo z 
nemškim znakovnim jezikom, ki je tudi zelo podoben slovenskemu znakovnemu jeziku že iz 
zgodovine nemško govorečega okolja v Sloveniji. Možnosti za uvedbo programa so, če je 
interes na nivoju države in da v tem primeru poišče najboljše rešitve in možnosti za 
realizacijo pričetka programa. Gostujoči predavatelji – večinoma so to gluhi – so zelo 
zaintere sirani za sodelovanje – ker se zavedajo, da s skupnimi močmi poskrbijo tudi za moč 
skupnosti gluhih ne glede na geografske razlike. Gluhi imajo redna srečanja in seminarje za 
učitelje znakovnega jezika, na katerih poudarjajo raziskave, kvaliteto prevajanja , razlike med 
jeziki, zgodovino, kulturo in politiko. Zato je te dogodke potrebno priznati tudi na nivoju 
univerzitetnega sodelovanja.  
 
Uvedba SZJ kot študija bi prinesla nov napredek pri razvoju SZJ in omogočila mnogo 
močnejšo identiteto, prepoznavnost i n hkrati dala gluhim veliko večjo veljavo v širši družbi kot 
tudi v akademskem krogu. Študij SZJ je  tudi jezikoslovje, ni usmerjen samo v komunikacijo, 
pač pa preprečuje izumiranje kulture gluhih, jezika gluhih in krepi integracijo v širše okolje 
tako na socialnem kot kulturnem področju ter v akademskem krogu. Potreba po študiju SZJ 
narekuje tudi potrebo po odprtju knjižnice študije gluhih in znakovnih jezikov, ki je največja na 
univerzi Gallaudet, druga največja knjižnica je na Univerzi v Hamburg u. 
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 9 
 Leta 2017 smo podali pobudo državni sekretarki Andreji Meglič Črnak in predstavnici 
Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport Saši Zabukovec. Žal so vse zadeve vezane 
tudi na spremembe vlade. Zato ponovno vlagamo javno pobudo, da se ob zaključku 
jezikovne politike 2019 –2023 odpre univerzitetni študij slovenskega znakovnega jezika kot 
eden izmed študijskih predmetov in da se odprejo raziskave na nivoju univerzitetnega 
študija. Z odprtjem študija lahko pridobimo visoko kvalificirane tolmače slovenskega 
znakov nega jezika in posledično tudi mnogo bolje opismenjene gluhe uporabnike, ki se bodo 
lažje odločali za študij svojega maternega jezika. To spodbuja pozitivno diskriminacijo gluhih 
in SZJ v širšem okolju in nasploh. Študij slovenskega znakovnega jezika je la hko usmerjen v 
tolmačenje SZJ, specializacije tolmačenja SZJ, poučevanje SZJ, študije gluhih, razvoj SZJ in 
odpira veliko novih delovnih priložnosti za gluhe intelektualce. Prav tako smo v Sloveniji 
dobili tudi prvo gluho doktorico znanosti z disertacijo » Analiza strategij tolmačenja 
znakovnega jezika v Sloveniji in njihovega vpliva na razumevanje«. Kadri za študij SZJ so, 
če se povežemo s sorodnim i ustanovami v tujini, npr. z Univerzo v Hamburg u, na kateri  so 
zaposleni gluhi raziskovalci in doktor ji. 
 
Prav tako se pojavlja velika težava gluhih iz tujine, ki se vključijo v obstoječi sistem 
izobraževanja. Sedanji sistem ne omogoča zadostnega števila ur dodatnega pouka 
slovenščine in SZJ, da bi gluhi lahko kvalitetno usvojili slovenski jezik in SZJ. Zato je 
pomembno, da se gluhim otrokom in mladostnikom zagotovi povečan obseg ur do te mere, 
da usvojijo jezik. Za primerjavo naj navedemo primer v Hamburgu, kjer so gluhi migranti imeli 
obseg 700 ur v obdobju 1 leta, da so usvojili nemški znakovni jezik in nemški j ezik do stopnje 
B1 ali B2.  
 
Pojavlja se tudi velika potreba po didaktičnem gradivu, učbenikih in učnih pripomočkih za 
poučevanje SZJ pri gluhih otrocih od najnežnejših let do srednje šole. O tem govorijo tudi 
dokumenti, najpomembnejši je poročilo odbora Zd ruženih narodov za pravice invalidov, ki 
ugotavlja pomanjkanje učbenikov in drugih gradiv (2. 9. 2016).  
Društvo učiteljev gluhih Slovenije je prav tako z izjemno ekipo prostovoljcev poskrbelo za 
prevod Znakovni jeziki in skupni referenčni okvir za jezike , ki je osnova za nadaljnje delo na 
področju slovenskega znakovnega jezik , in izdajo zbornika Gluhi tolmač , v katerem je 
predstavljena najnovejša raziskava.  
 
Menimo, da je odgovornost države mnogo večja , kot se zavedamo. Zato pričakujemo, da bo 
jezikovna po litika ciljno usmerjena, da doseže vse te naštete cilje in tako omogoči gluhim 
študij kot tudi opravljanje poklica tolmač za SZJ ter strogo ločuje delo tolmačev SZJ kot tudi 
delo prevajalcev za gluhoslepe ter gluhim otrokom omogoči učenje SZJ kot prvi jezi k in šele 
nato slovenščine kot tuji jezik oziroma dvojezični pouk za vse gluhe otroke in mladostnike.  
 
Viri:  
http://www.dlib.si/details/URN:NBN:SI:DOC -
4QKRAC1C/?euapi=1&query=%27keywords%3ddru%C5%A1tvo+u%C4%8Diteljev+gluhih+s
lovenije%27&pageSize=25  (Znakovni jeziki in skupni referenčni okvir za jezike) . 
http://www.dugs.si/zbornik -gluhi -tolmac/  (Zbornik Gluhi tolmač) . 
http://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/CRPD/GC/RighttoEducation/CRPD -C-GC-
4.doc     (Splošna pripomba Odbora Združenih narodov za pravice invalidov št. 4, 
CRPD/C/GC/4) . 
Documents/HRBodies/CRPD/GC/RighttoEducation/CRPD -C-GC-4.doc   
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef= -//EP//TEXT+MOTION+B8 -2016 -
1230+0+DOC+XML+V0//SL   (o znakovnih jezikih in poklicnih tolm ačih za znakovni 
jezik (2016/2952(RSP) .  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 10 
  
Tanja Potočnik Hönigsman  (Društvo učiteljev gluhih Slovenije in Združenje 
gluhih Slovenije) : Vključitev gluhih tolmačev  
 
Četudi obstajajo slišeči tolmači, lahko gluhi tolmači prispevajo svoj delež k večjemu 
zadov oljstvu uporabnikov.   
 
OCENA POTREB NA TRGU DELA  – GLEDE NA DOLGOROČNI RAZVOJ 
GOSPODARSTVA OZIROMA DRUGIH DEJAVNOSTI  
 
V Evropi narašča potreba po gluhih tolmačih, ki lahko vskočijo v pomoč slišečim tolmačem v 
zahtevnih situacijah (npr. sodišče, zdravstvo  …) ali delujejo sami v določenih situacijah 
(tolmačenje iz mednarodne kretnje v nacionalni znakovni jezik ali obratno, če je gluhi 
predavatelj …).  
Na spletni strani http://www.eud.eu/about -us/eud -position -paper/sign -language -interpreter -
guidelines/  je napisano, da je tolmač znakovnega jezika strokovnjak, ki tekoče obvlada dva 
ali več (znakovnih) jezikov , razume in tolmači med izvornim jezikom in ciljnim jez ikom ter 
posreduje med kulturami. Naloga tolmača je  omogočiti  komunikacijo na nevtralen način, 
zagotoviti enak dostop do informacij in sodelovanje. Tolmači so lahko tako gluhi kot slišeči, 
vendar morajo vedno imeti ustrezno usposobljenost za tolmačenje v v saki državi. Tolmač 
znakovnega jezika upošteva kodeks etike, ki zagotavlja nepristranskost, zaupnost, jezikovno 
in strokovno usposobljenost ter profesionalno rast in razvoj.  
Za gluhe je dober komunikacijski učinek življenjskega pomena – to pa pomeni, da m ora biti 
komunikacija v SZJ po meri gluhih, ne pa po meri slišečih! (Stanje slovenskega znakovnega 
jezika, ekspertiza, 2009)  
 
OBSTOJEČE MOŽNOSTI ZA PRIDOBITEV NPK  
 
V Zakonu o uporabi slovenskega znakovnega jezika (ZUSZJ) je napisano, da tolmač 
slovenskega  znakovnega jezika pridobi certifikat v skladu s predpisi, ki urejajo nacionalno 
poklicno kvalifikacijo. Poklicni profil tolmača se torej pridobi z nacionalno poklicno 
kvalifikacijo na podlagi kataloga strokovnih znanj in spretnosti  (veljaven od 2013 dalj e, 
tolmač/tolmačica slovenskega znakovnega jezika) in poklicnega standarda (veljaven od 2012 
dalje). V tem katalogu je napisano, kakšni so posebni pogoji, ki jih mora izpolnjevati oseba, ki 
želi pridobiti poklicno kvalifikacijo:  
 vsaj srednja strokovna ali splošna izobrazba , 
 3 leta izkušenj o uporabi slovenskega znakovnega jezika (formalno ali neformalno) ali 
pridobljen certifikat za NPK asistent/asistentka za komunikacijo v slovenskem znakovnem 
jeziku , 
 zdravniško potrdilo o ustreznem zdravstvenem stanju (zd rav sluh, govor, zdravi prsti, 
roke) . 
 
Hkrati je v katalogu strokovnih znanj in spretnosti tudi napisano, da ni prilagoditve za osebe s 
posebnimi potrebami.  
 
Trenutno ni možnosti za pridobitev poklica tolmača/tolmačice  slovenskega znakovnega 
jezika za tiste, ki so gluhi ali naglušni. Ovira za to je vstopni posebni pogoj, da mora imeti 
zdrav sluh in govor. Poleg tega so določene ovire v poklicnem standardu in k atalogu 
strokovnih znanj in spretnosti (npr. govorni jezik, avdio posnetek …), da se osebe z okvaro 
sluha ne morejo prijaviti za pridobitev poklica za tolmača slovenskega znakovnega jezika.   
To je diskriminirano do gluhih in naglušnih, ki želijo postajo t olmači slovenskega znakovnega 
jezika in tudi ni v skladu s konvencijo o pravici invalidov.   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 11 
  
PRAVNA PODLAGA OZIROMA PREDPISI V SLOVENIJI IN DRŽAVAH EU IN 
MEDNARODNA PRIMERLJIVOST  
 
EFSLI je Evropski  forum tolmačev znakovnega jezika in je sestavljen iz naci onalnih in 
regionalnih združenj, posamezni h in pridruženi h članov. EFSLI ima 31 polnopravnih članov 
(nacionalne organizacije tolmačev znakovnega jezika) – tako imenovani  NASLI, med 
katerimi je tudi Slovenija (ZZTSZJ).  
Pod okriljem EFSLI  deluje tudi EFSL I DI, namenjen za gluhe tolmače. Evropski forum za 
tolmače znakovnega jezika ( EFSLI ) podpira storitve tolmačenja, ki jih zagotavljajo 
usposobljeni tolmači za znakovni jezik, ne glede na to , ali so gluhi ali slišeči.  
 
V okviru projekta Erasmus pod okriljem  Zveze gluhih Danske je kot prvi korak k pregledu 
stanja gluhih tolmačev v Evropi nastala publikacija o gluhih tolmačih v Evropi (»Deaf 
interpreters in Europe«, deafinterpretes.eu ). Gre za raziskavo o gluhih to lmačih na podlagi 
anket, ki jo je izpolnilo 30 držav iz Evrope in ki podaja osnovne podatke o številu gluhih 
tolmačev v posamezni državi, možnosti usposabljanja za gluhe tolmače, delu gluhih 
tolmačev, vključenosti gluhih tolmačev v članstvo združenje tolma čev, priznavanje poklica  
gluhih tolmačev. Možno je, da v nekaterih primerih ni točnih informacij, saj prihajajo celo 
različne informacije o d gluhih tolmačev celo iz iste države. Je pa to prvi poizkus, da dobimo 
vpogled v stanje gluhih tolmačev v Evropi.  V publikaciji so podani podatki iz vsake evropske 
države o številu gluhih tolmačev, zaposlitvi, financiranju, članstv u v NZTZJ, priznavanju 
poklica, izobrazbi in izobraževanju.   
 
Večina držav ima eno ali več oblik priznavanja gluhih tolmačev. Način prizna vanja se 
razlikuje od države do države, izgleda pa, da na odločitev o stopnji priznanja oz. o zavedanju 
glede teme gluhega tolmača vplivajo naslednje trije ukrepi:  
 formalno izobraževanje za gluhe študente , financirano z javnimi sredstvi , 
 uradno priznavanje  gluhih tolmačev pod okriljem javnega sistema oz. organa, ki daje 
pooblastilo (ni na voljo v vseh državah) ,  
 javno financiranje gluhih tolmačev . 
 
6 držav (Avstrija, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Velika Britanija) že izvajajo vse te tri 
oblike ukrepo v priznavanja. Hkrati je mogoče opaziti v preostalih državah Evrope, da so 
začeli s tem procesom priznavanja ali pa v nekem delu že priznavajo ta poklic. Videti je, da 
obstajajo na tem področju (priznavanju GT) tudi posamezni izobraževalni projekti oz. 
institucije, ki vključujejo gluhe tolmače in so financirani iz javnih sredstev. V nekaterih 
državah imajo sedaj gluhi možnost, da se vključijo v formalna izobraževanja za tolmača, kar 
je prej bilo rezervirano zgolj za slišeče študente.  
 
V Sloveniji trenutno n i na voljo program za usposabljanje gluhih tolmačev in tudi ni možno 
pridobiti certifikat a za pridobitev poklica tolmač slovenskega znakovnega jezika.   
 
Kot je razvidno iz slike 1, spada Slovenija med najslabše v Evropi.   
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 12 
 
Slika 1: Stanje priznavanja gl uhih tolmačev v Evropi (vir: 
https://docs.google.com/viewerng/viewer?url=http://deafinterpreters.eu/onewebmedia/DEAF
%2520INTERPRETES%2520PDF%2520(HIGH).pdf)  
Tako kot v Evropi narašča tudi v Sloveniji potreba po gluhih tolmačih, ne samo za tolmačenje 
iz med narodne kretnje v slovenski znakovni jezik in nazaj, temveč tudi za tolmačenje na 
televiziji, v šolskem sistemu, za timsko delo s slišečimi tolmači  …  
 
Ni uradnih podatkov o številu gluhih tolmačev, ker še ni priznan poklic in ni zakonske 
podlage za ta pok lic v Sloveniji.  V Sloveniji noben gluhi tolmač nima certifikata, ne glede na 
to, da so omenjeni v publikaciji Gluhi tolmač, saj tam zasledimo, da je 2 –5 gluhih tolmačev v 
Sloveniji, četudi niso uradno priznani kot gluhi tolmači (niso člani Združenja tolm ačev za SZJ, 
nimajo poklicnega statusa; se pravi, nimajo certifikata, dejansko pa opravljajo delo tolmača), 
zato je nujno potrebno urediti njihov status.  
 
Sicer pa je bilo organiziranih več predavanj in delavnic o poklicu gluhi tolmač:  
 Delavnica »Gluhi to lmač« pod okriljem gluhega tolmača Arunasa Bražinskasa iz Litve, 
Društvo učiteljev gluhih Slovenije, marec 2016 ,  
 Posvet »Gluhi tolmač kot kulturni posrednik«, ZZTSZJ, december 2016 , 
 Mednarodni posvet »Gluhi tolmač«, Društvo učiteljev gluhih Slovenije, nov ember 2017 , 
 Mednarodna delavnica »Timsko delo med tolmačenjem« pod okriljem gluhega tolmača 
Arunasa Bražinskasa iz Litve, Društvo učiteljev gluhih Slovenije, november 2017 . 
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 13 
 Opravljena je bila tudi anketa v Sloveniji, v katerem smo anketirance vprašali, v katerih 
situacijah bi potrebovali gluhe tolmače . Na to vprašanje je odgovorilo 72 anketirancev in 
večina anketirancev bi potrebovala gluhe tolmače v naslednjih situacijah: iz mednarodne 
kretnje v slovenski znakovni jezik in obratno in na televiziji. Prav t ako bi  jih potrebovali tudi na 
naslednjih področjih: predavanje/seminarji/delavnice, zdravstvo in sodišče. Dodatno je bilo v 
anketi ugotovljeno, da je kar 31  % anketirancev že imelo priložnost pridobiti tolmačenje s 
strani gluhega tolmača, čeprav še ni pri znan poklic.  
 
IZOBRAŽEVANJE GLUHIH TOLMAČEV V EVROPI  
 
Sodeč po publikaciji Gluhi tolmači , so različni načini za pridobitev poklica tolmač slovenskega 
znakovnega jezika (certifikat ali študij), glede na povezavo  http://www.cedefop.europa.eu/  
program NPK za gluh ega tolmač a znakovnega jezika v Evropi ne obstaja oziroma ga ni 
zaslediti.  
 
V Nemčiji obstaja uraden študijski program tolmačenja znakovnega jezika, ki je prilagojen za 
gluhe tolmače. Izobraževalni progra m izvaja Inštitut za nemški znakovni jezik in 
komuniciranje gluhih (IDGS, Univerza v Hamburgu) v sodelovanju s Centrom za poklicno 
nadaljevalno usposabljanje od leta 2009 dalje, medtem ko izobraževalni program za slišeče 
obstaja na dodiplomski stopnji na I DGS od leta 2003 dalje. Po prejetih podatkih je študijski 
program enakovreden dodiplomski stopnji in traja približno dve leti. Uspešen zaključek tega 
programa je predpogoj za kvalifikacijo tolmač a z opravljanjem državnega izpita (Staatliche 
Prüfung) na Min istrstvu za izobraževanje in kulturo v Hessnu. Izpitna komisija preverja 
znanje tolmačev za različne delovne jezike, vključno z nemškim znakovnim jezikom, tako za 
gluhe kot za slišeče tolmače.  
  
V Litvi uradnega izobraževalnega programa tolmačenje za gluh e študente ni, vendar sta se 
septembra 2016 dva gluha tolmača vpisala v študijski program tolmačenja na Vilnius 
College u – Univerz i za uporabne znanosti. Poleg tega Center za tolmačenje znakovnega 
jezika za gluhe in slišeče tolmače organizira krajši progra m tolmačenja v timu in kako 
tolmačiti v različnih okoljih.  
 
Na Češkem  po prejetih podatkih iz ankete v publikaciji Zbornica tolmačev znakovnega jezika 
organizira usposabljanje za tolmačenje tako za slišeče kot za gluhe tolmače , in to na 
projektni stopnji . Omenjeni izobraževalni program za gluhe študente traja eno leto in je bil 
ločen od tistega za slišeče študente.  
 
CILJI  
 
Na podlagi utemeljitve za vključitev gluhih tolmačev želimo:  
 da se zagotovi priznanje pravic gluhih, naglušnih in oseb s polževim vs adkom do 
pridobitve poklica tolmač slovenskega znakovnega jezika in da ne bodo veljali za njih 
nobeni drugi dodatni pogoji (prilagodijo se zgolj načini ocenjevanja – interni pravilnik) , 
 da bodo gluhi tolmači priznani in tudi enakovredni slišečim tolmačem,  
 da bo rezultat boljše sodelovanje in večje zadovoljstvo med gluhimi in slišečimi tolmači 
in bo tudi boljše medsebojno spoštovanje med vsemi sodelujočimi (slišeči tolmači, gluhi 
tolmači, uporabniki, in stitucije  …), 
 da bodo zagotovljena sredstva za delo gluh ih tolmačev brez omejitve , 
 da v posameznih situacijah, ko nastopi potreba po podpornem tolmaču, se ta storitev 
izvaja brez omejitve,  
 da bo gluhim, naglušnim in osebam PV omogočeno polnopravno vključevanje na trg 
dela.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 14 
 ZAKLJUČEK  
 
Gluhi tolmač naj bo enako  usposobljen in kompetenten kot slišeči, seveda na drugačen 
način, saj opravlja odgovorno delo, obvladati mora več jezikov, in sicer: slovenski znakovni 
jezik in slovenski jezik, prilagojen izvirni (lokalni) znakovni jezik (uporabnik ima svoje kretnje, 
regionalne kretnje ipd.), mednarodne kretnje in druge oblike komunikacije.  
 
Tolmači slovenskega znakovnega jezika so lahko slišeči in gluhi tolmači (v to skupino 
spadajo tudi naglušni in osebe s polževim vsadkom) ter so lahko konkurenčni na trgu dela.  
 
Viri: 
http://www.dugs.si/ob -zakljucku -mednarodnega -posveta -gluhi -tolmac/ . 
Stanje slovenskega znakovnega jezika, ekspertiza, Zavod Združenje tolmačev za slovenski 
znakovni jezik, 2009 . 
http://www.eud.eu/about -us/eud -position -paper/sign -language -interpreter -guidelines  
http://www.npk.si/katalog.php?katalogid=77565581 . 
https://www.deaf -interpreters.com  (publikacija Gluhi tolmači – angl. Deaf Interpreters in 
Europe) . 
http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=ZAKO1713 . 
http://www.cedef op.europa.eu/ . 
 http://www.dugs.si/zbornik -gluhi -tolmac/ . 
 
Kozma Ahačič i n drugi (Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU) : 
Slovenska j ezikovna politika in obstoječi sistemi  
 
Uvod  
 
Osnutek ReNPJP19 –23 je v primerjavi s prejšnjo resolucijo in akcijskima načrtoma na 
področjih, ki jih zasleduje Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU, vsebinsko 
precej ustreznejši. Nezadovoljni pa smo z upadom kakovosti dokumenta kot celote, saj priča 
o slabi seznanjenosti z več področji jezikovnopolitičnega delovanja, posredno pa tudi o 
kadrovski podhranjenost i Službe za slovenski jezik Ministrstva za kulturo.  
Dokument na več mestih deluje kot krpanka elementov iz pretekle resolucije, obeh akcijs kih 
načrtov in raziskovalnega poročila CRP -a Jezikovna politika Republike Slovenije in potrebe 
uporabnikov , pri čemer izstopa jo neaktualnost podatkov, celo nekompatibilnost posameznih 
ciljev in, na nekaterih mestih, nedodelanost obravnavanih vsebin. Opozar jamo tudi na 
terminološko nedomišljenost in slogovno neustreznost dokumenta.  
Podpiramo prizadevanja in delovanje Službe za slovenski jezik , hkrati pa jo pozivamo k 
povezovanju in sodelovanju z uveljavljenimi strokovnjaki in raziskovalci, tako pri sestavi 
tovrstnih dokumentov kot tudi pri siceršnjem oblikovanju različnih komisij. Menimo namreč, 
da je za sprejemanje jezikovnopolitičnih odločitev, ki zadevajo prihodnost slovenskega 
jezika, pa tudi drugih jezikov, prisotnih na ozemlju naše države, nujno povezov anje 
teoretičnih in empiričnih izkušenj, torej vzajemno sodelovanje in izmenjava stališč stroke in 
neposrednih izvajalcev, slišen pa mora biti tudi glas jezikovnih uporabnikov.   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 15 
 V nadaljevanju opozarjamo na po našem mnenju najbolj občutljiva mesta, v dodatk u pa so 
zbrani vsi naši predlogi.2 
 
Splošne pripombe  
 
1. Zastavlja se vprašanje potrebe po razlikovanju med zdomstvom (2.1.3.2.1) in 
izseljenstvom (2.1.3.2.2) oziroma utemeljitev tega razlikovanja, pri čemer se sprašujemo o 
smiselnosti:  
uvrstitve zdomstva na prvo mesto, zamejstva in izseljenstva pa na drugo mesto in  
skupne obravnave izseljenstva in zamejstva.  
V zamejstvu pravica do učenja slovenščine izhaja iz avtohtonosti slovensko govorečega 
prebivalstva, slovenska skupnost je uradno prepoznana kot manjši na in ima posledično 
določene pravice, v svetu pa so slovenske izseljenske skupnosti razpršene in imajo 
drugačen status, tudi njihove pravice so v različnih državah urejene drugače. Obravnava v 
jezikovnopolitičnem dokumentu mora tovrstne posebnosti upoštev ati. 
2. Pri kategoriji 2.1.5 je problematično združevanje kategorij jeziki manjšin  in jeziki priseljenk 
in priseljencev ter njihovih potomcev in potomk v RS . 
Položaj italijanske, madžarske in romske skupnosti je ustavno opredeljena in zakonsko 
določena kat egorija. V RS so manjšinske jezikovne skupnosti s širšega vidika vse tako ali 
drugače organizirane jezikovne skupnosti, vendar so npr. potrebe uradno priznanih 
manjšinskih skupnosti, ki na ozemlju RS živijo že več generacij, drugačne od tistih, ki 
prihajaj o v RS zgolj začasno ali po spletu različnih okoliščin in se morajo še integrirati v 
siceršnjo skupnost. S tem ne želimo vrednostno razlikovati med skupnostmi, opozarjamo le, 
da zaradi različnih okoliščin in lastnih značilnosti terjajo ločeno obravnavo.  
3. Če je v izhodišču tipologije razvrščanje skupin glede na jezik, bi veljalo Slovenski znakovni 
jezik (2.1.8) kot avtohtoni jezik RS uvrstiti za 2.1.5, takoj za slovenskim znakovnim jezikom 
pa osebe s posebnimi potrebami3 in prilagojenimi načini sporazumeva nja. Verjetno bi morali 
to skupino poimenovati drugače oziroma izhajati iz sredstva, načina sporazumevanja; morda 
Prilagojeni načini sporazumevanja . V nadaljevanju bi bilo nujno treba razlikovati med 
potrebami slepih in slabovidnih, oseb z motnjami v dušev nem razvoju in morda potrebami 
družbeno ranljivih skupin na splošno.  
4. Kot problematično se lahko izkaže razlikovanje med jeziki priseljencev in priseljenk ter 
tujimi jeziki. Kako je to zastavljeno in v nadaljevanju vsebinsko razvezano, utemeljeno? Kako 
razlikovati med tujimi jeziki in jeziki priseljencev, ki so v veliki meri v razmerju do 
dominantnega jezikovnega okolja še vedno tuji jeziki?  
5. Cilj prostega pretoka študentk in študentov ter profesoric in profesorjev (2.1.9) bi v okviru 
jezikovnopolitične ga programa veljalo konkretneje vsebinsko opredeliti.  
6. Cilj ohranitve statusa slovenščine kot uradnega in učnega jezika visokega šolstva (2.1.9) 
je smiselno zastaviti kategorično, npr. Slovenščina kot uradni in učni jezik visokega šolstva . 
V tem okviru j e treba sistemsko poskrbeti za urejanje terminologije za posamezna strokovna 
področja (oblikovanje terminoloških slovarjev za različna strokovna področja, oblikovanje 
jezikovnih portalov s terminološkimi slovarji in terminološkimi bazami ipd.) in za sistem atično 
poučevanje o strokovni slovenščini na visokošolski ravni.  
7. Cilj razvijati sporazumevalno zmožnost v strokovnem jeziku (2.1.9) sproži vprašanje, kateri 
jezik kot strokovni jezik so (ob odsotnosti izrecne opredelitve) imeli avtorji dokumenta v 
mislih. Ali so se prav temu nemara želeli izogniti? Vsekakor je treba dokument v tem 
segmentu dodelati in cilje opredeliti zelo konkretno. Poskrbeti bi bilo treba predvsem za to, 
                                                           
2 Osnutek dokumenta so pregledali in komentirali naslednji raziskovalci ISJFR ZRC SAZU (tudi ob posvetu z 
drugimi kolegicami i n kolegi): dr. Kozma Ahačič, dr. Simon Atelšek, dr. Helena Dobrovoljc, dr. Tanja Fajfar, dr. 
Metka Furlan, dr. Nataša Gliha Komac, dr. Januška Gostenčnik, dr. Mateja Jemec Tomazin, dr. Tjaša Jakop, 
Janoš Ježovnik, dr. Karmen Kenda -Jež, dr. Boris Kern, dr. Domen Krvina, dr. Nina Ledinek, dr. Andreja Legan 
Ravnikar, dr. Tanja Mirtič, dr. Jožica Škofic, dr. Silvo Torkar, dr. Mitja Trojar in dr. Mojca Žagar Karer . 
3 Kot je bilo opozorjeno na Posvetu o terminologiji na področju invalidnosti  3. 12. 2018, velja po sebno 
pozornost nameniti tudi razmisleku o primernosti termina osebe s posebnimi potrebami.   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 16 
 da se uveljavijo zakonske določbe, ki bi določale, da je jezik poučevanja na vseh ravneh 
visokošolskega izobraževanja slovenski. Seveda bi bile možne izjeme glede splošnega 
določila v smislu, da bi se v tujem jeziku lahko izvajali samo deli študijskih programov, ki jih 
izvajajo gostujoči visokošolski učitelji iz tujine in je vanje vpisa nih vsaj polovica tujih 
študentov, sicer pa le v primeru, da se ti programi na istem visokošolskem zavodu izvajajo 
tudi v slovenskem jeziku.  
8. Cilj kontinuirano znanstveno raziskovanje slovenskega jezika in drugih jezikov, ki sodijo v 
okvir slovenske jezi kovne politike  (v okviru poglavja 2.2), za izdelovanje jezikovne 
infrastrukture sproži dva razmisleka:  
a) RS je edina država na svetu, ki se med drugim identificira s slovenskim jezikom, in 
posledično edina na svetu, ki bi lahko že »po svoji naravi« usmerjala, namenjal a poseben 
delež svojih sredstev in moči v raziskovanje slovenskega jezika – ali pa bi prav zaradi 
svojega položaja to pravzaprav morala. Glede na zapisano ubeseditev cilja se zastavlja 
vprašanje, ali se res želimo – če si to glede na obstoječo zakonodajo s ploh lahko privoščimo 
– načrtno odreči raziskovanju in opisovanju slovenskega jezika ter to stlačimo v siceršnji 
skupni sveženj jezikovnih in jezikoslovnih raziskav drugih jezikov (npr. manjšinskih, tujih ipd.; 
tudi če pogledamo razpored finančnih sredstev , ki jih namenjamo slovenščini in drugim 
jezikom, se ne moremo izogniti vtisu, da je raziskovanju in opisovanju slovenskega jezika 
namenjenih relativno malo sredstev).  
b) Ali je raziskovanje in opisovanje jezikov nujno povezano zgolj in samo z jezikovno 
infrastrukturo? Smiselna se zdi tudi opredelitev termina jezikovna infrastruktura, saj bi 
omogočila boljše razumevanje dokumenta.  
c) Pozdravljamo pobudo po sistemski ureditvi financiranja področja, tj. pobudo za 
kontinuirano neposredno proračunsko financiran je ustanov, ki se sistematično in dolgoročno 
ukvarjajo z raziskovanjem slovenskega jezika za potrebe razvoja jezikovnega izobraževanja 
in razvoja jezikovne infrastrukture, predlagamo pa, da se višina sredstev, namenjenih temu 
cilju, poviša, zlasti glede na  dejstvo, da se je temu področju v zadnjih letih in desetletjih 
posvečalo malo pozornosti. Nujno bi bilo zagotoviti dovolj velik delež sredstev za 
raziskovanje slovenskega jezika kot kategorije, ki je posebej zaščitena v Ustavi RS in 
Zakonu o javni rabi sl ovenščine.  
9. V zvezi s ciljem Optimizacija organizacije dejavnosti na področju opremljenosti 
slovenščine  (točka 2.2 dokumenta) opozarjamo, da so predlagani ukrepi smiselni in nujno 
potrebni, ni pa jih mogoče izvajati v okviru "rednega" financiranja ozirom a financiranja redne 
dejavnosti. Tovrstno sistematično financiranje infrastrukturne dejavnosti namreč ne obstaja, 
treba ga bo šele vzpostaviti. Ker gre pri dejavnostih za izgradnjo jezikovne infrastrukture za 
finančno najbolj podhranjen del slovenske jezik ovne politike, na kar ne nazadnje opozarjajo 
tudi letna poročila o izvajanju nalog, določenih v aktualni resoluciji in akcijskih načrtih, 
predlagamo, da se obseg finančnih sredstev za predvideno dejavnost ustrezno poveča.  
10. V zvezi s točko 2.2.2 opozarja mo, da je obseg sredstev, ki so namenjena oblikovanju 
temeljnega opisa slovenskega jezika (za katerega so nujn i predhodne raziskave in 
ukvarjanje z zgodovino, etimologijo, primerjalnim jezikoslovjem, narečji, teorijo jezika itd.), 
premajhen, zlasti glede n a aktualno stanje na področju opisa, ki ga izpostavlja dokument 
(npr. znanstvena slovnica je iz 70. let prejšnjega stoletja, pravorečnega priročnika za 
slovenščino ni, priprava pravopisnih pravil, pravopisnega in razlagalnega slovarja pa zaradi 
finančne po dhranjenosti poteka prepočasi idr.).  
11. Ali res lahko pri jezikovni opremljenost enačimo vse osebe s posebnimi potrebami in 
prilagojenimi načini sporazumevanja? Kam se umešča slovenski znakovni jezik? In lahko 
branje? Ali pa sporazumevanje slepih in slabo vidnih? Tovrstno združevanje je zelo splošno 
in nekatere skupine se bodo upravičeno čutile zapostavljene.  
12. Kaj konkretno pomeni »zagotovitev raziskovalnih in empiričnih podlag za pravnoformalno 
uokvirjanje slovenske jezikovne politike«? Kaj je mišljeno z raziskovalnimi in empiričnimi 
podlagami? Raziskava v okviru CRP -a Jezikovna politika RS in potrebe uporabnikov  je 
namreč pokazala, da razpoložljivi zakonski dokumenti in programi niso tako zelo slabi in 
nedomišljeni, težava pa je lahko njihova prekrivnos t, njihova interpretacija ali celo 
nepoznavanje, predvsem pa neizvajanje.   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 17 
 13. V poglavju 2.2.4 sta pod istim naslovom združeni terminologija in večjezičnost. Res je, da 
se ti dve področji z vidika prevodoslovja močno povezujeta, vendar pa terminologija, na jmanj 
zaradi potrebe po razvoju strokovnega jezika in spodbujanja njegove rabe, zasluži 
samostojno in celostno obravnavo, tudi z vidika razvoja strokovne in znanstvene 
slovenščine.  
14. Cilja pri poglavju Slovenščina kot uradni jezik EU je treba zastaviti k ategorično, npr . 
Slovenščina kot uradni jezik EU  in Slovenščina v kontekstu predsedovanja Slovenije Svetu 
EU. 
 
Izbrane misli k uvodnim poglavjem  
 
»Zagotovitev kakovostnega jezikovnega življenja za vse« (čeprav ni povsem jasno, kaj to 
pomeni v praksi) je te žko sledljiva, če poleg jezikovnega znanja, jezikovnih potreb 
uporabnikov in vzpostavljanja ustrezne infrastrukture ne poznamo dovolj dobro zlasti samega 
sredstva za sporazumevanje, tj. jezika. Brez temeljnih jezikoslovnih raziskav in izhodiščnih 
opisov ne  gre, digitalizacija in infrastruktura sta zelo pomembni, a važno je vedeti tudi, kako 
deluje sredstvo sporazumevanja (v času in skozi čas), katere vidike izpostaviti (torej 
raziskave) ter nato izdelati aktualne, času in prostoru primerne jezikovne opise ( bodisi po 
različnih področjih, slovnične, zgodovinske, narečjeslovne/dialektološke, terminološke, 
pravorečne, pravopisne idr.), nato (oziroma sočasno) pa pride ta na vrsto nadgrajevanje in 
razvijanje infrastrukture.  
Poseben razmislek zahteva zapis, da mora »/s/lovenska jezikovna politika /.../ s posebno 
pozornostjo obravnavati tudi učenje slovenskega jezika kot sosedskega jezika za večinske 
prebivalce in prebivalke sosednjih držav: Italije, Avstrije, Madžarske in Hrvaške«. Z 
zapisanim sicer ni nič narobe, do kler ne opazimo, da je skrb za rojene govorce slovenskega 
jezika v sosednjih državah oziroma za tamkajšnjo slovensko manjšino skoraj zabrisana. Res 
je, da je skrb za manjšino predpisana tudi v državi, v kateri zdaj ta manjšina živi in deluje, 
zavedati pa s e moramo, da vendarle potrebuje podporo slovenske države, s katere uradnim 
jezikom se nekateri uporabniki še vedno identificirajo. Utopično bi bilo pričakovati, da bosta 
npr. italijanska ali madžarska država sami poskrbeli za izobraževanje (v slovenskem in  o 
slovenskem jeziku) tamkajšnje slovenske skupnosti, kar je razvidno tudi iz dosedanjega – 
malone jalovega – truda za vzpostavitev primernega, zadostnega (ali sploh) pouka 
slovenščine na posebej jezikovno ogroženih območjih, npr. v Porabju, Kanalski dolin i, 
zahodni Benečiji ali Reziji. Nasploh se »skrb« za uporabnike slovenskega jezika skozi 
dokument nekako izgubi in zabriše. Še več: bralec na nekaterih mestih dobi vtis, da je hudo 
ogrožena in da je treba poskrbeti zlasti za njeno preživetje!  
Kar pa zadeva  jezikovno politiko RS v zvezi s priseljenskimi problematikami, je naloga 
države med drugim tudi to, da se tej skupini uporabnikov omogoči ustrezno integracijo ter 
učenje slovenskega jezika.  
Sprašujemo se o smislu trditve, da predsedovanje Svetu EU »predst avlja /.../ tudi lepo 
priložnost za dodatno načrtno ozaveščanje uporabnic in uporabnikov slovenščine o 
opolnomočenosti slovenščine za najprestižnejše komunikacijske kontekste ter za promocijo 
slovenščine drugod v Evropi in širše po svetu«. Ali ni to že (oz iroma je še vedno) 
samoumevno? Odstavek, ki se začne s tezo »Med bistvenimi deli uresničevanja človekovih 
pravic«, je v celoti problematičen. Sprašujemo se, ali si resolucija glede na aktualne 
okoliščine in pravne podlage res lahko privošči takšno ubesedit ev? Kolikor vemo (npr. po 
podatkih SURS -a), je v naši državi še vedno največ jezikovnih uporabnikov ali govorcev s 
slovenskim maternim jezikom. Ali ni potem v interesu države, da jim omogoči 
sporazumevanje v tem kodu?  
 
Pripombe k izbranim točkam resolucije  
 
2.1 Jezikovno izobraževanje  
V uvodnem odstavku o jezikovnem izobraževanju na str. 14 in 15 dokument »skrb« RS veže 
zgolj na jezikovno izobraževanje »vseh svojih državljank in državljanov ter prebivalk in  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 18 
 prebivalcev, pa tudi Slovencev po svetu in tujcev,  ki prihajajo v stik s slovenskim jezikovnim 
prostorom«, skrb za pouk slovenščine v sosednjih državah, kjer živijo tudi uradno priznane 
slovenske skupnosti, pa sploh ni omenjena. Nasploh ima bralec pri prebiranju prvega dela 
dokumenta občutek, kot je že bi lo opozorjeno, da je položaj slovenske skupnosti v zamejstvu 
povsem izenačen s položajem slovenske skupnosti po svetu (npr. »Slovenska jezikovna 
politika skrbi za čim kakovostnejši pouk slovenščine kot prvega jezika na območju Republike 
Slovenije ter za či m večjo dostopnost pouka slovenščine za Slovenke in Slovence po 
svetu«).  
 
2.1.2 Splošni cilji in ukrepi  
3. cilj  
Spremljanje jezikovnega stanja za potrebe jezikovnega izobraževanja nikakor ne more biti 
vezano zgolj na zapisani (pisni) jezik, pač pa tudi na  govorjeni jezik. Predlagamo naslednjo 
ubeseditev prvega ukrepa:  
»spodbujanje aplikativnih in temeljnih raziskav o sodobnem slovenskem jeziku (tako o 
govorjenem kot zapisanem jeziku in razmerju med njima) , njegovi zgodovini in 
predzgodovini, njegovih upora bnikih (slovenščina kot prvi jezik, slovenščina kot drugi ali tuji 
jezik), njihovi jezikovni zmožnosti, bralni pismenosti, sporazumevalnih potrebah in stališčih, 
spodbujanje kontrastivnih in sociolingvističnih raziskav, spodbujanje raziskav (zlasti 
ogrožen ih) slovenskih narečij in slovenščine v sosednjih državah in po svetu.«  
Kot kazalnik predlagamo število raziskav po posameznih področjih.  
5. cilj  
Ocenjena okvirna sredstva so relativno nizka (10.000 evrov), še zlasti zaradi šestkrat 
večjega zneska pri 6. c ilju. Kako graditi medkulturno in večjezičnostno ozaveščenost (kako je 
ta pravzaprav opredeljena?), hkrati pa komajda kaj (šestkrat manj) vložiti v ozaveščanje o 
različnih sporazumevalnih potrebah in načinih sporazumevanja (tudi starost naše družbe je 
vedn o višja, zaradi načina življenja vedno več »sodobnih« bolezni itd.). Podobno zmoti 
formulacija »demarginalizacija oseb z manjšinskimi sporazumevalnimi potrebami in načini 
sporazumevanja«, ki je terminološko sporna, hkrati pa jo lahko označimo kot vnaprejšn je 
stereotipno sklepanje, da so osebe z »manjšinskimi« sporazumevalnimi potrebami (kar koli 
že to pomeni) marginalizirane kar povprek.  
 
2.1.3.1  
Med izhodišča za razvijanje slovenščine kot prvega jezika v RS bi veljalo dodati tudi strpno in 
spoštljivo spora zumevanje.  
Pri 2. cilju je treba posebej omeniti razlikovanje med zapisanim in govorjenim jezikom, saj 
imata oba koda pomembno vlogo pri sporazumevanju v javni upravi.  
 
2.1.3.2.1 in 2.1.3.2.2  
Ker gre za problematiko slovenščine v zdomstvu, se zastavlja vpr ašanje, ali je v okviru 2. 
cilja res smiselno in korektno govoriti o »usposabljanju učiteljic in učiteljev za poučevanje v 
dvo- in večjezičnih okoljih«. Res se pri posamezniku razvija dvo - ali večjezičnost, a tovrstna 
okolja nastanejo, ko se na določenem o bmočju tudi zaradi številčnosti vzpostavijo določene 
jezikovne skupnosti.  
Na problematičnost združevanja skrbi za uporabnike v zamejstvu in izseljenstvu pod isto 
točko smo že opozorili.  
 
2.2 Jezikovna opremljenost  
2.2.1 Uvod  
Cilja 1 in 2  
Ukrep, ki v okviru  cilja 1 predvideva »vzpostavitev stabilnega financiranja za relevantne 
dejavnosti v raziskovalnih ustanovah, znotraj katerih se raziskovalci sistematično in 
dolgoročno ukvarjajo z raziskovanjem jezika in izkazujejo ustrezne strokovne reference«, je 
sicer nujen, vendar je ubeseditev zelo splošna. Gre za rešitev v okviru novega področnega 
zakona za raziskovalno dejavnost, ki je trenutno v pripravi, ali katero drugo rešitev? Če prvo,  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 19 
 potem se ta ukrep tiče raziskovanja jezika le kot enega izmed mnogoštevilnih  področij 
raziskovalne dejavnosti na Slovenskem; če drugo, je ubeseditev zelo splošna in niti ne 
namiguje na morebitne druge načine reševanja problematike. Višina sredstev, ocenjena na 
2.250.000 evrov, prav tako ni zadostna za vzpostavitev stabilnega finan ciranja. Na podoben 
način je treba premisliti tudi 1. ukrep v okviru cilja 2 (Optimizacija organizacije dejavnosti na 
področju opremljenosti slovenščine). Vse skupaj bi bilo treba uskladiti tudi s pripravljavci 
napovedanega novega Zakona o raziskovalno -razvojni dejavnosti . 
Predlagamo preoblikovanje ukrepa, npr. »Vzpostavitev sistema dodatnega stabilnega 
financiranja (neodvisnega od siceršnjega mehanizma financiranja znanstvenih raziskav, kot 
ga bo urejal predvideni področni zakon) relevantnih dejavnosti nac ionalnega pomena v 
raziskovalnih ustanovah, znotraj katerih se raziskovalci sistematično in dolgoročno ukvarjajo 
z raziskovanjem slovenskega jezika in izkazujejo ustrezne strokovne reference.«  
 
Cilj 4: Odprta dostopnost jezikovnih virov  
Ta cilj je problema tičen, ker lahko privede ob doslednem uveljavljanju do nasprotja z 
aktualnim pravnim redom RS, ki v temelju ščiti avtorja in njegove pravice.   
Nacionalna strategija odprtega dostopa je bila sicer sprejeta z najboljšimi nameni, vendar 
terminološko ni bila p remišljena, definira namreč:  
– objavo publikacije v zelenem in zlatem odprtem odstopu, pri čemer v obeh avtor naloži 
svoje delo na repozitorij, vendar ga v prvem lahko časovno zamakne za uporabo; in  
– objavo »raziskovalnih podatkov«, pri čemer strategija n e pove, kaj definira kot raziskovalni 
podatek.  
Besedilo v osnutku je zelo slabo premišljeno, saj bi lahko onemogočilo financiranje korpusov, 
ki bi vsebovali literarna ali druga avtorska dela, na primer vseh avtorjev in njihovih dedičev, ki 
jih zastopa Avt orska agencija Slovenije. Podpiramo odprto znanost, vendar se bo treba tega 
lotiti celostno, zlasti na področju zakonodaje, ki raziskovalnim ustanovam ne olajšuje ali 
sploh omogoča vključevanja vseh vrst besedil v korpuse ali njihovega navajanja v slovarju , 
saj se v praksi uporablja tolmačenje, da je že niz dveh besed lahko avtorsko zaščiten. Dokler 
Nacionalna strategija odprtega dostopa do znanstvenih objav in raziskovalnih podatkov v 
Sloveniji  ne bo zares usklajena in podprta z zakonodajo, je striktno izv ajanje lahko samo 
administrativno, ne bo pa prineslo dejanskega napredka. Dokler ne bo jasno, ali bo prišlo do 
sprememb zakonodaje, se moramo zavedati primerov, v katerih bo raziskovalna ustanova 
kazensko odgovorna za objavo dela raziskave v odprtem dostop u, kar je ovira pri 
raziskovanju (na primer vključevanje sodobnega leposlovja v korpuse), saj avtorske 
zakonodaje ne moremo kar zaobiti. Treba bo premisliti tudi načela za vključevanje avtorsko 
zaščitenih del v sicer odprtodostopna dela.  
Dodatek o SSKJ kaž e na popolno nepoznavanje že večkrat predstavljene problematike. 
Pravnega stanja za nazaj ne moremo popravljati, odprti dostop bo mogoč šele 70 let po smrti 
zadnjega avtorja.  
 
2.2.2 Jezikovni opis  
V razdelku so navedeni zastareli podatki (npr. o stanju na področju slovarskega opisa 
slovenščine), hkrati pa so mnoga relevantna področje le mimogrede navedena, ne da bi bile 
prednostne naloge konkretno opredeljene. Kljub opozorilom, da področje pravorečja v 
prejšnji resoluciji sploh ni bilo navedeno, uporabniki pa opozarjajo, da pravorečne priročnike 
nujno potrebujejo, pravorečje v aktualnem predlogu spet ni niti omenjeno.  
Oblikovanje jezikovnega opisa je zaradi neposredne navezanosti na temeljne jezikoslovne 
raziskave področje, ki ga je nasploh težko udejanjati projektno, zato pozivamo k ureditvi 
sistemskega proračunskega financiranja. Tudi sicer je finančni okvir, predviden za izdelavo 
temeljnih opisov slovenščine, bistveno preskromen.  
Jezikovna politika bi morala podpirati tudi raziskovalna področja, vezana na slovenski jezik, 
ki brez tovrstne podpore ne bodo mogla preživeti, hkrati pa so projektno »nekonkurenčna«. V 
predlogu besedila so npr. skoraj povsem prezrta tri področja, ki so glede financiranja v 
deprivil egiranem položaju, in sicer zgodovinsko jezikoslov je, etimologija in onomastika. 
Realno stanje na teh področjih lahko vodi v popolno izgubo cele generacije področno  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 20 
 specializiranih strokovnjakov. Trenutno je primanjkljaj še mogoče nadomeščati z 
jezikovnotehnološko obdelavo obstoječih analiz (čeprav ta pri stop ni ustrezen in gre zgolj za 
pomožni mehanizem za čas, ko se vzpostavi normalno stanje). Ko strokovnjakov za 
posamezno področje ne bo več, bosta tudi obdelava in predelovanje obstoječih temeljnih 
virov s tega vsebinskega področja nemogoča, saj ne bo no vih temeljnih raziskav in na njih 
temelječih baz. Že zdaj ni dovolj usposobljenih strokovnjakov npr. za pomoč pri strojnem 
označevanju zgodovinskih besedil, strokovnjakov za zgodovinsko slovaropisje, etimologijo in 
onomastiko pa že prav alarmantno primanjk uje. ARRS sicer skrbi za kakovost raziskav (kar 
je v izhodišču že povsem samoumevna etična naloga jezikoslovcev samih), ne more pa 
usmerjati njihove vsebine glede na potrebe jezikovne skupnosti, kar pa je naloga državne 
jezikovne politike. Spregled zgodovi nskega jezikoslovja, onomastike in etimologije ima lahko 
negativne posledice tudi pri raziskovanju sodobne slovenščine, podpora tem dejavnostim pa 
ne more biti ustrezna brez celovite strategije oživljanja teh deficitarnih področij.  
 
2.2.3 Standardizacija  
Razdelek o standardizaciji temelji – kot mnogi drugi v osnutku besedila – na zastarelih 
podatkih, zato so tudi njegovi sklepi in ukrepi deloma neustrezni. Poglavje bi moralo biti 
usmerjeno predvsem k cilju, da se pospeši izdelava pravopisnih pravil in pripa dajočega 
slovarja. Obenem bi morali v čim večji meri podpreti jezikovno svetovanje, ki neposredno v 
stiku z uporabniki odpira za sodobni pravopisni priročnik relevantna vprašanja in s tem 
izboljšuje relevantnost pravopisa. Realna slika finančnega stanja na  področju jezikovnega 
svetovanja je takšna, da si brez večje spremembe trenda lahko obetamo njegovo ukinitev in 
preusmeritev na Službo za slovenski jezik, ki je v preteklosti že odgovarjala na vprašanja 
uporabnikov. Podobno je z vsakodnevnim neformalnim sv etovanjem uporabnikom na ZRC 
SAZU. Dejstvo je, da odgovarjamo na najrazličnejša vprašanja tudi zato, ker je ISJFR avtor 
večine priročnikov. Ni pa to samoumevno, saj ni od nikoder financirano. Finančno stanje nas 
namreč sili k dolgoročni ukinitvi že vzposta vljene mreže svetovalcev. Tudi ta dotok vprašanj 
bo brez spremembe trenda preusmerjen na Službo za slovenski jezik, kjer pa ustrezno 
usposobljenega kadra ni. Zaradi podfinanciranosti se nam ruši torej dobro vzpostavljen 
sistem, ki ga imajo uporabniki za nu jnega in potrebnega, hkrati pa se načrtuje financiranje 
projektov, ki so prav tako nujni, a manj temeljni. Cilj jezikovne politike v prihajajočem obdobju 
bi tako moralo biti vzdrževanje in optimizacija delovanja svetovalnice kot ene od 
infrastrukturnih pod por pri posodobitvi pravopisnih pravil.  
Predvideni znesek dodatnega financiranja za to akcijo je povsem neustrezen.  
Opozorili bi tudi na dejstvo, da bi se morale jezikovnotehnološke raziskave s področja 
normiranja (če želimo pridobiti zbirko, primerno za raziskave normativnosti) usmeriti na 
odstopanja od zarisanih jezikovnosistemskih, stilističnih in diskurzivnih usmeritev, ki pogosto 
izvirajo iz kodifikacijskih načel 2. polovice 20. stoletja, in pri tem upoštevati poizvedbene 
potrebe strokovnjakov s podro čja normativistike.  
 
2.2.4. Terminologija  
Na področju terminologije pogrešamo zavedanje, da kakovostni terminološki viri ne morejo 
nastajati le na podlagi avtomatsko pridobljenih podatkov. Tako npr. terminoloških slovarjev 
ne moremo oblikovati zgolj na pod lagi specializiranih korpusov (ki so sicer dobra osnova za 
opis rabe terminologije na določenem področju), ampak je treba spodbujati tudi nastajanje 
strokovno verodostojnih terminoloških virov (npr. terminoloških slovarjev), pri katerih aktivno 
sodelujejo področni strokovnjaki in jezikoslovci. Ob tem je za načrtovanje financiranja 
terminologije po našem mnenju pomemben tudi podatek o stroških  slovarjev, ki nastajajo na 
takšen način: za izdelavo manj obsežnega terminološkega slovarja se predvideva okrog 
2.000 ur dela, za nastanek obsežnejšega pa okrog 3.500 ur dela. Takšen servis že obstaja 
na Inštitutu za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU, vendar je izrazito podfinanciran, 
zaradi česar se iz leta v leto bori za preživetje. Dodajmo še, da bo tudi uporab nost 
načrtovanega terminološkega portala močno odvisna od kakovosti (že nastalih in še 
načrtovanih) terminoloških virov, ki bodo vanj vključeni.   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 21 
 Strokovnjakom je treba poleg tega kontinuirano nuditi podporo pri oblikovanju 
jezikovnosistemsko ustrezne slove nske terminologije, kar skuša zagotoviti npr. terminološka 
svetovalnica v okviru spletišča Terminologišče. Takšno svetovanje bo treba sistematično 
podpirati, saj lahko le na ta način dovolj hitro odgovarjamo na potrebe strokovnjakov, ki ob 
pojavu novega po jma navadno prvi naletijo na poimenovalno vrzel v jeziku.  
 
2.2.5 Digitalizacija  
Če se tolikšen poudarek daje odprti znanosti, je treba nasloviti tudi njeno financiranje, zlasti 
financiranje odprtih objav. Znanstvenim in strokovnim revijam ponujanje objav v  odprtem 
dostopu namreč predstavlja izpad dohodka, kar se zaradi pomanjkanja finančnih sredstev 
pozna na kvaliteti revije, izpadu rednega izhajanja ipd. To torej ni samoumevno in tuje revije 
ta strošek zaračunajo avtorju prispevka (to je ob problematičnem načinu financiranja 
slovenske znanosti lahko precejšnje breme); v našem prostoru nekdaj prestižne revije, ki na 
področju slovenistike predstavljajo hkrati temeljne serijske publikacije (npr. Slavistična revij a, 
Jezik in slovstvo), odprti dostop ponujajo br ez (takšnega ali drugačnega) plačila, kar je 
gotovo eden izmed dejavnikov, ki je povzročil padec njihovega rangiranja v relevantnih 
znanstvenih indeksih. Vprašanje je, ali ocenjena višina sredstev 100.000 evrov zadošča.  
Predlagamo dodaten ukrep z izrecnim zapisom o financiranju odprtih objav, npr. »Dodelitev 
sredstev tistim (zlasti serijskim) znanstvenim in strokovnim publikacijam, ki ponujajo 
prispevke v odprtem dostopu in zagotavljajo spletni dostop do celotnih besedil znanstvene 
produkcije v slovenskem j eziku.«  
Tretji ukrep cilja 1 predvideva »spodbujanje projektov, ki bi tudi s pomočjo moči množic 
prispevali k zbiranju in digitalizaciji jezikovnega (narečnega) gradiva, npr. prek dijaških ali 
študentskih izvedb zbiranja gradiva s standardiziranimi dialektološkimi  vprašalnicami.« 
Čeprav bi takšen pristop nedvomno prispeval k zavedanju o pomenu slovenskih narečij, se je 
treba zavedati, da ima na takšen laični način pridobljeno narečno gradivo omejeno možnost 
uporabe v stroki oziroma je njegovo verodostojnost treba d odatno preverjati, zato lahko 
opisana metoda predstavlja zgolj dopolnilo k siceršnjemu znanstvenemu zbiranju in analizi 
slovenskega narečnega gradiva. Bogata narečna členjenost slovenskega jezika in z njo 
(glasovna, oblikovna, besedotvorna, skladenjska …) kompleksnost njegovih narečij namreč 
terja poglobljeno obravnavo, predpogoj zanjo pa je metodološko natančno pridobivanje 
narečnega gradiva. To lahko v dosti primerih presega stopnjo usposobljenosti laičnih 
zapisovalcev; pripominjamo tudi, da je mogoče nar ečno leksiko zbirati tudi prek spletnega 
vmesnika, v katerega uporabnik sam vpisuje narečno besedje. Predlagamo preoblikovanje 
ukrepa, npr. »Spodbujanje projektov, ki bi prispevali k zbiranju in digitalizaciji (narečnega) 
gradiva s standardiziranimi dialek tološkimi vprašalnicami, in sicer tako znanstvenih projektov 
kot tistih, pri katerih bi zbiranje potekalo s pomočjo množic, npr. prek dijaških ali študentskih 
izvedb. « 
V tem poglavju sta povsem umanjkal i tudi digitalizacija obstoječih slovarskih kartotek i n 
digitalizacija korpusov, uporabljenih za starejše še aktualne slovenske slovarje, npr. SSKJ, 
ESSJ. Pogrešamo seveda tudi digitalizacijo starejših slovenskih rokopisnih slovarjev , na 
kartotečnih listkih pripravljenih dvo -, trijezičnih obrnjenih slovarjev s slovenščino na prvem 
mestu , digitalizacijo starejših rokopisnih in tiskanih virov, predvsem iz 17. in 18. stoletja, in 
razvijanje orodij za uporabo tega gradiva. Takšna digitalizacija bi predstavljala nujen 
predpogoj za izdelavo zgodovinskega slovarja, k valitetnih jezikovnozgodovinskih raziskav in 
pripravo nove zgodovinske slovnice slovenskega jezika, omogočala pa bi tudi boljše 
raziskovanje slovenske etimologije in onomastike.  
 
Namesto sklepa  
 
Na Inštitutu za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU v zadn jih letih izvajamo poleg 
množice manjših več pomembnih velikih projektov, npr. izvajanje projekta Franček , 
vsakoletna priprava portala Fran, priprava eSSKJ, priprava novega Slovenskega pravopisa 
(pravopisnih pravil in pripadajočega slovarja), priprava term inoloških virov, delovanje  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 22 
 Terminološke svetovalnice, priprava Slovenskega lingvističnega atlasa in drugih mednarodno 
pomembnih dialektoloških atlasov, priprava Novega etimološkega slovarja slovenskega 
jezika, priprava zgodovinskega Slovarja slovenskega kn jižnega jezika 16. stoletja, 
neformalno svetovanje za uporabnike iz javne uprave, javnih občil, šolstva, znanosti itd., 
projekt formalnega svetovanja Jezikovna svetovalnica , priprava usmeritev in raziskav na 
področju jezikovne politike (npr. CRP Jezikovna politika RS in njeni uporabniki ) itd. 
Vse te dejavnosti so brez jezikovnopolitične podpore zmožne zbrati zgolj nekaj čez 60 % 
potrebnih sredstev za delovanje Inštituta. Finančna podhranjenost nas sili, da ob izvajanju 
temeljnih, praviloma dolgoročnih razis kav, prijavljamo vedno več krajših, kratkoročnih 
oziroma aplikativnih, ki ob enakem številu raziskovalcev močno upočasnjujejo udejanjanje 
prvih. Hkratna izvedba terja veliko časa, ki ga posledično zmanjkuje za raziskovanje in 
pripravljanje temeljnih jeziko vnih opisov.  
Ugotavljamo, da se je na račun sicer nujnega razvoja jezikovnih tehnologij po našem mnenju 
v zadnjih letih zanemarilo temeljno raziskovanje jezika in oblikovanje jezikovnega opisa v 
obliki temeljnih jezikovnih priročnikov. Oboje je lahko uspe šno samo, če deluje vzporedno in 
usklajeno.  
Sprašujemo se, koliko časa bomo takšen tempo sploh še zmogli. Ali si naša stroka res lahko 
privošči tolikšen zaostanek na področju temeljnih raziskav jezika in njegovega opisa? Ob 
nadaljevanju takšne jezikovne p olitike bomo že kmalu prisiljeni izvajati zgolj dela, ki so 
financirana, in to zgolj v obsegu financiranih ur.  
 
Metka Furlan  (Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU) : 
Etimološke ter onomastične raziskave slovenskega jezika  
 
Etimološko -onomas tična sekcija je edini center v Sloveniji s poslanstvom, da skrbi za 
kontinuirano etimološko, onomastično in primerjalnojezikoslovno interpretacijo slovenskega 
občno - in lastnoimenskega fonda. Ta kratek opis je seveda le vrh ledene gore številnih 
raznovrst nih opravil in znanj, ki so nujen pogoj, da do naših rezultatov sploh pride. Ni treba 
posebej izpostavljati, da šele temeljni raziskavi lahko sledi aplikacija s predstavitvijo za laike. 
V besedilu Resolucije o nacionalnem programu za jezikovno politiko 201 9–2023 pa so vsa tri 
naša delovna področja artikulirana izjemno pičlo in ohlapno, čeprav so pomemben vir 
pojasnil o slovenskem jeziku, zato bi se pričakovalo, da bodo z drugimi enakovredno 
zastopana in podpirana tudi v njem.  
 
V sklopu Jezikovni opis se etimo loški podatek omenja kot eden od podatkov v slovarju 
slovenskega jezika, v nadaljevanju pa se pri dodatni jezikovni opremljenosti, za katero bo 
treba sestaviti, digitalnemu okolju prilagoditi ali pa gradivno dopolniti in nadgraditi vrsto 
slovarjev, omenjat a slovarja zemljepisnih imen slovenskega narodnega prostora in 
eksonimov ter slovar slov enskih osebnih imen (rojstnih in priimkov), ko pa se govori, da ima 
slovenščina tudi svojo zgodovino in predzgodovino, je izpostavljeno, da je treba pozornost 
posvetiti tudi zgodovinsko - in primerjalnojezikoslovnim raziskavam in tudi prenovi 
etimološkega s lovarja. To je pa tudi vse, kar se glede etimologije, onomastike in 
primerjalnega jezikoslovja prebere v resoluciji.  
 
Sistemsko financiranje infrastrukturne dejavnosti pri nas sploh ne obstaja, posledice pa so 
usodne, zato tudi v Etimološko -onomastični se kciji močno zaostajamo pri skeniranju in 
digitalizaciji starih kartotek, ki bi med drugim omogočila tudi postopno gradnjo nujno 
potrebnega onomastičnega portala z vsemi tipi lastnih imen in raznovrstnimi podatki, tudi 
našimi. Kar je bilo do sedaj pod našim  okriljem narejenega, je ob obveznostih do ARRS in  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 23 
 enakem, praviloma minimalnem številu raziskovalcev, nastalo na lastni pogon, na podlagi 
entuziazma. Digitalizacijo Pleteršnikovega slovarja, ki je v naši sekciji potekala kot priprava 
za novi cikel etimolo ških raziskav, je država financirala z nič sredstvi, ekonomski učinek 
široko dostopnega slovarja pa je bil in je še enormen, v slovenskem in mednarodnem 
prostoru. Ko se govori o opremljenosti slovenščine, ostaja popolnoma prezrt pomemben 
segment. To so pon atisi, digitalizacija starih slovarskih tiskov in izdaja zbranih del 
posameznih jezikoslovcev. Ti viri so pomemben člen pri ohranja nju tradicije znanj, so most 
med včeraj in danes in ekonomsko visoko učinkoviti. V svetu za izdajo takih publikacij ni 
težav,  pri nas pa možnosti ni bilo in je tudi še ni. Zbrani jezikoslovni spisi I –II Franceta 
Bezlaja iz leta 2003 so bili izgotovljeni brez državne finančne podpore in enako bi se zgodilo, 
če bi jih pripravljali danes.  
 
Vsak, ki se resno ukvarja z raznovrstnimi vprašanji slovenskega jezika, naj se tičejo njegove 
sodobnosti ali preteklosti, bo verjetno priznal, da mu pri delu zanesljivi etimološki, 
onomastični in primerjalnojezikoslovni podatki pridejo še kako prav, četudi uporablja 
popolnoma drugačne metodološke pristope. V znanosti so etimologija, onomastika in 
primerjalno jezikoslovje vitalne veje jezikoslovja, izven svojih področjih pa imajo za večino 
uporabnikov v Sloveniji tako kot v drugih državah vlogo nepogrešljivega servisa. Nekdo želi 
vedeti, od kod je n jegov priimek, kaj neki pomenita besedi bešek in garmprat , nekdo 
asociativno razlaga rečno ime Dragonja in ljubljanski Golovec , drugi brez pomisleka narečno 
besedo zora v pomenu ‘mozolj’ enači z zora ‘jutranji svit’, narečno gorica ‘vaški trg’ pa z 
gorica ‘vzpetina’, nekateri ne morejo razumeti, zakaj se Izolani tako krčevito branijo tistega j, 
ki jim je bil vsiljen v Izoljan , spet drugi sprašuje, zakaj soglasnika j v prihodnji  ni tudi v besedi 
prihodnost itd. Razumljivi in zanesljivi odgovori na taka in dr uga vprašanja se seveda ne 
stresajo iz rokava, ampak zahtevajo znanje, ki je lahko le rezultat kontinuiranega 
znanstvenega raziskovanja. V zvezi s tem je izredno pomembno pravočasno pomlajevanje 
ustreznega znanstvenega kadra, da ne bi prišlo do kolapsa. In  prav ta preti naši sekciji, če 
področjem, ki jih preučuje, državna jezikovna politika ne bo priznala njihovega dejanskega 
pomena, da bi bilo raziskovanje slovenskega jezika lahko uravnoteženo.  
 
Slovenščina se je s SNB in sedaj tudi z eSSKJ, ki v geslih v sebujeta tudi razdelek 
etimologija, uvrstila med večino evropskih jezikov, kjer podajanje tudi tega podatka 
predstavlja slovarski standard, čeprav je tam praviloma omejeno na podatek o izvoru. Izvor 
in etimologija kot podatka sodita v območje etimološkega postopka, za potrebe slovarjev 
knjižnih jezikov ipd. pa se kot oklešček, razumljiv širšemu uporabniku, v stroki pa 
konsenzualno sprejet, oblikuje iz obstoječih temeljnih etimoloških raziskav.  
 
Temeljni etimološki slovarji so rezultat dolgotrajnega dela in  zato v stroki veljajo za dokument 
časa, odraz stanja stroke določenega obdobja, ki morajo zato ostati intaktni. Lahko se 
ponatiskujejo, prenavljajo pa ne. Hrvati so pred leti naivno pričeli s prenovo Skokovega 
etimološkega slovarja, zanj porabili veliko č asa in denarja ter šele potem ugotovili, da tako ne 
gre. Torej ne prenova, ampak izdelava Novega etimološkega slovarja slovenskega jezika, ki 
v naši sekciji že poteka po metodoloških in vsebinskih načelih, predstavljenih v poskusnem 
zvezku iz leta 2013.  
 
Treba pa je izpostaviti še le navidezno malenkost iz Resolucije, ki govori o tem, da besedilo 
ni bilo celostno premišljeno in prečiščeno, in sicer izsek, v katerem se govori o uradnih 
imenih firm, češ da se »postopek ugotavljanja slovenskosti premalo objekt ivizira, saj kot 
merilo ustreznosti firme navaja tako reprezentativne korpuse kot nekaj etimološko obarvanih 
kriterijev«. Kaj pomeni besedno zaporedje »etimološko obarvani kriteriji«, ni jasno, vzbuja pa 
neprijeten občutek, da je bil termin naše stroke na tem mestu uzurpiran.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 24 
  
Andreja Legan Ravnikar  (Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC 
SAZU) : Zgodovinski slovarji slovenskega jezika in digitalizacija korpusov 
starejših slovenskih besedil  
 
Za potrebe temeljnega opisa sodobnega slovenskega jezika (novo znanstveno slovnico) so 
nujne predhodne raziskave tudi z navidezno obrobnih jezikoslovnih področij, npr. iz 
zgodovinskega jezikoslovja in znotraj tega iz zgodovinskega slovaropisja .4 V novem 
nacionalnem programu za jezikovno politiko (2019 –2023) je z godovinsko jezikoslovje 
omenjeno mimogrede, brez konkretno opredeljenih prednostnih nalog, zgodovinsko 
slovaropisje pa sploh ne. Ker tudi raziskave jezika starejših obdobij ne odgovarjajo na 
vsakodnevne potrebe slovenske jezikovne skupnosti, so s stališča financiranja manj 
aktualne. Realno stanje v Sekciji za zgodovino slovenskega jezika Inštituta za slovenski jezik 
Frana Ramovša kaže na velik kadrovski primanjkljaj, kar lahko v prihodnosti vodi v izgubo 
cele generacije področno specializiranih strokovnjako v.  
 
V primerjavi z večino drugih slovanskih jezikov, da ne govorimo o drugih (prim. nemščino, 
angleščino itd.), smo v hudem zaostanku tako glede slovarjev posameznih 
jezikovnozgodovinskih obdobij kakor temeljnega splošnega zgodovinskega slovarja 
slovenske ga jezika, ki bi zajemal izrazne in pomenske spremembe besed od prvih zapisanih 
virov do sodobnosti. To je temeljna dolgoročna naloga slovenskega zgodovinskega 
slovaropisja (leksikografije).  Skrb za nematerialno zgodovinsko dediščino – slovenski jezik 
pa m orajo pristojni na državni ravni zaščititi, ker je prav ta temelj identitete naše države.  
 
Močno zaostaja tudi digitalizacija korpusov starejšega slovenskega slovstva in 
neumetnostnih besedil, predvsem iz 17. in 18. stoletja, tako rokopisnih kakor knjižnih  izdaj, 
kar je nujni predpogoj za izdelavo splošnega zgodovinskega slovarja slovenskega jezika . Za 
aktivno uporabo digitaliziranega jezikovnega gradiva pa je potrebno razvijanje orodij, 
drugače besedilne korpuse le arhiviramo (npr. d Lib), ne moremo pa jih uporabljati za 
slovaropisne potrebe.  V delu je »Kor pus vseh slovenskih knjižnih besedil 16. stoletja«, ki ga 
pripravljamo na Inštitutu za slovenski jezik, kjer bodo na voljo v obliki xml prepisana vsa 
ohranjena besedila 16. stoletja. Še naprej je treba pod pirati projekte digitalizacije, kot je bil 
na primer  »Korpus  slovenskih knjižnih besedil 16. stoletja«  ali » Jezikovni viri starejše 
slovenščine« . Ob tem se kaže p roblem pomanjkanja strokovnih sodelavcev (ne 
raziskovalcev!) zaradi nepoznavanja branja starej ših pisnih virov, pregledovanja skenov in 
prepisov in primerjave z izvirno jezikovno podobo besedil, kar pomeni dodatno obremenitev 
za raziskovalce s tega področja.  Vzporedno s takšnimi projekti pa je nujno podpirati tudi 
projekte elektronskih kritičnih iz daj starejših besedil . 
 
Pomembna naloga je tudi digitalizacija obstoječih slovarskih zbirk, ohranjenih na kartotečnih 
listkih, ki so dostikrat obrnjeni starejši slovenski rokopisni slovarji. Tudi digitalizacija starejših 
slovenskih slovarjev je najboljši n ačin, da jih ohranimo pred nehotenim uničenjem (požari) ali 
izgubo . Na primer v Sekciji za zgodovino slovenskega jezika imamo izpise  iz Alasijevega 
(1607), Kastelec -Vorenčevega (1680 –1710), Hipolitovega (1712), Apostlovega (1760), 
Pohlinovega (1781), Gutsm anovega (1789), Zagajškovega (1773 –1790), Vodnikovega 
(1806 –1817) in Pennovega slovarja (1854), ki z izjemo Kastelec -Vorenca še čakajo na 
digitalizacijo.  
 
4 Zgodovinski slovarji sodijo med diahrone slovarje, ki prikazujejo življenje besed v jeziku. Njihov temeljni 
namen je celovit prikaz vsake  besede na vseh jezikovni h ravninah iz preteklih obdob ij jezikovne zgodovine, za 
katere obstajajo pisni viri.   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 25 
  
Helena Dobrovoljc  (Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU) : O 
poglavju »Standardizacija « v predlogu Resolucije o nacionalnem programu 
za jezikovno politiko 2019 –2023 (ReNPJP19 -23) 
 
Problem poglavja »Standardizacija« je dvoplasten, saj se vsebina ne sklada povsem s 
ciljem:  
– v opisu vsebine  resolucijsko besedilo izpostavlja kodifikacijo, tj. vprašanja sodobnega 
knjižnega jezika, njegove normativnosti in potreb javnosti po vrednotenju jezikovnih pojavov 
glede na sprejemljivost uporabe v knjižnem jeziku;  
– v cilju  se ukvarja s potrebami maternih in tujih govorcev po učenju slovenščine in 
sporazumevanju v skladu z n jo. 
 
Teoretsko je standardizacijska dejavnost proces, ki poteka v več fazah, in sicer:  
 standardizacija  je izbira primerne narečne ali (nad)regionalne osnove pisanemu, tj. 
knjižnemu jeziku (pri Slovencih Trubarjeva izbira v 16. stoletju);  
 alfabetizacija  je prilagoditev pisave glasovni podobi jezika (pri Slovencih 16. 
stoletje);  
 grafizacija  je proces oblikovanja zapisovalnih/pravopisnih pravil (v slovnicah od 16. 
do 19. stoletja, ko izide prvi slovenski pravopis – 1899);  
 kodifikacija  je ciklični proces posoda bljanja jezikovne norme ( vzdrževanje  prožne 
ustaljenosti norme knjižnega jezika od začetka 20. stol. dalje).  
 
S tem, ko narod jezik standardizira, izkaže svojo družbeno moč in avtonomijo  kolektiva 
govorcev, saj se vzpostavi kot skupnost, ki zmore skrbeti z a jezik. V sodobnosti je v 
kontekstu standardizacije jezikovna skupnost postavljena pred izziv intelektualne discipline , 
kakršno zahteva kodifikacija, tj. vzdrževanje prožne ustaljenosti norme knjižnega jezika oz. 
knjižnojezikovnega standarda . K spoštovanj u knjižnojezikovnega standarda govorce navaja 
ne le ta standard sam, ki v ustrezni meri sledi živemu govoru, temveč tudi normativna 
pristojnost oz. družbena moč v proces vključenih ustanov. Standardizacija je v sočasni 
slovenščini prisotna, kadar se odloča mo o knjižnojezikovnem značaju jezikovnih prvin, ki so 
bile doslej nestandardne, sicer pa je aktualna zgolj zadnja od standardizacijskih dejavnosti – 
kodifikacija . 
 
Kodifikacija kot standardizacijska dejavnost, s katero se zadnje desetletje pospešeno 
ukvar jamo, kaže, da gre pri posodobitvi najbolj razširjenega slovenskega normativnega 
priročnika – pravopisa za kompleksen sistem, ki poteka na treh nivojih in rezultira v vsaj štirih 
kazalnikih. V ReNPJP19 –23 bi zato morali v čim večji meri podpreti ( 1) jeziko vno 
svetovanje , ki neposredno v stiku z uporabniki odpira vprašanja o knjižnem jeziku in 
pomanjkljivostih njegovega opisa; pripravo novega pravopisnega priročnika , tj. (2) 
pravopisnih pravil in (3) pravopisnega slovarja ; in (4) delovanje standardizacijskih  komisij 
(Pravopisna komisija pri SAZU in ZRC SAZU – po zgledu Komisije za standardizacijo 
zemljepisnih imen Vlade Republike Slovenije).  
 
K jezikovnemu svetovanju (1)  
Jezikovna svetovalnica Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša je od začetkov delovanj a 
(leta 2012) javno objavila več kot 2200 odgovorov na različna vprašanja, kljub temu pa se 
število vprašanj, ki jih zastavljajo uporabniki, nenehno povečuje. Kratka anketa, izvedena 
med decembrom 2016 in julijem 2017, h kateri so bili povabljeni vsi upora bniki Jezikovne  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 26 
 svetovalnice – tako tisti, ki vprašanja zastavljajo, kot tisti, ki jo uporabljajo zgolj kot vir, je 
pokazala, da svetovalnico uporabljajo večinoma izobražene osebe v profesionalno najbolj 
aktivnih letih. Najbolj povedna sta podatka, da se n a odgovor iz svetovalnice v svojem okolju 
lahko sklicuje ta dve tretjini (67 %) anketirancev in da jih kar polovica (51 %) kot edino ali kot 
eno od motivacij za uporabo Jezikovne svetovalnice navaja poklicne potrebe, pri čemer 
navajajo, da poznajo jezikovne  priročnike, toda v njih ne najdejo odgovora na vprašanje ali 
pa primera ne znajo/morejo aplicirati na pravopisna pravila ali slovnična določila, slovarsko 
razlago ... Slednje kaže, da je jezikovno svetovanje nujno potrebno, saj ne prinaša le 
odgovorov, te mveč tudi opozarja na različne interpretativne možnosti, ki jih pogosto toga 
slovarska ali priročniška ubeseditev ne omogoča. Poleg tega svetovalnica v veliki meri 
nadomešča posvetovalno strokovno telo, ki usklajuje neskladja med priročniki, med priročniki  
in učbeniki, presoja glede razhajanj med priročniki in učbeniki ter nadomešča t. i. glas stroke.  
 
K pravopisnemu priročniku – pravilom in slovarju (2, 3)  
Iz resolucijskih predlogov se že nekaj let na tiho umika financiranje pravopisnega slovarja, 
kar zag otovo izvira iz nepoznavanja njegove sodobne vloge ob pravopisnih pravilih. 
Kritičnost do pravopisnega slovaropisja upravičeno izvira iz preširoke obvestilnosti in črno -
bele normativnosti v pravopisnih slovarjih, ki so nadomeščali enojezični pomenskorazlag alni 
slovar (izdaji SP iz let 1950 in 1962), kasneje pa pretirano uveljavljali normativne usmeritve 
(SP 2001), že zdavnaj presežene s SSKJ.  
Sodobni pravopisni slovar (ePravopis, portal Fran) je zgolj gradivska razširitev pravopisnih 
pravil, ki se prednostn o usmerjajo na probleme, povezane s prevzemanjem tujega 
imenskega fonda, rabo velike in male začetnice ter pisanja skupaj ali narazen. Sodobni 
pravopisni slovar ni puristični priročnik, ki iz konteksta iztrgano leksiko usmerja od tujega ali 
prevzetega k do mačemu, temveč je edini sodobni slovarski priročnik, ki opozarja na:  
pomensko razlikovanje velike in male začetnice ( Tolminec 'prebivalec Tolmina ali Tolminske'  
– tolminec 'vrsta sira');  
pomensko širjenje lastnih imen ( Viking  1. pripadnik severnogermanskeg a plemena; 2. 
nadomestno ime za Norvežane, predvsem v zvezi s športom; 3. dežela Vikingov 
'nadomestno ime za skandinavske države, predvsem Norveško in Dansko') ; 
notranjo diferenciacijo lastnoimenskega ( Evropa  1. osebno ime; 2. zemljepisno ime; 3. 
stvarno i me); 
strategije pri prevzemanju imen iz tujih jezikov ipd.  
Hitra jezikovna dinamika in globalizacija prinašata v slovenščino imena iz jezikov, katerih 
glasovja ne poznamo, zato jih tudi ne znamo govorno prilagoditi slovenščini, kaj šele 
ustrezno pregibati v skladenjskem kontekstu. Pravopisna pravila, ki naj bi uporabniku na 
ubeseditveno preprost način predstavila splošna načela glede posameznih vprašanj, ne 
morejo gradivsko zaobjeti vseh primerov, temveč zgolj najbolj tipične, zato je slovarski del 
pravopis a nujna gradivska razširitev pravil.  
 
K standardizacijskim telesom (4)  
Standardizacijska dejavnost za zemljepisna imena je v RS organizirana po načelu koncesije, 
ki jo je podelila Vlada RS, pri standardizacijski dejavnosti za splošna jezikovna vprašanja pa  
standardizacijsko telo ni organizirano prek razpisa in s participacijo deležnikov različnih 
ustanov oz. skupin, temveč je njegovo jedro na SAZU in ZRC SAZU, na Inštitutu za 
slovenski jezik Frana Ramovša. Slednji organizacijsko in vsebinsko vodi komisijo o beh 
ustanov, v kateri delujejo vabljeni strokovnjaki različnih slovenskih ustanov.  
Delovanje Pravopisne komisije pri SAZU in ZRC SAZU doslej še ni bilo finančno podprto s 
strani nobenega pristojnega ministrstva (kultura, znanost …), pravopisna in posledič no 
standardizacija in kodifikacija slovenščine nista bili evidentirani kot predmet javnega razpisa, 
temveč se odvijata po iniciativi ustanove ZRC SAZU kot nujna strokovna dejavnost, potrebna 
za pripravo jezikovnih priročnikov. Delo komisije opravlja delovn a skupina, organizirana v 
dveh telesih – delovnem in svetovalnem. Prvo je kadrovsko deloma prekrivno s skupino za 
pripravo ePravopisa , tj. pravopisnega slovarja (štirje od petih članov slovarske pravopisne 
skupine delujejo v delovnem telesu PK), ki poteka v programu »Slovenski jezik v sinhronem  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 27 
 in diahronem razvoju«. Prepuščanje visoko prioritetne standardizacijske dejavnosti zgolj 
samoorganiziranju ustanov, ki pripravljajo priročnike z normativnim značajem, je slab način 
organiziranja, usmerjanja in uravna vanja standardizacijske dejavnosti.  
 
Pripombe na splošno besedilo so torej podane v zgornjih utemeljitvah, pripombe na cilj, 
kazalnike in ukrepe pa podajam v spodaj podčrtanem besedilu:  
 
ReNPJP10 –23 
Cilj: Izvajanje dejavnosti, s katerimi bodo maternim in t ujim govorkam in govorcem, ki se 
želijo naučiti slovenščine, zagotovljeni vsi pogoji, da se seznanijo z jezikovnim standardom in 
se sporazumevajo v skladu z njim  
Ukrepa : 
 delovanje svetovalnega telesa, ki deluje prek prosto dostopnega spletnega portala s či m 
več dosegljivimi jezikoslovnimi podatki o slovenščini;  
 posodobitev kodifikacije v skladu s posodobljenim jezikovnim opisom.  
Kazalnika:  
 delovanje svetovalnega telesa,  
 izdaja pravopisnega priročnika.  
Ocenjena okvirna sredstva: 600.000 evrov.   
 
PREDLOG ZA SPREMEMBO (podčrtano)  
Cilj: Izvajanje dejavnosti, ki zagotavlja posodabljanje in vzdrževanje knjižnojezikovnega 
standarda  in ob tem zagotavljanje pogojev, da se govorke in govorci slovenščine  seznanijo z 
knjižnim jezikom  in se sporazumevajo v skladu z njim   
Ukrepi : 
 delovanje svetovalnega telesa, ki deluje prek prosto dostopnega spletnega portala s čim 
 priprava novih pravopisnih pravil v skladu z izraženimi potrebami govork in govorcev ter 
posodobljenim jezikovnim opisom;  
 priprava slovarskega dela pravopisa, temelječega na normativnih problemih;  
 delovanje standardizacijskih teles.  
Kazalnika : 
 izdaja pravopisnega priročnika, tj.  pravopisnih pravil in pripadajočega slovarja . 
Ocenjena okvirna sredstva: 1.200.000 evrov.   
 
Branka Kalenić Ramšak  in Marjana Šifrar Kalan  (Oddelek za romanske 
jezike in književnosti , Filozofsk a fakultet a, Univerz a v Ljubljani) : Odprta 
tujejezična politika v slovenski šolski vertikali: primer španščine  
 
Slovenski narod si mora najprej prizadevati za ohranitev in bogatitev slovenskega jezika, ki 
predstavlja jedro slovenske identitete, še posebej v izobraževalnem sistemu, takoj zatem pa 
za poznavanje čim širšega nabora tujih jezikov in kultur, ki nas in n aš materni jezik le 
bogatijo. Želimo si, da bi svet spoznal nas in da bi ga mi poznali, a to brez poznavanja tujih 
jezikov ni mogoče. Kot dvomilijonski narod z zelo dobro tradicijo poučevanja tujih jezikov 
moramo ohranjati globalno zavest in se svetu odpir ati z znanjem jezikov, ki bodo v 21. 
stoletju določali obrise človekovega vsakdana.   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 28 
  
Zato moramo zagovarjati odprto in demokratično jezikovno politiko, ki bo v slovenskih šolah 
bodočim rodovom odpirala možnosti učenja oziroma izbire tujega jezika ter prep ustila šolam, 
staršem in otrokom, da se svobodno, glede na interes in razpoložljive kadre, odločajo o izbiri 
tujih jezikov, ki jih bodo na šolah ponudili. Podatki Eurydice (2017: 45) namreč kažejo, da se 
za odprto jezikovno politiko odloča večina evropskih  držav, kjer pristojni organi določijo nabor 
jezikov, ki jih šole morajo ponuditi, le -te pa se potem svobodno odločajo, katere jezike bodo 
poučevale in katere dodatne jezike bodo še ponudile.  
 
S tem prispevkom bi se radi osredotočili na vlogo drugega tujeg a jezika v slovenskih 
osnovnih šolah, kjer se tuji jezik trenutno poučuje na štiri različne načine: kot obvezen 
neobvezen drugi tuji jezik, kot obvezen izbirni predmet, neobvezen izbirni predmet, interesna 
dejavnost ali jezik, ki ga financirajo nekatere ob čine. V nabor obveznega drugega tujega 
jezika je potrebno postopoma vključevati čim več jezikov, za začetek vsaj tako, kot je 
predvideno v osnutku pričujoče Resolucije v točki 2.1.6 (tretji ukrep), ko bi v primeru uvedbe 
obveznega drugega tujega jezika v o snovni šoli nabor jezikov vseboval tuje jezike, ki jih dijaki 
lahko opravljajo na maturi (angleščina, francoščina, italijanščina, nemščina, ruščina, 
španščina in latinščina), in sosedske jezike (italijanščina, nemščina, hrvaščina, 
madžarščina). Dejansko im amo tako nabor devetih jezikov (8 tujih jezikov in latinščino), saj 
sta italijanščina in nemščina vključeni tako v maturitetne kot sosedske jezike.  
 
Evropska unija  kot geografski prostor ni omejena z mejami in ozkim pogledom na sedanjost, 
temve č gre za sp reminjajoči se prostor, kar dokazujejo v zadnjem času različni politični 
dogodki in težnje po spremembah. Evropska unija je že postala del globalnega, razvojno 
naravnanega in v prihodnost usmerjenega sveta; ob hitrem razvoju številnih neevropskih 
držav bo morala takšni znanstvenoraziskovalni in tehnološki usmeritvi slediti še bolj zavzeto, 
pri čemer ne smemo pozabiti na ohranjanje in razvoj humanističnih vrednot, ki predstavljajo 
temelj evropske skupnosti kot skupnosti različnih narodov.  
 
Med svetovno najb olj razširjenimi jeziki so se znašli angleščina, kitajščina in španščina. Zato 
pričakujemo, da se bodo otroci v naših osnovnih šolah lahko učili teh jezikov , skupaj z 
ostalimi tujimi jeziki, ki jih šole že ponujajo ali jih bodo v prihodnosti želele ponudit i. 
Zavedamo se, da širša ponudba jezikov v osnovni šoli lahko starš em in u čencem povzroča 
težave pri izboru, zato menimo, da  je  tako ravnateljem in učiteljem osnovnih šol kot starš em 
in učencem potrebno ponuditi strokovno podporo in kakovostne informacij e, vendar ob 
možnosti izbora čim širšega nabora tujih jezikov. Vanj morajo biti vključeni tisti jeziki, ki so 
uveljavljeni ne samo v svetu, ampak tudi v javno -izobraževalnih ustanovah v Sloveniji. Če 
navedemo primer španščine, lahko ugotovimo, da se jo je v letu 2016/2017 učilo več kot 
1000 učencev na 66 slovenskih osnovnih šolah (vseh osnovnih šol je bilo 453).  
 
Kako razširjeno je učenje španščine v Evropski uniji , govori podatek Eurydice (2017: 75), da 
se 90 % vseh evropskih osnovnošolcev poleg angleščine , nemščine in francoščine uči tudi 
španščino, vsi ostali jeziki so v veliki manjšini (10 %). Znotraj Evropske unije je uč encev med 
starostjo 11 in 15 let, ki imajo na urniku španščino, že 2 milijona. Skoraj polovica švedskih in 
francoskih srednješolcev se uči španščino, prav tako je ta odstotek izjemno izstopajoč na 
Irskem, v Italiji in Nemčiji, kjer je takšnih učencev približno pol milijona, čeprav v teh državah 
španščina ni sosedski jezik. V Franciji, Nemčiji, na Norveškem in v Veliki Britaniji je 
španšči na v osnovnih in srednjih šolah drugi tuji jezik (Eurydice, 2017). Za podkrepitev 
smiselnosti poučevanja španščine v osnovni šoli navajamo še nekaj zgovornih številk: 
španščina ima 490 milijonov govorcev, 7,8 % svetovnega prebivalstva govori španščino kot 
materni jezik,  za angleščino in kitajščino je tretji najbolj uporabljen jezik na spletu in drugi 
jezik na Wikipediji ter Facebooku. V skladu z britansko raziskavo o najbolj pomembnih jezikih 
za Veliko Britanijo (Board in Tinsley, 2013: 17) je španščina na prvem mestu, sledijo ji 
arabščina, francoščina, kitajščina in nemščina.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 29 
 V slovenskih šolah deluje kakovostna kadrovska mreža, ki bi jo v primeru že osnovne 
omejevalne jezikovne politike izgubili in tako zavrgli dober in izkušen kader. Tovrstna 
posledica l ahko predstavlja problem tudi za kadrovsko politiko na osnovnih šolah, kjer mnogi 
učitelji poučujejo dva jezika in tako šoli zapolnjuje kvoto učnih ur. Na Univerzi v Ljubljani 
(Filozofski fakulteti) tudi po bolonjski reformi vzpodbujamo študij dvopredmetni h programov. 
Če si kot družba zaenkrat ne moremo privoščiti povsem odprtega nabora učenja tujih jezikov 
v skladu s spremembami v globalnem svetu, potem se zdi v osnutku Resolucije (točka 2.1.6, 
tretji ukrep) upoštevanje našega predloga iz javne razprave o novem Nacionalnem programu 
za jezikovno politiko (november 2017) in naših pripomb iz javne razprave o Zakonu o 
spremembah in dopolnitvah Zakona o osnovni šoli zelo vzpodbudno in konstruktivno, saj 
predlog ustreza realnemu stanju v osnovnih šolah in zadovol ji vsako strokovno presojo. Pri 
tujih jezikih na maturi (6 tujih jezikov in latinščina) imamo zagotovljeno vso vzgojno -
izobraževalno vertikalo od osnovno - preko srednješolske do univerzitetne ravni, 
kjer izvajamo pedagoške programe za izobraževanje učitelj ev vseh maturitetnih tujih jezikov. 
Pri uveljavljanju Resolucije in bolj odprte jezikovne politike bo torej na potezi Zavod RS za 
šolstvo, ki bo moral obstoječi Učni načrt za drugi tuji jezik v 4. do 9. razredu (Pevec Samec, 
2013: 5) ustrezno dopolniti še z ruščino, španščino in latinščino.  
 
Pričakujemo, da se bo tradicija zavzemanja za enakopravnost tujih jezikov nadaljevala, saj je 
bilo takšno odprto načelo v slovenskem šolskem prostoru prisotno tako pri maturitetni, 
kurikularni kot gimnazijski prenovi. L ogična in nujna posledica drugega tujega jezika v 
osnovni šoli pa je tudi vsaj dveletno učenje drugega tujega jezika v srednjih strokovnih šolah, 
kjer se sedaj sistemsko pouč uje le en tuji jezik, večinoma angleščina. Z učenjem dveh tujih 
jezikov bi sledili  smernicam članic EU, kjer se po podatkih Eurydice vsaj 60 % evropskih 
učencev med starostjo od 11 do 16 let uči najmanj dveh tujih jezikov.  
  
Zaradi vseh navedenih argumentov upamo, da bo nov Nacionalni program za jezikovno 
politiko (2019 –2023) glede možn osti izbire učenja tujih jezikov bolj odprt, kot so bili prejšnji 
programi, tako da bo bodočim rodovom omogočena izbira, ki je v skladu z nacionalnimi, 
evropskimi in svetovnimi uveljavljenimi strokovnimi kriteriji ter hkrati odsev globalne realnosti.  
 
Viri: 
Board, K. , in Tinsley, T. (2013), Languages for the Future.  London: British Council. Dostopno 
na: https://www.britishcouncil.org/sites/default/files/la nguages -for-the-future -report.pdf . 
Evropska komisija/EACEA/Eurydice (2017), Key data on Teaching Languages at School in 
Europe – 2017 Edition. Eurydice Report.  Luxembourg: Publications Office of the European 
Union.  
Inštitut Cervantes (2016), El español un a lengua viva: Informe 2016 . 
Pevec Samec, K. (ur.) (2013), Učni načrt. Program osnovna šola. Drugi tuji jezik v 4. do 9. 
razredu. Ljubljana: Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport: Zavod Republike Slovenije 
za šolstvo. Dostopno na:  
http://www .mizs.gov.si/fileadmin/mizs.gov.si/pageuploads/podrocje/os/devetletka/program_ra
zsirjeni/Drug i_TJ_izbirni_neobvezni.pdf.  
Uradni list Republike Slovenij e (2008), Pravilnik o postopnem uvajanju drugega tujega jezika.  
Vlada Republike Slovenij e (2015), Akcijs ki načrt za jezikovno izobraževanje.   
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 30 
 Tomaž Wraber   (bivši predsednik Zveze društev slepih in slabovidnih 
Slovenije ): Slepi in slabovidni državljani RS in ReNPJP  
 
Dovolite mi, da ta sestavek začnem z mislijo, da se je treba najprej javno in glasno zah valiti 
vsem, ki so nekoč začutili potrebo po resoluciji o nacionalnem programu za jezikovno politiko 
in dosegli, da je sploh nastala, nato pa tako zahvalo izreči tudi piscem nove resolucije, ki jo 
zdaj obravnavamo. Tak dokument, pa naj v njem najdemo še to liko napak in pomanjkljivosti, 
v resnici pomeni,  da nam je vsem skupaj za naš jezik mar. Mar pa nam mora biti, saj kje bi 
bili Slovenci danes, ko ne bi pred stoletji bilo za slovenščino nekemu posamezniku tako zelo 
mar, da je napisal in natisnil prvo slove nsko knjigo? Za slovenščino pa nas mora skrbeti tudi 
danes , in to tako celotno družbo kot vsakega posameznika posebej.  
 
Po drugi strani pa sta, pa naj se zdi še tako neverjetno in nepričakovano, obe resoluciji 
pokazali tudi na vrsto problemov , ki so življe njsko pomembni za slepe in slabovidne, pa tudi 
za druge invalide in za skupine državljanov, ki jih sicer običajno spregledamo. Ni naključje, 
da je bilo med 27 prispevki na posvetu o ReNPJP 10.  1. 2019 na Ministrstvu za kulturo kar 
pet takih, ki so jih prip ravili predstavniki invalidskih organizacij, posredno pa se je s 
problematiko manj opaznih skupin ukvarjalo še nekaj referentov.  
 
Vse moje, pa tudi kritične pripombe vseh drugih na j bodo zato razumljene kot skupna skrb, 
da tudi s pomočjo tega dokumenta jez ik ne le ohranimo, ampak ga naredimo živega in 
uporabnega za vse nas in za naše potomce, tako da nam bo po eni strani v prid, po drugi  pa 
tudi v veselje.  
 
Moja prva pripomba k besedilu v pripravi ponovno velja temu, da resolucija praviloma govori 
le o gov orcih jezika in pozablja na že nič kolikokrat ponovljeno opozorilo, da slepi in 
slabovidni običajno nimamo nobenih težav kot GOVORCI  slovenskega jezika, imamo pa 
hude in včasih celo nepremostljive težave predvsem kot BRALCI  napisanih besedil. Ker pa 
tudi s lepi in slabovidni pri branju vzpostavljamo morda enega najpomembnejših odnosov z 
jezikom, bi moralo biti to spoznanje del resolucije. Zato bi bilo vsaj v uvodu smiselno 
nedvoumno in poudarjeno opozoriti, da gre za govorce, bralce in vsakršne druge uporabn ike 
slovenščine, tako da bi ozavestili prav vsakogar, da slovenski jezik ni nujno vedno vsem 
enako dostopna dobrina.  
 
Nadalje je v resoluciji nujno razčistiti vrsto terminoloških nejasnosti, predvsem tistih, 
povezanih z obravnavo manjših skupin posamezniko v, ki imajo pri branju, pisanju, 
razumevanju, govoru ali sporazumevanju v slovenskem jeziku različne težave. Nejasnosti je 
tu toliko, da bi ponekod lahko prišlo tudi do napačnega razumevanja in sklepov. Spet se je 
pokazalo, kar smo nekateri dopovedovali že  pred časom in kar je potrdil tudi posvet, ki je bil  
3. decembra 2018 na ZRC SAZU, da nujno potrebujemo terminološki slovar invalidnosti, pa 
slepote in slabovidnosti itd.  
 
Pripadniki večine od teh manjšin pa se dobro zavedamo nujnosti trajnega in zaneslj ivega 
financiranja raziskav slovenskega jezika in z njimi podprtih temeljnih opisov. Raziskave naj 
upoštevajo različne potrebe vseh, tudi manjšinskih skupin uporabnikov, tako da posebne 
potrebe teh skupin prepoznavajo in se nanje skušajo odzivati. Trajno f inanciranje bi moralo 
biti zapisano v ustreznih poglavjih resolucije.  
 
Kot član Zveze društev slepih in slabovidnih Slovenije (ZDSSS) in njen bivši predsednik pa 
(ne brez razočaranja) ugotavljam, da resolucija delne ali popolne izgube vida ne prepoznava 
kot ene najtežjih invalidnosti, ki ima vrsto posebnosti, značilnih le zanjo. Niti najmanjšega 
dvoma ni, da bi morali biti slepi in slabovidni v resoluciji obravnavani v samostojnem poglavju 
kot samostojna skupina. Probleme neke skupine namreč vedno razumemo šele takrat, ko jih  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 31 
 prepoznamo, jih poimenujemo in smiselno uredimo ter začnemo iskati rešitve zanje. Ob tem 
pa je potrebno še zavedanje, da slepota ni enaka slepoti in slabovidnost ne slabovidnosti.  
 
In katera je najbolj ključna težava slepih in slabovid nih, tesno povezana z besedilom tega 
dokumenta?  
Dostopnost!  
 
Večina tega, kar videči sprejmete s pogledom, ko odprete knjigo, revijo ali časopis, ko 
ošinete zaslon računalnika ali kakšne druge sodobne naprave informacijsko -komunikacijske 
tehnologije (IKT) , kar največkrat mimogrede opazite na informacijskih, usmerjevalnih, 
opozorilnih in drugih tablah, vedno pogosteje pa tudi na zaslonih itd., je za večino slepih in 
slabovidnih povsem nedostopno. In čeprav pri tem občasno nastopajo tudi nekateri simboli, 
pa je večina sporočil vendarle zapisana v slovenskem jeziku. Različne oblike zapisov 
potrebujejo različno pretvorbo v dostopne oblike in tudi različne oblike okvar vida potrebujejo 
različne prilagoditve, da bi besedila postala uporabnikom dostopna.  
Literarna  dela, učbeniki, priročniki, revije, časopisi, spletne strani, obrazci, navodila in vrste 
informacij (pa še bi lahko naštevali) – vse to so (največkrat) besedila, s katerimi smo na 
najrazličnejše načine vsak dan dobesedno zasuti. Med informacijami so tudi tiste, ki nas npr. 
usmerjajo oz. preusmerjajo ali nas opozarjajo celo na življenjsko nevarnost. In vse to je nam 
nedostopno, če ni pretvorjeno v nam dostopne oblike.  
 
Najbolj ključnega pomena za stik slepih in slabovidnih z lepim slovenskim jezikom je 
Knjižnica slepih in slabovidnih Minke Skaberne, ki deluje tudi ob veliki pomoči in podpori 
Ministrstva za kulturo. Po stotih letih od ustanovitve zdaj ta knjižnica že spleta tudi niti 
povezave, da kot nacionalna knjižnica slepih in slabovidnih postane enakopra vna članica 
mreže javnih knjižnic. A kljub finančni in drugačni pomoči Ministrstva za kulturo še zdaleč ne 
more zadovoljevati večine potreb slepih in slabovidnih po branju. »Lakota po knjigah« ( »book 
famine «), ki je velika tudi v najbogatejših državah svet a, je pri nas še znatno večja. Gradiva v 
brajici, zvočnih zapisih, povečanem tisku, digitalnih formatih in drugih nam prilagojenih 
oblikah primanjkuje tako zelo, da so med nami celo člani, ki so že trikrat prebrali vse, kar ta 
knjižnica lahko ponudi.  
 
Možn osti za branje bo slepim in slabovidnim (pa ne le njim!) lahko znatno povečala novela 
Zakona o avtorski in sorodnih pravicah, če bo določila Marakeške pogodbe v svoje člene 
vnesla v taki obliki, kot je v javni razpravi predlagala ZDSSS.  
 
Skoraj neomejene n ove možnosti branja pa lahko slepim in slabovidnim prinese digitalizacija 
gradiv, če bo seveda izvedena tako, da bo omogočala tudi dostopnost slovenskim govornim 
sintezam (npr. Govorec, eBralec itd.). Format pdf, denimo, že ni vedno dostopen in NUK -ova 
Digitalna knjižnica Slovenije dLib.si je za nas praktično nedostopna.  
 
Enako, kot je portal Fran omogočil dostopnost do velikega števila slovarskih in podobnih 
gradiv, pa bi moralo tudi Ministrstvo za izobraževanje, znanost  in šport zagotoviti slepim in 
slabo vidnim, ki se šolajo, dostopnost do učbenikov v digitalnih oblikah za osnovne in srednje 
šole ter univerzitetno raven. Tako prilagojena gradiva pa potrebuje tudi veliko dislektikov.  
 
Za vsakdanje kolikor toliko samostojno življenje potrebujemo slepi in sla bovidni vrsto 
medicinskih in medicinsko tehničnih pripomočkov. Teh nam ne more zagotoviti ta resolucija 
ali Ministrstvo za kulturo, vsaj ne praviloma. Vendar pa so nekateri tako povezani s 
slovenskim jezikom, da bi se jih morala resolucija vsaj dotakniti, z nekaterimi ukrepi pa tudi 
zagotoviti njihovo delovanje ali uporabnost. Za pisanje slepi in slabovidni potrebujemo 
brajeve pisalne stroje in računalnike ter dodatno tehnično opremo (npr. brajeve vrstice), za 
branje potrebujemo najrazličnejše predvajalnike  in naprave IKT, elektronske povečevalne 
lupe itd. Vse to praviloma močno presega kupno moč našega članstva. Za nekatere od teh 
naprav potrebujemo prilagojene zelo drage programe, ki omogočajo, da lahko sploh delamo  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 32 
 z njimi, poleg njih pa dodatno še nekate re programe, ki nam digitalne zapise pretvarjajo v 
zvok oz. glasen slovenski govor. Prav ti zadnji pa so z resolucijo zelo povezani.  
 
Za branje s pripomočki IKT je nujno potrebna že omenjena slovenska govorna sinteza. Ob 
sofinanciranju evropskih socialnih skladov in Ministrstva za kulturo jo imamo od leta 2015 na 
voljo brezplačno vsi, ki jo zaradi svoje invalidnosti ali drugih motenj branja potrebujemo. V 
celoti smo jo razvili z domačim, slovenskim znanjem, kar je zelo pomembno za njeno 
vzdrževanje in nadal jnji razvoj. Po kakovosti se lahko povsem kosa s kakovostjo jezikovnih 
sintez za jezike, ki imajo celo prek stokrat več uporabnikov. A težava je, da je to računalniški 
program, ki deluje v okviru in s povezavo vseh ostalih računalniških programov. Ti pa se , kot 
vemo vsi, z izredno naglico posodabljajo, prenavljajo in menjajo. Zato bi eBralec nujno 
potreboval stalno financiranje za vzdrževanje programa, za njegovo posodabljanje in 
usklajevanje z najsodobnejšimi računalniškimi programi in za sprotno nadgrajev anje. Brez 
vsega tega program postane zelo hitro le neuporabna navlaka na trdem disku. Ker pa sodi v 
tehnično infrastrukturo slovenskega jezika, mora biti to skrb države, enako kot npr. pravopis, 
razni slovarji in jezikovni priročniki itd. Tudi prek resolu cije je nujno zagotoviti sredstva za to.  
 
Skoraj enako velja tudi za računalniško prepoznavo slovenskega jezika, ki pa, kolikor vem, 
na žalost še ni razvita do tolikšne mere, da bi bila primerna za splošno uporabo. Gre za 
podoben računalniški program, ki g ovorjeno besedilo prepoznava in ga zapisuje v 
računalniški zapis. To lahko veliko prispeva k dostopnosti jezika gluhim in naglušnim, slepim 
in slabovidnim, pa še mnogim drugim, npr. številnim starejšim državljanom. Tudi v tem 
primeru bi morali z večjimi vl aganji poskrbeti, da bodo slovenski razvijalci nalogo uspešno 
opravili in nato zagotovili trajno uporabnost in funkcionalnost programa.  
 
 Ob koncu pa naj spomnim še na eno pomembno funkcijo obeh omenjenih računalniških 
programov, torej slovenske govorne s inteze in računalniškega prepoznavanja govora.  
Na tržišču je vedno več naprav in aparatov, ki imajo tudi možnost zvočne indikacije. To 
pomeni, da nam aparat pove, kaj nastavljamo, na katero stopnjo nastavljamo, ali je npr. 
aparat vklopljen ali izklopljen,  ali pa nam celo sporoča navodila, kako naj ga krmilimo in 
uporabljamo. To velja tudi za vedno več aparatov, ki jih redno uporabljamo prav vsi (ne le 
slepi ali slabovidni) v vsakdanjem življenju, npr. v gospodinjstvu, pri profesionalnem delu, 
izobraževanju , igri itd. Prav tako nekateri aparati že »razumejo« enostavne ukaze, ki jih 
izrečemo in lahko neko funkcijo opravijo, ne da bi se jih mi sploh dotaknili. Z bližajočim se 
internetom stvari bo tega še bistveno več. A vse te naprave in aparati za zdaj uporab ljajo le 
tuje jezike, saj proizvajalcem še nismo ponudili primerne oblike slovenske govorne sinteze, 
da bi jo lahko vgrajevali vanje. Nujno bi bilo torej zagotoviti razvoj ustrezne sinteze in urediti 
tudi zakonodajo tako, da se bodo na našem tržišču lahko pojavljali le s slovenščino 
opremljeni aparati in naprave. To pa ne bo pomembno le za ljudi z okvarami vida, ampak 
predvsem za večino starejše populacije. In glede na to, da smo Slovenci ena najhitreje 
starajočih se družb v Evropi, kaže pohiteti.  
 
Lani smo  bili priča razvneti razpravi mnogih strokovnjakov o smiselnosti uporabe moškega ali 
ženskega slovničnega spola v raznih gradivih. To naj bi najširšo javnost ozavestilo o nujnosti 
enakosti položajev žensk in moških, za katero si moramo še vedno zavestno pr izadevati. 
Pogosto pa pozabljamo na vrsto družbenih skupin, ki imajo zaradi nekaterih osebnih 
okoliščin (npr. invalidnosti) bistveno manjše možnosti za enakopravno vključevanje v družbo 
in s tem za neodvisno življenje. Zato pričakujemo, da  bodo naše pripo mbe resno 
obravnavane in ustrezno vključene v končno besedilo Resolucije o nacionalnem programu 
za jezikovn o politik o 2019 –2023.  
 
Vključitev teh in njim podobnih pripomb v besedilo resolucije bo veliko prispevala k temu, da 
to ne bo le besedilo, ki zanima nekaj »jezikovnih zanesenjakov«, ampak dokument, ki je 
relevanten za vsa družbena dogajanja. Saj Resolucija o nacionalnem programu za jezikovno 
politiko 2019 –2023 želi biti prav to, mar ne?   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 33 
  
Vesna Horžen  (Združenje splošnih knjižnic) : Splošne knjižnice kot  nosilke 
programa jezikovne politike  
 
V okviru Združenja splošnih knjižnic smo pregledali besedilo osnutka Resolucije o 
nacionalnem programu za jezikovno politiko 2019 –2023 in posredovali ministrstvu pisno 
stališče glede vloge splošnih knjižnic pri izvajan ju ukrepov jezikovne politike.  
 
Besedilo osnutka resolucije knjižnice omenja na strani 14 v poglavju 1.4 Nosilci dejavne 
jezikovne politike.  V besedilu so, ob ugotovitvi, da so za doseganje jezikovne resolucije na 
področju kulture in javnih sistemov zelo pomembne tudi splošne in šolske knjižnice, naštete 
različne vloge, ki jih knjižnice izvajajo pri razvijanju pismenosti in bralne kulture za vse ciljne 
skupine naše družbe. Naštete so tudi mnoge druge vloge knjižnic, ki pomembno prispevajo k 
izvajanju jezik ovne politike, a kljub temu v omenjenem besedilu knjižnice niso obravnavane 
tudi kot nosilke programa jezikovne politike.  
 
V Združenju splošnih knjižnic želimo zato opozoriti, da so splošne knjižnice poleg  
prepoznanega splošnoizobraževalnega in splošnoku lturnega poslanstva tudi zelo  
pomembne nosilke programa jezikovne politike, in  predlagamo, da se v besedilu resolucije 
izrecno poudari, da jih le -ta zaradi kontinuitete izvajanja tradicionalno že uveljavljenih oblik 
delovanja posebej ne izpostavlja v svo jih ciljih in ukrepih.  
 
Javni interes na področju knjižnične dejavnosti se  kaže v nalogah in poslanstvu knjižnic in je 
zakonsko določen. Temeljno poslanstvo splošnih knjižnic je postati središča za neomejeno 
dostopnost knjižničnega gradiva in informacij t er povečevati aktivno vlogo pri vseživljenjskem 
razvijanju bralne pismenosti in kulture, demokratičnega mišljenja in visokih meril sodobne 
informatizirane družbe. Področni zakon splošnim knjižnicam določa, da organizirajo posebne 
oblike dejavnosti za otrok e, mladino in odrasle, ki so namenjene spodbujanju bralne kulture 
in organizirajo kulturne prireditve, ki so povezane z njihovo dejavnostjo. Med pomembne 
dejavnosti sodi zlasti spodbujanje raznovrstnega branja in širjenja bralne kulture za 
prebivalce v vse h starostnih obdobjih.  Velika večina vseh prireditev in dogodkov v knjižnicah 
je takšnih, da promovirajo slovenske avtorje in izvirno leposlovje, s ciljem širjenja bralne 
kulture, povečevanja interesa za vseživljenjsko izobraževanje ter poudarjanja pomena  
nacionalne identitete skozi slovenski jezik.   
 
Eno od načel delovanja splošne knjižnice je tudi večkulturnost. Knjižnica je namreč že po 
svojem poslanstvu ustanova, ki podpira svobodo izražanja, svobodo izbire branja, 
poslušanja, gledanja, omogoča fizičn o in intelektualno dostopnost knjižničnega gradiva in 
informacij vsem ciljnim skupinam uporabnikov.  Manjšina kot integralni del skupnosti ohranja 
svojo kulturo in jezik tudi (ali prav) z njeno pomočjo. Zakon o knjižničarstvu med drugim 
določa, da splošne knjižnice  na narodnostno mešanih območjih izvajajo knjižnično dejavnost 
tudi za potrebe narodnih skupnosti, med drugim tudi zagotavljanje komunikacije v knjižnici v 
jeziku narodnih skupnosti, razvijanje bralne kulture, usposabljanje uporabnikov, prireditv e v 
jeziku skupnosti ipd.  Večkulturni servisi niso posebne storitve knjižnic, ampak so  integrirani 
v temeljni program dejavnosti. Knjižnice se morajo ozirati po značilnostih in potrebah svojih 
uporabnikov, zato s ciljem izboljševanja kakovosti življenja ljudi na območju, na katerem 
knjižnica deluje, med svojimi številnimi dejavnostmi načrtujejo tudi jezikovnoizobraževalne.  
 
Zaradi vsega naštetega so knjižnice aktivne in pomembne nosilke jezikovne politike, ki so 
tako kot izobraževalne institucije primarn ega izobraževanja prisotne v vseh, tudi najmanjših 
lokalnih skupnostih.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 34 
 Programi za različne ciljne skupine prebivalcev (otroke, mladino, družine, starejše), ki jih v 
knjižnicah redno in permanentno izvajajo, so sestavni del programov in projektov, 
financ iranih v okviru javnega interesa na področju knjižnične dejavnosti, pretežno s strani 
lokalnih skupnosti. Pogosto gre za prepletanje aktivnosti, ki so spremljane s številnimi 
kazalniki za različne vidike uresničevanja javnega interesa na področju kulture, zato bi bilo v 
primeru uvedbe specifičnih kazalnikov v obravnavani resoluciji poročanje o le -teh oteženo, 
prav tako pa določenih vsebin tudi ne bi bilo mogoče finančno ovrednotiti, kar pa ne pomeni, 
da bi se jim moral dokument kot nosilkam jezikovne politi ke izrecno odreči.  
 
Andrea Bartole in Alberto Scheriani  (Obalna samoupravna skupnost 
italijanske narodnosti) : Status italijanskega jezika v RS – pogled Obalne 
samoupravne skupnosti italijanske narodnosti   
 
Prispevek izraža stališče Obalne samoupravne sku pnosti italijanske narodnosti, organizacije , 
ki zastopa interese italijanske narodne skupnosti v Sloveniji, glede predloga Resolucije o 
nacionalnem programu za jezikovno politiko 2019 –2023 . 
 
Najprej bi poudarili, da ima v Republiki Sloveniji italijanski je zik poseb en ustavnopravni 
položaj. Ta ima, kot tudi madžarski jezik, poseben status, ki izhaja iz 11. člena Ustave RS in 
ga postavi v enakopravni položaj s slovenskim jezikom n a območjih občin, v katerih živi 
italijanska (ali madžarska) narodna skupnost, kjer je ura dni jezik tako kot slovenščina. 
Dodamo, da je v 64. členu Ustave RS med posebnimi pravicami narodnih skupnosti tudi 
pravica do javne rabe italijanskega jezika in do v idne dvojezičnosti na avtohtonem območju, 
kjer živi italijanska narodna skupnost. Prav zar adi tega menimo, da je italijanski jezik 
potreben posebne in natančnejše opredelitve glede na ustavni položaj.   
 
Zagotovo je potrebna natančnejša opredelitev uporabe italijanskega jezika v javni rabi. 
Potrebno je točneje opredeliti uporabo dvojezičnih obra zcev v javni upravi, delovanje 
eUprave v italijanskem jeziku, postavitev dvojezičnih spletnih strani državnih organov in 
potek izobraževanja javnih uslužbencev na dvojezičnih območjih, tisk in prevod 
informativnega materiala za javno rabo itd. Ni dovolj, d a se v resoluciji zgolj napiše, da vse 
osebe javnega prava imajo dolžnost, da na teh območjih poslujejo in se sporazumevajo v 
jeziku narodne skupnosti. Potrebno je natančneje opredeliti , kako se bodo te pravice izvajale 
in uresničevale v praksi.  
 
Na področ ju šolstva poudarjamo, da se je v zadnjih letih v šolah s slovenskim učnim jezikom 
na dvojezičnem območju tedensko število ur italijanskega jezika kot jezik okolja zmanjšalo. 
Trend zmanjševanja ur je nesprejemljiv. Italijanski jezik na tak način izgublja v logo »jezika 
okolja« in menimo, da je potrebno to preprečiti. Potrebno je organizirati izobraževanje 
vzgojiteljev in učiteljev, da se izboljša kakovost učenja italijanskega jezika v slovenskih šolah , 
s posebnim poudarkom na tehničn ih predmet ih in tehničn i terminologij i. Trend bi moral biti v 
smeri dviga kompetenc in kakovosti , ne pa zmanjševanja ur. Predlagamo torej – povečanje 
števila ur za jezik okolja, izobraževanje in strokovno izpopolnjevanje vzgojiteljev in učiteljev.  
 
Glede javne rabe jezika in poseb nega statusa italijanskega jezika ne smemo pozabiti na 
vidno dvojezičnost in na uresničevanje predpisov na tem področju. Predpise je potrebno 
resnično izvajati in prav tako je potrebno upoštevati imena krajev, lokalno zgodovinsko 
toponomastiko in vse to up oštevati pri postavitvi znakov na dvojezičnem območju.   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 35 
  
Ne smemo pozabiti, da sta za našo skupnost vitalnega pomena prav promocija jezika in 
spodbujanje uporabe jezika. To pa je mogoče le , če se upoštevajo predpisi in poseben 
status, ki ga jezik narodne sk upnosti ima , in se pri tem stalno sledi cilju, da je potrebno jezik 
uporabljati in spodbujati. Država mora to omogočiti s posebnim pristopom in menimo, da bi 
bilo potrebno to opaziti že v Resoluciji o nacionalnem programu za jezikovno politiko.  
 
Marko Robnik Šikonja  (Fakulteta za računalništvo in informatiko Univerze v 
Ljubljani ): Semantični jezikovni viri in tehnologije  
 
Ministrstvo za kulturo je 20.  11. 2018 objavilo osnutek Resolucije o nacionalnem programu 
za jezikovno politiko 2019 –2023 (RNPJP), ki z ačrtuje strokovne smernice za 
jezikovnopolitične odločitve in ukrepe za obdobje od 2019  do 2023. Dokument komentiram 
predvsem z vidika racionalnosti in z jezikovnotehnološkega stališča, nekaj komentarjev pa 
podajam tudi za druga področja.  
 
Jezikovne tehnol ogije  
 
V splošnem je osnutek Resolucije potrebno pohvaliti, saj predstavlja dober okvir za nadaljnji 
jezikovnotehnološki razvoj slovenščine, potrebno pa je njegovo ubesedenje v posameznih 
točkah nekoliko precizirati in ga na mestih dopolniti. Pri tem je po trebno upoštevati, da je 
nedavni velik napredek pri razvoju jezikovnih tehnologij posledica znanstveno -tehnološkega 
preboja na področju umetne inteligence, predvsem strojnega učenja z metodo globokih 
nevronskih mrež.  
 
Strojno razumevanje jezika omogočajo semantični jezikovni viri in tehnologije. Razvoj 
semantičnih virov in tehnologij je temelj za razvoj dialoških sistemov, sistemov za 
odgovarjanje na vprašanja, avtomatsko povzemanje in strojno prevajanje. V okviru 
semantičnih tehnologij je ključno strojno učenje, ki iz označenih zbirk (jezikovnih) podatkov 
izlušči pomembne vzorce in zgradi modele, s katerimi simulira razumevanje jezika. S tem se 
znanje ljudi prenaša v tehnološko obliko in je omogočena njegova pogosta in večkratna 
uporaba pri različnih nalog ah. Z vidika uporabe semantičnih tehnologij za slovenščino je zato 
ključno dvoje:  
 razvoj označenih jezikovnih virov, s katerimi se jezikovno znanje ljudi in njihovo 
razumevanje sveta zapiše v strojno berljivi obliki,  
 razvoj in prilagoditev najnovejših tehn ologij slovenščini, kar bo omogočilo procesiranje 
teh virov in izdelavo strojnih modelov za različne naloge razumevanja jezika.  
 
Pri tem so jezikovni viri trajnejši, vendar zahtevajo velik vložek človeškega dela in časa. 
Jezikovne vire lahko razdelimo v tr i skupine. Osnovne jezikovne podatke zajamemo z ročno 
preverjenimi oblikoskladenjsko označenimi in skladenjsko razčlenjenimi učnimi zbirkami. 
Srednji nivo jezikovnih virov dobimo z ročno označenimi učnimi množicami za razločevanje 
različnih pomenov besed,  prepoznavanje anafore in koreferenc in  pomensko  združevanje 
besed. Jezikovne vire za višjenivojske naloge razumevanja jezika (strojno prevajanje, 
odgovori na vprašanja, povzemanje) je potrebno sistematično pridobiti in zbrati iz obstoječih 
človeških deja vnosti na teh področjih.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 36 
 Jezikovne tehnologije za razumevanje jezika hitro napredujejo in se zato tudi hitro 
spreminjajo. Za njihov prenos v slovenščino je potrebno podpirati tehnološko sposobne 
ustanove (Univerza v Ljubljani, In stitut Jožef Stefan, Unive rza v Mariboru), ki lahko zagotovijo 
človeške vire za razvoj in spremljanje novih dosežkov.  
 
Potrebna je konkretizacija besedila osnutka RNPJP, da se naslovijo dejansko najpotrebnejši 
viri in tehnologije. Podrobneje to pomeni razvoj naslednjih virov:  
1. Izbol jšati slovenski WordNet (povečati, preveriti in dodati razlage), kar bo omogočilo 
razvoj tehnologij za razdvoumljanje besed in boljšo povezavo vira v svetovno mrežo 
WordNetov ter s tem omogočilo uporabo prekojezikovnih (cross -lingual) tehnologij.  
2. Podpirati  razvoj slovenske Wikipedije in Wikislovarja (tudi z odkupom avtorskih pravic 
tam, kjer viri niso bili zgrajeni z javnimi sredstvi).  
3. Nadgraditi oblikoskladenjsko označene korpuse s podatki o anaforah in koreferencah, 
imenskih entitetah in besednih pomenih . Pripraviti označene jezikovne korpuse tudi 
za druge semantične naloge.  
4. Razviti slovenski PropBank (korpus besedil z označenimi udeleženskimi vlogami).  
5. Razviti slovenski FrameNet (korpus konceptualno označenih besedil).  
6. Treba je zastaviti sistematično in  dolgoročno naravnano izgradnjo učnih množic za 
strojno prevajanje (prevodni pomnilniki), odgovore na vprašanja in povzemanje 
besedil.  
 
Potrebno je razviti naslednje semantične tehnologije : 
1. Posebnostim slovenskega jezika je potrebno sprotno prilagajati naj novejše 
tehnologije globokih nevronskih mrež za semantično podporo jezikovnim nalogam.  
2. Razvite tehnologije je potrebno uporabiti za izboljšanje pomembnih osnovnih orodij za 
obdelavo jezika, saj so obstoječe že zastarele. Konkretno to pomeni izgradnjo 
nevro nskega lematizatorja, oblikoskladenjskega označevalnika in skladenjskega 
razčlenjevalnika.  
3. Z razvitimi nevronskimi tehnologijami in osnovnimi orodji je potrebno graditi srednji sloj 
semantične jezikovne infrastrukture za razumevanje slovenskega jezika, pre dvsem to 
pomeni gradnjo nevronskih jezikovnih modelov, vektorskih vložitev, sistema za 
označevanje udeleženskih vlog, sistema za prepoznavanje anafore in koreferenc, 
sistema  za izdelavo semantičnih okvirjev in s istema za razdvoumljanje pomena 
besed v sobe sedilu. Te tehnologije so potrebne za razvoj orodij za razumevanje 
jezika, naštetih v naslednji točki.  
4. Nasloviti je potrebno pomembne naloge razumevanja jezika, predvsem strojnega 
prevajanja, avtomatskega povzemanja in sistemov za odgovarjanje na vprašanja . 
 
Druga področja  
 
Pri cilju 4 (odprta dostopnost jezikovnih virov) se je potrebno zavedati, da je sprejemljivo le 
odkupovanje jezikovnih virov in tehnologij, ki niso nastal i kot rezultat financiranja iz javnih 
sredstev.  
 
Odprta dostopnost baze SSKJ ne po trebuje dodatnih vlaganj, saj gre za vsebinsko že 
zastarel vir, ki zaradi neprimernega koncepta ne podpira sodobnih tehnologij, npr. 
razdvoumljanja besed s pomočjo jasno pomensko ločenih razlag in ustreznih primerov rabe. 
Žal konceptualna neustreznost velj a tudi za naslednike te baze, ki so za jezikovnotehnološko 
rabo neprimerne. Še huje, najnovejša baza, kot je eSSKJ, bo povsem neprimerna za 
tehnološko razumevanje jezika in je neprimerna za financiranje.  
 
Na področju standardizacije je črkovalnike in orodj a za odkrivanje in odpravljanje tipkarskih 
in pravopisnih napak v besedilih potrebno postaviti na temelje sodobnih tehnoloških rešitev, 
ki temeljijo na globokih nevronskih mrežah. Sodobni napredni pripomočki za pisanje (to niso 
črkovalniki in slovnični pre gledovalniki, temelječi na pravilih) zaradi globlje analize besedila  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 37 
 omogočajo npr. tudi analizo berljivosti, semantične povezave do drugih informacijskih virov, 
predloge za dokončanje besed in postavljanje vejic.  
 
Na področju terminologije in večjezičnost i je p otrebno konkretno določiti prioriteto za 
terminološka področja, ki se bodo najprej financirala in bodo vključena v terminološki portal. 
Za razvoj tehnologije luščenja terminologije iz besedilnih korpusov je potrebno razviti orodja, 
ki sledijo sodobni m trendom v svetu (globoke nevronske mreže) in so neodvisna od 
konkretnega terminološkega področja. Tudi tukaj velja, da je odkup baz , nastalih z javnim 
financiranjem, nesprejemljiv.  
 
Na področju digitalizacije, kjer je cilj 2 povečana produkcija in dostop nost e -knjig v 
slovenščini, je potrebno zagotoviti prosto dostopnost do elektronskih učbenikov, ne le 
osnovnošolskih in srednješolskih, pač pa tudi univerzitetnih, s čemer se podpira večja 
dostopnost znanja in razvoj slovenske strokovne terminologije. Za t o je potrebno zagotoviti 
ustrezna sredstva za odkup avtorskih pravic.  
 
Špela Arhar Holdt (CJVT, Univerza v Ljubljani – Filozofska fakulteta, Fakulteta za 
računalništvo in informatiko) : Jezikovna opremljenost, odprta dostopnost 
jezikovnih virov in jezikov ni opis  
 
Glede na področje strokovnega delovanja se v odzivu osredotočam na poglavji 2.2.1  in 2.2.2.  
V nadaljevanju navajam problematične odstavke (slika), razlago problema in predlog za 
preubeseditev (modra barva). Kot celota se mi zdi resolucija pregled na in jasna, težave vidim 
predvsem v poglavju Jezikovni opis, ki ga je treba posodobiti.  
 
Jezikovna opremljenost, Uvod, str. 45  
 
Ubeseditev sugerira pasivno držo: EU sledi svetovnim trendom (bolje bi bilo govoriti o 
razvoju), Slovenija sledi EU zato, da  ostaja v predpisanih okvirih. Slovensko jezikovno 
politiko je treba opredeliti kot samoumevni in aktivni del evropske, EU pa je danes v resnici 
sooblikovalka tako jezikovne politike kot tudi družbenega in tehnološkega razvoja.  
 
Evropska unija pri svoji je zikovni politiki kot širšem okviru naše resolucije sooblikuje 
in upošteva družbeni in tehnološki razvoj, zato vlaga v razvoj digitalnih virov za 
uradne jezike Evropske unije in druge evropske jezike. Tej drži mora slediti tudi 
Slovenija in zagotoviti,  da jezikovni priročniki, viri, orodja in storitve za slovenščino 
dosegajo cilje,  ki jih Evropska unija želi za vse svoje uradne jezike, kot tudi 
nacionalne cilje na področju digitalnega opremljanja za slovenski jezik.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 38 
 
Ker so v kazalniku raziskave , in ne izd elki, bi bilo bolje:  
 
Kontinuirano znanstveno raziskovanje slovenskega jezika in drugih jezikov, ki sodijo v okvir 
slovenske jezikovne politike, v podporo  razvoja  jezikovne infrastrukture  
 
Predlagam tudi dopolnitev kazalnika:  
 
 število raziskav  -> število  in kakovost raziskav  
 
Odprta dostopnost jezikovnih virov, str. 47  
 
Problem ni trivialen, ampak 'spodbujanje poskusa dosega dostopa' zveni preblago glede na 
večkrat izpostavljeno akutnost potrebe po odprtem dostopu do jezikovnih podatkov. Odprto 
dostopnos t SSKJ je treba bodisi doseči ali pa omejiti javno financiranje novih izdelkov, ki 
temeljijo na gradivu SSKJ. Glede na trenutno ubeseditev namreč lahko na podlagi gradiva iz 
nedostopnega SSKJ z javnim denarjem v nedogled nastajajo novi priročniki in viri, ki so po 
enakem argumentu oproščeni odprtosti. To je nevarno sivo polje.  
 
Jezikovni opis, str. 48 –50 
 
Omenjene jezikoslovne teorije so deloma že presežene oz. niso univerzalne, v sodobnosti 
jezikovni opis predstavlja vrsto izdelkov, ki niso nujno slovar  in slovnica v tradicionalnem 
smislu, poleg tega o jezikovnem opisu ne govorimo več samo za človeškega uporabnika, 
ampak tudi za razvoj jezikovnih tehnologij (kar resolucija sicer obravnava ločeno, ampak 
mora kljub temu veljati prek celotnega besedila). Mo žna posodobljena ubeseditev:  
 
Poglavje Jezikovni opis pokriva pripravo virov in priročnikov, ki opisujejo jezik 
na različnih ravninah za človeško in/ali strojno rabo.  
 
Kultiviranost je v tem kontekstu zaznamovan pojem – jezikov, ki v tem trenutku nimajo 
temeljnega slovarja in slovnice, ne želimo vrednotiti kot 'nekultivirane'. Predlagam nevtralno  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 39 
 poimenovanje 'opremljenost jezika'. Kot drugo, besedilo posredno sugerira, da temeljni 
slovar in slovnica nista aplikativni deli, ne opredeljuje, kako naj bi bil i iz temeljnih izpeljani 
priročniki drugačni od temeljnih in za katere posamezne potrebe naj bodo drugačni. Te 
dileme so bile s prehodom v digitalni medij presežene. Danes je govora o jezikovnih 
podatkovnih bazah, ki vsebujejo premišljeno strukturirane jez ikovne podatke, ki jih je mogoče 
uporabljati za različne namene. Uporabniške skupine, ki jim je jezikovni opis namenjen, so 
tudi že bile začrtane in njihove specifične potrebe v slovenskem prostoru vsaj v osnovi 
opredeljene. In zadnje, jezik se razvija in spreminja na vseh ravninah, kar mdr. dobro kažejo 
raziskave računalniško posredovane komunikacije. V digitalnem svetu je mogoče 
spremembam neposredno in redno slediti in sodobni jezikovni opis mora biti od samega 
začetka zasnovan tako, da je to omogočeno. To se mi zdi tudi ključno za resolucijo:  
 
Osnovna opremljenost na ravni jezikovnega opisa predvideva  temeljni enojezični 
slovar in temeljno slovnico sodobnega knjižnega/standardnega jezika, razen tega pa 
raznovrstne specializirane jezikovne priročnike in v ire. Sodobni jezikovni opis 
temelji na jezikovnih podatkovnih bazah, ki morajo biti strukturirane tako, da 
omogočajo pripravo in tekoče posodabljanje jezikovnih priročnikov in virov za 
različne namene in različne vrste uporabnikov.  
 
Tovrstne razlage pra vzaprav ne sodijo v resolucijsko besedilo, ki je v drugih poglavjih izrazito 
jedrnato in operativno naravnano. Če jih obdržimo, je treba besedilo posodobiti.  
 
Obe temeljni deli sta utemeljeni in uporabni, vendar zaradi jezikovnih kot tudi 
metodoloških spre memb zadnjih desetletij  ne zadoščata več vsem potrebam, ki jih 
pogojuje današnja jezikovna stvarnost. [..] Omenjeno temeljno slovnično delo hkrati 
tudi ni na voljo v prostem dostopu in ne slovar ne slovnica ne ustrezata zahtevam 
po odprtem dostopu do jezik ovnih podatkov.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 40 
 Je pod en temeljni splošni jezikovni opis mišljena priprava enega slovarja in ene slovnice? 
To je treba pojasniti. Upoštevaje podatke o opremljenosti različnih evropskih jezikov se zdi 
majhno število govorcev šibak argument, verjetno gr e za vprašanje proračuna in želje po 
optimizaciji delotokov. V zvezi s tem ponavljam, da je dejanski finančni in časovni prihranek v 
metodologiji priprave jezikovnih podatkov. Če je slednja optimalna, je mogoče hitro in 
učinkovito pripravljati opis, kakrše n je na voljo za velike jezike, in to v različnih oblikah in za 
različne uporabniške skupine. Tak opis digitalnemu okolju ni prilagojen, ampak je posebej za 
digitalno okolje že razvit.  
 
Za naslednje obdobje je smotrno načrtovati en  temeljni splošni jezikov ni opis 
(slovarski in slovnični).  Opis sodobne slovenščine bo razvit za  digitalno okolje in 
bo metodološko optimiziran  tako, da bodo v eni ali več  podatkovnih bazah  na 
voljo različni podatki o slovenščini, od pomenskih, vezljivostnih, kolokacijskih, 
frazeo loških, idiomatskih do etimoloških in drugih. Podatki bodo v največji možni 
meri povezljivi, večnamenski in odprto dostopni.  
 
Korpusi so predpogoj za kakršnokoli sodobno aplikativno jezikoslovje, zato predlagam 
preoblikovanje. Pri govornem korpusu je poseb ej navedena nadgradnja, ker naj bi verjetno 
veljalo za vse naštete vire.  
Osnovo za sodoben opis jezika predstavljajo zbrani empirični podatki o jezikovni 
rabi, ki zajemajo različne pojavne oblike jezika. Kontinuirane analize slovenskega 
jezika za potrebe j ezikovnega opisa omogoča stalen in kontroliran razvoj temeljnih 
korpusov. Med njimi so referenčna korpusa pisne in govorjene slovenščine, korpus 
besedil s spleta, […]  
 
Trenutno izhodišče je, da priročnike prilagajamo digitalnemu svetu. Prednost bi moral a biti 
namenjena virom, ki so zasnovani v digitalnem mediju in kot taki izkoriščajo vse možnosti, ki 
jih slednji prinaša.  
 
Za dodatno jezikovno opremljenost bo treba digitalno  zasnovati, digitalnemu okolju 
prilagoditi ali pa gradivno dopolniti in nadgradi ti vrsto slovarjev […]  
 
Kot rečeno, priročniki za različne vrste uporabnikov temeljijo na podatkih v večnamenskih 
jezikovnih podatkovnih bazah, ne na določenem že izdanem produktu. Če je jezikovna 
podatkovna baza strukturirana večnamensko, ni treba najp rej izdati temeljnega slovarja, da 
lahko pripravimo druge priročnike. Zelo problematična je navedba novih šolskih slovnic, saj 
ne odgovarjata na vse potrebe šolskih uporabnikov po slovničnem opisu, poleg tega pa gre 
za produkta, ki se prodajata na trgu. Pr oblem prostega, kaj šele odprtega slovničnega opisa  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 41 
 za šolsko populacijo v tem trenutku nikakor ni rešena točka. Predlagam, da se odstavek 
odstrani, saj se o virih za različne vrste uporabnikov govori že na drugih mestih.  
 
Na tem mestu ponovno opozarjam na sivo polje, ki sem ga izpostavila predhodno: če 
dopuščamo, da novi javno financirani izdelki (npr. za šolarje in šolarke) nastajajo na gradivu 
priročnikov, ki v osnovi niso odprto dostopni, potem odprte dostopnosti tudi pri novih izdelkih 
ni mogoče dose či. 
 
Trenutno je pri branju resolucije mogoče interpretirati, da je odprti dostop ključen predvsem 
za jezikovne vire in tehnologije, ne pa tudi za priročnike oz. jezikovni opis. To je treba 
dopolniti, saj ravno jezikovni opis proizvaja podatke, ki predst avljajo temeljno izhodišče za 
nadaljnji razvoj jezikovne infrastrukture. Zato predlagam, da se dodata spodnji ukrep in 
dopolnitev kazalnika.  
 
 prioretizacija finančne podpore bazam, virom in priročnikom, ki omogočajo odprt 
dostop do podatkov in večnamenske ter medsebojno povezljive rezultate  
 
 število in dostopnost  temeljnih in specializiranih priročnikov za slovenski jezik.  
 
Jaka Čibej  (CJVT, Univerza v Ljubljani – Filozofska fakulteta, Fakulteta za 
računalništvo in informatiko) : Spodbujanje razvoja jeziko vnih virov s 
pomočjo množičenja  
 
1 Uvod  
 
Množičenje se kot metoda zlasti v zadnjem desetletju vse pogosteje uporablja tudi pri 
izgradnji jezikovnih virov in orodij, saj lahko drastično pospeši nastanek novih virov in 
obenem v primeru, da je pravilno izvede na, nudi koristi ne samo pobudniku množičenja (tj. 
organizaciji oz. raziskovalni ustanovi, ki množičenje izvaja), temveč tudi množičnikom in 
množičnicam, ki pri tem sodelujejo. Pomembno je torej, da množičenje na ustrezen način  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 42 
 obravnava tudi Resolucija o nacionalnem programu za jezikovno politiko 2019 –2023, zato v 
svojem odzivu na objavljeni predlog RNPJP19 –23 izpostavljam predvsem tiste dele predloga 
resolucije, v katerih se izrecno omenja uporaba moči množic. Pojasnjujem, zakaj se mi 
nekatere ubeseditve ne zdijo optimalne in kako bi jih bilo mogoče izboljšati, podam pa tudi 
nekaj dodatnih predlogov, ki bi jih glede na trende v sodobnem jezikoslovju kazalo v 
resolucijo dodati.  
 
2 Problematična poimenovanja  
 
Izpostaviti moram problematičnost izraza "izkoriš čanje moči množic", ki se v predlogu pojavi 
trikrat (strani 47, 53 in 57). Beseda "izkoriščanje" ima namreč lahko negativen prizvok oz. se 
lahko interpretira napačno. Pri uspešnih množičenjskih projektih ne more iti za enosmerno 
izkoriščanje, pri katerem p obudnik množičenja pridobiva podatke, množičniki in množičnice 
pa od tega nimajo nobene koristi. Za svoje delo morajo prejeti neke vrste povratno 
informacijo, motivacijo oz. kompenzacijo, ki je lahko npr. psihološka, izobraževalno -
didaktična ali finančna. K projektu v nasprotnem primeru ne želijo prispevati oz. pri njem 
sodelujejo le kratkoročno.  
 
Predlog spremembe : Predlagam prebesedenje bodisi v "množičenje", ki je pri nas na 
področju jezikoslovja že uveljavljen termin, bodisi vsaj v nevtralnejšo zvezo "u poraba moči 
množic".  
 
3 Večji poudarek na motivaciji množičnikov in množičnic  
 
Druga stvar, ki se mi zdi problematična, je to, da predlog Resolucije uporabo množičenja 
obravnava, kot da je uspešna implementacija te metode trivialna oz. da gre pri tem samo za 
stvar tehničnega omogočanja možnosti, da lahko uporabniki in uporabnice na nek način 
prispevajo k razvoju vira (prim. "portal naj omogoča tudi izkoriščanje moči množice pri 
nadgrajevanju vsebin", str. 53). Poudariti je treba, da sama zasnova vmesnika na  način, da 
omogoča množičenje, še zdaleč ni dovolj, da množičenjski projekt uspe. Množičenje vsaj na 
področju jezikoslovja niti v Sloveniji niti v evropskem in širšem prostoru še ni tako 
vseprisotno, da bi bili uporabniki in uporabnice z njim dobro seznanj eni, nekateri pretekli 
poskusi vključevanja uporabniških informacij v gradnjo oz. izboljšavo jezikovnih virov (npr. 
javljanje napak v geslih v jezikovnih priročnikih) pa so bili zasnovani tako, da so se 
pridobljene informacije zbirale brez kakršnekoli povr atne informacije uporabnikom in 
uporabnicam, kar pa lahko (potencialne) množičnike in množičnice demotivira, saj pred seboj 
nimajo jasnega cilja oz. časa, ko bodo lahko videli rezultate svojega dela.  
 
Predlog spremembe : Poudariti je treba ne samo vključeva nje množičenja v vmesnike 
jezikovnih virov, temveč tudi promocijo množičenja oz. natančneje projektov, ki poleg tega, 
da uporabljajo množičenje za izdelavo ali razvoj virov in orodij, javnost o njem tudi aktivno 
obveščajo in ga predstavljajo v pozitivni lu či ter kažejo na uspešnost te metode s 
konkretnimi, oprijemljivimi rezultati, ki so koristni za celotno skupnost. Cilj tovrstnih projektov 
bi morala biti vzpostavitev dobrih praks, ki so lahko za zgled podobnim projektom in z 
dobrimi rezultati karseda traj nostno motivirajo potencialne množičnike in množičnice, da k 
razvoju jezikovnih virov prispevajo tudi v prihodnje. Javnost je treba seznaniti tudi s 
pomenom množičenja za demokratizacijo jezika in z dejstvom, da metoda omogoča mnogo 
hitrejši napredek in ra zvoj odprto dostopnih virov.  
 
4 Podpora drugim jezikoslovnim množičenjskim projektom  
 
Odzivam se tudi neposredno na Cilj 5 v razdelku 2.2 (Jezikovna opremljenost) na str. 47:  
 
"Cilj 5: Spodbujanje razvoja slovenske Wikimedije  
Ukrepi:   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 43 
 • izvajanje projekto v, ki s pomočjo izkoriščanja moči množice pri vnašanju in 
popravljanju vnosov ali na drugačne načine bistveno večajo število in kakovost 
slovenskih gesel v Wikipediji in Wikislovarju; […]"  
 
Navedeni ukrep upravičeno omenja Wikipedijo in Wikislovar, saj gre  za vira, ki ju je nujno 
treba razširiti in nadgraditi. Kljub temu pa se po mojem mnenju nekoliko preozko osredotoča 
le na ta dva vira, čeprav se ne moremo izogniti dejstvu, da je množičenje vedno pogostejša 
praksa tudi pri izdelavi drugih jezikovnih virov . Na primerljiv način je bilo množičenje denimo 
implementirano v razvoj jezikovnih virov, kot so npr. Slovar sopomenk sodobne slovenščine  
(viri.cjvt.si/sopomenke), Kolokacijski slovar sodobne slovenščine  (viri.cjvt.si/kolokacije) in 
drugi prihajajoči odziv ni slovarji Centra za jezikovne vire in tehnologije Univerze v Ljubljani.  
Kot izkazujejo rezultati trenutno potekajočega projekta Slovar sopomenk sodobne 
slovenščine: od skupnosti za skupnost  (https://www.cjvt.si/promocija -sopomenk/), daje 
sodelovanje upor abniške skupnosti relevantne in zelo konstruktivne rezultate, treba pa je 
skrbeti, da so uporabniki z viri seznanjeni in za sodelovanje motivirani. Ker se je koncept 
odzivnega slovarja izkazal kot dober primer množičenja v jezikoslovju in so ga tudi 
uporab niki ter uporabnice dobro sprejeli, bi kontinuirana promocija in motivacija, ki finančno 
ne zahtevata veliko dodatnih sredstev, lahko pomembno prispevali k pripravi odprto 
dostopnih jezikovnih podatkov za slovenščino in obenem poskrbeli, da se množičenje v  
zavesti govorcev slovenščine zasidra kot koristna praksa, h kateri se splača prispevati.  
 
Predlog spremembe : Med ukrepe se doda tudi podpora promocije odzivnih slovarjev 
(ocenjena okvirna sredstva 10.000 EUR).  
 
5 Zaključek  
 
Pohvalno je, da osnutek RNPJP19 –23 priznava vlogo, ki jo ima metoda množičenja v 
sodobnem jezikoslovju, pomembno pa je, da ob tem upošteva vse specifike te metode: poleg 
tega, da je treba metodo med uporabniki in uporabnicami še spromovirati, je treba poskrbeti 
tudi za zadostno (in ustr ezno) motivacijo potencialnih množičnikov in množičnic ter na ta 
način zagotoviti, da se v slovenskem prostoru vzpostavi dolgoročna množičniška skupnost.  
 
Ina Ferbežar  (Izpitni center Centra za slovenščino kot drugi in tuji jezik) : 
Jezikovna politika v i zobraževanju (ob osnutku Resolucije o nacionalnem 
programu za jezikovno politiko 2019 –2023)   
 
Ministrstvo RS za kulturo je v javno razpravo poslalo osnutek Resolucije o nacionalnem 
programu za jezikovno politiko 2019 –2023 (ReNPJP19 –23), ki ga v nadaljevanj u komentiram 
v nekaterih točkah. Moji komentarji se nanašajo na del Izobraževanje, deloma na področje 
slovenščine kot prvega jezika, večji del pa na področje slovenščine kot drugega in tujega 
jezika (SDTJ).  
 
I. 
 
V Uvodu, Izhodišče in ocena stanja (pogl. 1. 1, str. 6), avtorji kot enega od temeljev za 
pripravo ReNPJP19 –23 omenjajo raziskavo v okviru projekta Jezikovna politika Republike 
Slovenije in potrebe uporabnikov.  Zapisano je, da je raziskava »doživela tudi metodološko 
kritiko, a ji verodostojnost venda rle daje tudi dejstvo, da je v njej /…./ sodeloval lep del  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 44 
 osrednjih jezikoslovnih ustanov v Sloveniji«. Z omenjenim se ne morem strinjati, prav 
nasprotno: menim namreč, da takšna raziskava prav zaradi svoje metodološke vprašljivosti 
jemlje verodostojnost institucijam, ki so v njej sodelovale. Obširen komentar raziskave sem 
marca 2018 kot predsednica Predmetne komisije za izbiro in pripravo nalog na NPZ iz 
slovenščine podala že v svojem odgovoru na poziv k razmisleku o razmerju med jezikom in 
književnostjo pri pouku slovenščine, ki smo ga predmetne komisije Državnega izpitnega 
centra v razpravo dobile marca letos. Odgovor je bil poslan avtorjem omenjene raziskave in 
drugim relevantnim naslovnikom (npr. Zavodu RS za šolstvo, Direktoratu za predšolsko 
vzgojo i n osnovno šolstvo ter Uradu za razvoj in kakovost izobraževanja). V njem so bili 
podani tudi nekateri konkretni predlogi za zasnovo pouka slovenščine kot prvega jezika oz. 
za spremembo učnih načrtov za slovenščino.  
 
Naj se tu navežem na ukrep, ki ga predl og osnutka ReNPJP19 –23 navaja pri ciljih 
izobraževanja na področju slovenščine kot prvega jezika (str. 20); gre za predlog, naj se v 
učnih načrtih predvideno razmerje med poukom književnosti in jezika 50 : 50  uresničuje tudi 
v praski. Poudariti je treba, da v učnih načrtih za slovenščino v osnovni šoli  trenutno velja 
drugačno razmerje (40 : 60 v korist jezika). Morda o takšnem razmerju sicer res kaže 
razmišljati, a ne na podlagi spornih raziskav, temveč na podlagi analize sporazumevalnih 
praks odraslih go vorcev in govork slovenščine. Menim, da bi morali bolj kot o (slabo 
utemeljenem) »tehničnem« deljenju na enake deleže razmišljati o smiselnem povezovanju 
jezikovnega in književnega pouka pri slovenščini. A po mojem mnenju je to stvar učnih 
načrtov in strok ovnjakov za to področje, ne pa resolucije. Zato predlagam, naj se ta ukrep iz 
besedila črta oz. se ustrezno preformulira (v smislu spremembe učnih načrtov).  
 
V besedilu osnutka so na več mestih izpostavljene različne oz. specifične sporazumevalne 
potrebe g ovorcev in govork slovenščine. Spodbujanje aplikativnih in temeljnih raziskav 
sporazumevalnih potreb govorcev in govork slovenščine je navedeno tudi med ukrepi pri 
spremljanju jezikovnega stanja (str. 17). To se mi zdi zelo pozitivno. Analiza 
sporazumevaln ih potreb postaja samostojno področje raziskovanja – vsaj na področju tujih 
jezikov in pogosto se dognanja od tam prenašajo tudi na področje prvih jezikov. A 
sporazumevalne potrebe se ne raziskujejo le prek stališč (zveza sporazumevalne potrebe in 
stališča  se mi zdi sporna, ni namreč jasno, kaj so sporazumevalna stališča), saj so ta 
pogosto izražena bolj kot pričakovanja, ne pa kot »opis« dejanskega stanja. Treba bi bilo 
torej razisk(ov)ati dejanske sporazumevalne prakse odraslih govork in govorcev slovenšč ine; 
tako bi se morda tudi skrb zbujajoči podatki o pismenosti odraslih, ki so se pokazali v 
raziskavi PIAAC, omenjeni na str. 8, pokazali v drugačni luči (za interpretacijo podatkov gl. 
monografijo Petre Javrh, ur., Spretnosti odraslih, Andragoški center Slovenije, Ljubljana 
2018). Zato naj se med temeljne in aplikativne raziskave poleg sporazumevalnih potreb 
navede tudi raziskovanje sporazumevalnih praks, stališča o tem pa naj se – metodološko 
ustrezno – raziskujejo posebej.  
 
II. 
 
Na splošno ugotavljam, da je v osnutku ReNPJP19 –23 področje SDTJ razmeroma dobro 
zastopano. Se pa v besedilu kaže precejšnje nepoznavanje področja oz. dejavnosti v zvezi z 
njim.  
 
Vsekakor bi kazalo področje SDTJ vključiti tudi v uvodno poglavje Jezikovno izobraževanje 
(1.1.1, s tr. 7–8), kjer zdaj sploh ni zastopano. Omenjeno je sicer razvijanje jezikovne 
zmožnosti ranljivih skupin, med katere lahko sicer uvrstimo tudi govorce in govorke SDTJ, a 
te bi v tem poglavju prav zaradi njegove splošnosti po mojem kazalo eksplicitno omeni ti. 
 
Avtorji osnutka v Okviru nacionalnega programa za jezikovno politiko (1.2, str. 11) omenjajo, 
da bi bilo treba govorcem in govorkam SDTJ omogočiti, »da se lahko slovenščine kar se da 
hitro in enostavno naučijo«. Formulacija je nerealna in zveni populi stično, še posebej zato,  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 45 
 ker v nadaljevanju (1.3 Jezikovnopolitična vizija, str. 12) osnutek ReNPJP19 –23 omenja 
učenje in rabo (zgolj) knjižne slovenščine. Kot poznavalka področja SDTJ in drugih tujih 
jezikov ne poznam ukrepov, s katerimi se da »hitro in e nostavno« priti do znanja tujega 
jezika v njegovi knjižni različici.  
 
Na str. 13 ReNPJP19 –23 navaja motivacijo in dobre možnosti učenja SDTJ, ki naj bo 
obvezna za »vse tiste, ki se hočejo poklicno uveljavljati /…/ na jezikovno občutljivih delovnih 
mestih« . Slovenski predpisi so , kar zadeva jezikovne zahteve do tujih govorcev , zelo 
eksplicitni, so pa formulacije zelo raznolike in dopuščajo najrazličnejše interpretacije glede 
ravni znanja. Ukrep, s katerim bi dosegli poenotenje formulacij, po mojem mnenju ni  realen. 
Če pa bo resolucija prinašala kakršnekoli ukrepe v zvezi z jezikovnimi zahtevami, te kaže 
oblikovati tako, da bodo realne in smiselne in da bodo upoštevale za posamezno področje še 
sprejemljivega govorca (tj. minimalno, ne pa maksimalno sprejemlji vega govorca SDTJ ali 
celo naravnega govorca). Med drugim bi tudi z realnimi jezikovnimi zahtevami – če tu ob 
strani pustim poučevanje SDTJ, ki upošteva dejanske sporazumevalne potrebe učečih se – 
lahko dosegli večjo motiviranost za učenje SDTJ.  
 
V besedil u osnutka ReNPJP19 –23 so večkrat omenjena večjezična okolja in potreba po 
izobraževanju strokovnjakov za poučevanje v takih okoljih (npr. str. 23, 25). Nikjer v besedilu 
pa niso omenjeni t. i. pluralistični pristopi, ki jih predlaga Svet Evrope in so po no vem 
dostopni tudi v slovenščini v dokumentu ROPP ( https://www.zrss.si/pdf/pluralisticni -pristopi -
k-jezikom.pdf ); za prenos teh pristopov v prakso skrbi Zavod RS za šolstvo z razl ičnimi 
izobraževanji za učitelje in učiteljice.  
 
Tudi sicer se, kot rečeno, zdi, da avtorji osnutka ReNPJP19 –23 ne poznajo nekaterih 
dejavnosti in dokumentov na področju SDTJ, ki v RS že obstajajo. Bralec oz. bralka se tako 
ne more znebiti občutka, da so n ekateri ukrepi za razvijanje jezikovne zmožnosti govorcev in 
govork SDTJ zgolj prepisani iz prejšnjih resolucij. To npr. (poleg zgoraj omenjenega ROPP) 
velja za »uveljavitev in prilagoditev slovenskega sistema preverjanja in certificiranja znanja 
slovenšči ne v skladu z evropskimi smernicami« (str. 26). Naj tu zapišem, da je bil  z javno 
veljavnim izobraževalnim programom za odrasle Slovenščina kot drugi in tuji jezik, ki ga 
osnutek ReNPJP19 –23 sicer omenja (npr. na str. 26), sistem preverjanja in certificir anja 
znanja SDTJ usklajen z vsemi evropskimi standardi že septembra 2015 in da je bil ta sistem 
oktobra 2017 z znakom kakovosti tudi mednarodno potrjen ( https://centerslo.si/izpiti/iz piti-iz-
znanja -slovenscine/ ). Res pa je, da je bila priprava javno veljavnega izobraževalnega 
programa za odrasle Slovenščina kot drugi in tuji jezik (in z njo prilagoditev sistema 
preverjanja in certificiranja znanja SDTJ dokumentu SEJO) v celoti financi rana iz lastnih 
sredstev Centra za slovenščino kot drugi in tuji jezik FF UL.  
 
Prav tako že od leta 2016 obstaja program za opismenjevanje nepismenih tujih govork in 
govorcev slovenščine (naveden med ukrepi pri širjenju in izpopolnjevanju jezikovne 
zmožnos ti v SDTJ na str. 28), in sicer gre za javno veljavni izobraževalni program 
Opismenjevanje v slovenščini za odrasle govorce slovenščine (z dodatkom za mladoletnike)  
(http://www.mizs.gov.si/fileadmin/mizs.gov.si/pageuploads/podrocje/odrasli/Dolgan/Opismenj
evanje_cistopis_koncenMIZS_29_8_16.pdf ).  
 
Na str. 27 je navedeno, da imajo možnost do brezplačne udeležbe na te čajih SDTJ zgolj 
študentje in študentke, ki v Slovenijo prihajajo študirat v okviru programa Erasmus. To ne 
drži: leta 2016 je Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport v okviru projekta 
Pospeševanje internacionalizacije slovenskega visokega šolstva f inanciralo tečaje 
slovenščine za tuje študente in študentke in zaradi dobrih rezultatov je od leta 2017 
poučevanje SDTJ v okviru pripravljalnega modula Leto plus postalo redna dejavnost 
Univerze v Ljubljani ( https://www.uni -lj.si/studij/leto -plus/ ), podoben program pa ima tudi 
Univerza na Primorskem ( https://www.upr.si/sl/studij/vpis -up/prijava -in-vpis-za-tuje-
drzavljane/leto -plus).   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 46 
  
Na str. 27 in 28 kaže besedilo popraviti tudi v delu, kjer je govor o definiciji obsega in obliki 
učenja slovenščina priseljenk in priseljencev, ki se v RS vključujejo v sistem VIZ. Pravilnik o 
tečaju slovenščine za dijake v s rednjih šolah ( https://www.uradni -list.si/glasilo -uradni -list-
rs/vsebina/2018 -01-1383/ ) velja od septembra 2018; prav tako je bil v okviru projekta Izzivi 
medkulturnega  sobivanja pri MIZŠ pripravljen dokument Predlog programa dela z otroki 
priseljenci za področje predšolske vzgoje, osnovnošolskega in srednješolskega 
(http://www.mizs.gov.si/fileadmin/mizs.gov.si/pageuploads/Varno_okolje/Predlog_programa_
dela_z_otroki_priseljenci.pdf ) in v ReNPJP19 –23 se kaže sklicevati nanju.  
 
Bi pa pri ukrepih za širjenje in izpopolnjevanje jez ikovne zmožnosti v SDTJ (str. 28) 
predlagala, da se med ukrepe k programu Začetna integracija priseljencev (ZIP) poleg števila 
tečajev doda tudi povečanje števila ur glede na sporazumevalne potrebe udeleženk in 
udeležencev tečaja. ZIP omogoča tečaje do 180  kontaktnih ur, a za govorce bolj oddaljenih 
jezikov to število nikakor ne zadostuje, prav tako ne zadostuje za tiste, ki slovenščino 
potrebujejo na višjih ravneh znanja. S povečanjem števila ur učenja bi lahko izpolnili tudi 
druge cilje, povezane z višjim i ravnmi pismenosti v slovenščini (sploh glede na že omenjeno 
raziskavo pismenosti odraslih PIAAC, v kateri so tuji govorci in govorke slovenščine dosegli 
še mnogo nižje rezultate, kot je bilo pričakovano; gl. zgoraj: Javrh 2018).  
 
Sklep  
 
Snovalci jezikovn e politike za naslednja štiri leta so očitno področje SDTJ prepoznali kot 
pomembno. Glede na zapisane že uresničene ukrepe se zdi, da je to področje dobro razvito. 
A pri tem kaže poudariti, da je (bil) celoten razvoj področja SDTJ (in z njim posamezne 
dejavnosti – na primer v osnutku omenjeni izobraževalni program SDTJ, učna gradiva za 
odrasle učeče se SDTJ, e -gradiva, kot je npr. spletni tečaj slovenščine SLO – 
www.slonline.si , izobraževanje učiteljev za področje SDTJ  in druge) prepuščen lastni 
iniciativi institucije, ki jo zastopam s tem prispevkom, in v zelo veliki meri tudi financiranju z 
lastnimi sredstvi. Zato naj za konec izrazim željo, da bi bilo področje SDTJ sistemsko bolj 
urejeno, tudi z dodatnim in dolgoročn ejšim zaposlovanjem.  
 
Marko Stabej  (Oddelek za slovenistiko, Filozofska fakulteta, Univerza v 
Ljubljani) : Nova resolucija o nacionalnem programu za jezikovno politiko  
 
Osnutek tretje resolucije na prvi pogled dokazuje, da se je slovenska državna in naro dna 
jezikovna politika v svojem ritmu ustalila in postavila temelje za strokovno in učinkovito 
delovanje ter nadgrajevanje. Podrobnejše branje in premislek o načinu izdelovanja resolucije 
ter njenega državnega izvajanja pa pokaže nekoliko drugačno sliko: v eliko je ustvarjanja 
(administrativnega) videza, veliko manj pa dejanskega učinka.  
 
Strokovnih podlag za novo resolucijo je na videz veliko, a prav zelo praktične in zanesljive 
niso. Letna poročila Medresorske delovne skupine za spremljanje izvajanja jezi kovne politike 
RS so sicer vse obsežnejša, a vsebinsko in tehnično ne najustrezneje pripravljena. Kakšen 
smisel ima vsakoletno prepisovanje preambule poročila v le malenkostno spremenjeni obliki? 
Vrsta jezikovnopolitično relevantnih podatkov poročilo sploh  ne zajame. Po poročilu se zaradi 
izbranega pdf -formata ne da iskati po ključnih besedah. Priporočila vlade RS so tako splošna  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 47 
 in neobvezujoča, da ne morejo igrati nobene vloge. Lani ustanovljeni Svet za spremljanje 
jezikovnih virov in tehnologij po štirih  sejah v letu 2017 ni imel – sodeč po informacijah na 
spletni strani MK – letos nobenega sestanka. Večja raziskava pod vodstvom ZRC SAZU, 
opravljena l. 2017, ki že sama na več mestih opozarja na lastne metodološke in druge 
praktične omejitve, pri anketni r aziskavi pa je na njene precej hude spodrsljaje opozorila tudi 
strokovna javnost, je bila javno objavljena šele po prvem javnem posvetu o novem programu 
jezikovne politike novembra 2017 (čeprav ima zavajajoče raziskava v kolofonu naveden kot 
čas izida okto ber 2017). Po drugi strani pa ni niti sledu o znanstvenih delih, ki bi bila lahko 
dodatna podlaga za novi oz. prenovljeni jezikovnopolitični program; eno od takih je npr. 
doktorsko delo Krištofa Savskega Slovene language policy in time and space. The traje ctory 
of a language strategy from inception to implementation5, ki jo je 2015 predložil in kasneje 
obranil na Univerzi v Lancastru, Velika Britanija. Delo mdr. dokumentira in reflektira postopek 
nastajanja prejšnje resolucije, ki pa je po ugotovitvah marsi koga na novembrskem posvetu 
2017 zaradi neuresničitve cele vrste ukrepov (kaj šele ciljev) bolj ali manj še vedno aktualna.  
Tako smo npr. jezikoslovci in jezikoslovke z ljubljanske slovenistike Filozofske fakultete na 
omenjenem posvetu izjavili oziroma pr edlagali:  
 obstoječemu programu naj se podaljša veljavnost za toliko časa, kolikor je potrebno 
za uresničitev njegovih ciljev in posameznih načrtovanih dejavnosti; na novo naj se 
dodajo le tiste vsebine, ki so jezikovnopolitično nujne in jih obstoječi progr am ne 
vsebuje;  
 izvršni skrbnik jezikovne politike v RS, torej Ministrstvo za kulturo, naj pripravi 
natančno poročilo o doslejšnji izvedbi veljavnega programa, s podrobnimi vsebinskimi 
in finančnimi podatki ter analizo vzrokov za neizvedbo posameznih ciljev ;  
 na podlagi tega poročila naj pripravi revizijo načrtovanih korakov z novo časovnico in 
z jasno finančno konstrukcijo, ob tej reviziji pa nato priredi javno razpravo.   
 
Ministrstvo nam očitno v glavnem ni prisluhnilo in pritrdilo (natančnega enovitega po ročila, 
vsaj javno dostopnega ni, analize vzrokov za neizvajanje posameznih ciljev ni, finančne 
konstrukcije – razen skupnih vsot pri posameznih ciljih – tudi ne ipd.). Osnutek resolucije, v 
katerem so dejansko celi odstavki prepisani iz prejšnje, pušča pr ecejšen dvom o dejanski 
aktualnosti marsikaterega cilja in ukrepa iz prejšnje (na nekaterih mestih pa celo 
predprejšnje, torej prve) resolucije, zlasti pa ne daje vtisa temeljite premišljenosti in 
medsebojne povezanosti ciljev, od najsplošnejših do najdrob nejših. Brez analize 
neuresničevanja v prejšnji resoluciji predlaganih ukrepov in ciljev je res težko oblikovati in 
uveljavljati relevantno in učinkovito jezikovno politiko, saj ne vemo, ali zadeve niso bile 
izpeljane :  
a) zaradi pomanjkanja denarja (in tudi ta ima lahko zelo različne vzroke, od dejanskega 
primanjkljaja proračunskih sredstev do neskrbnega načrtovanja posameznih 
nosilcev);  
b) zaradi pomanjkanja interesa ali celo izrazitega nasprotnega interesa vplivnih 
deležnikov;  
c) ker je nek ukrep ali cilj neuresn ičljiv, neizvedljiv, bodisi zaradi pomanjkanja znanja v 
slovenskem prostoru bodisi zaradi nesmiselnosti ukrepa ali cilja samega.6 
 
Slovenska državna jezikovna politika ima težave predvsem z zagotavljanjem kontinuitete 
jezikovnonačrtovalnih prizadevanj. V o bdobju veljave zadnje resolucije se je pri več projektih 
izkazalo, da Ministrstvo za kulturo (deloma skupaj z drugimi financerji) ne (z)more poskrbeti 
za nekaj, kar se zdi edino razumno in gospodarno: za zagotavljanje nadaljevanja in rasti 
posameznih jezik ovnopolitičnih in jezikovnonačrtovalnih projektov. Naj omenim samo dva: 
                                                           
5 http://eprints.lancs.ac.uk/78742/1/2016savskiphd.pdf . 
6 Eden od takih ukrepov je recimo predlog, da bi izboljšali Navodilo o ugotavljanju jezikovne ustreznosti firme … 
(str. 61) – morda se Navodilo res lahko izboljša (saj je naravnost smešno), vendar se objektivizirati ugotavljanja 
jezikovne slovenskosti objektivno gledano ne da; zato bi bilo treba pri doseganju cilja, da bi bilo čim več firm v 
slovenščini, po drugi poti.    REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 48 
 niti besedice ne v uvodnih poglavjih, kaj šele v operativnih opredelitvah si po mnenju 
predlagatelja ne zasluži večji projekt iz preteklih let, jezikovnopolitični spletni portal Jeziko vna 
Slovenija (ki so ga izvajale Univerza v Ljubljani, Inštitut za slovenski jezik ZRC SAZU in 
Institut Jožef Stefan, plačevalo pa ga je Ministrstvo za kulturo, in bilo sodeč po zaključnem 
poročilu z njim celo zelo zadovoljno). Portal je kljub skoraj enole tnemu mirovanju (saj po 
zaključku projekta l. 2017 ni bilo nobenega ustreznega razpisa, ki bi zagotavljal nadaljevanje 
portala, četudi z drugimi izvajalci) še vedno priljubljen in odmeven, za namen pa je imel 
ravno popularizacijo jezikovne politike in info rmiranje ter svetovanje o njej kot nečem, s čimer 
se tako ali drugače srečujejo vsi prebivalci in prebivalke Slovenije ter govorci in govorke 
slovenščine po svetu. Druga zgodba o diskontinuiteti je predstavitev jezikovnih virov za 
slovenščino, ki je bila i zvirno koncipirana in izpeljana s financiranjem Ministrstva za kulturo 
na Zavodu za uporabno slovenistiko Trojina (Predstavitveni portal spletnih jezikovnih virov za 
slovenščino), namesto sistematične nadgradnje in osvežitve z novimi viri pa smo letos dobi li 
– če prav razumem, ga financira ista ustanova – nov portal Ditko, ki je v marsičem presečna 
množica obeh prej navedenih portalov (in se tudi pri nekaterih oblikovnih in vsebinskih 
rešitvah nanju zelo naslanja).  
 
Avtor tegale prispevka sem precejšen del besedila osnutka opremil s komentarji in jih lahko 
predlagatelju posredujem, če si to želi. V temle besedilu pa izpostavljam samo nekaj 
pomislekov in predlogov.  
 
Podatkovno spremljanje slovenske jezikovne situacije ne bi smelo biti odvisno od razpisane 
raziskovalne naloge brez razvidnih metodoloških in podatkovnih parametrov. To se je že 
zgodilo in ni dalo ravno zanesljivih rezultatov. Resno raziskovalno spremljanje bi terjalo 
predštudijo, ki bi ugotovila potrebne parametre, jih določila, na podlagi tega p a bi bilo 
mogoče oblikovati dolgoročno metodološko jasno opredeljeno raziskavo z vsemi potrebnimi 
segmenti, ki bi jo lahko izvajali različni izvajalci. Ukrep »priprava celovitega pregleda in 
ocene slovenske jezikovne situacije za potrebe priprave naslednje ga nacionalnega programa 
za jezikovno politiko« je zato potreben dopolnitve, hkrati pa tudi premisleka, ali res 
potrebujemo celovit pregled in oceno slovenske jezikovne situacije samo za potrebe priprave 
nacionalnega programa? Tak pregled bi prav prišel še  marsikomu in za marsikateri drugi 
namen.  
 
Ena od zelo perečih jezikovnopolitičnih tem v Sloveniji (kakor tudi v Evropi) so t. i. 
»neavtohtone« jezikovne skupnosti. Jezikovnopolitični program bi zato v uvodnih poglavjih 
moral sistematično strniti to proble matiko. V osnutku ni jasno, ali je vsaj okvirno predviden 
kakšen mehanizem za uveljavljanje njihovih jezikovnih pravic (razen v okviru jezikovnega 
pouka in temeljnih človekovih pravic)? Kakšno je razmerje med (nedavnimi) priseljenci vseh 
starosti in med t.  i. potomci priseljencev? Konceptualno gledano bi kazalo to (mehko) ločiti, 
po eni strani zaradi operacionalizacije akutnih posebnih pravic, ki jih morajo imeti prvi pri 
začetnih integracijskih korakih (šolanje, pa tudi zaposlovanje ipd.), po drugi pa zara di 
zagotavljanja človekovih pravic in pravic skupnosti. Nedomišljenost tega področja (najbrž pa 
njegova tudi politična občutljivost) v programu se kaže tudi v veliki terminološki 
nekonsistentnosti (etnične skupnosti, priseljenske skupnost, manjšinske skupn osti, /druge/ 
jezikovne skupnosti, manjšinske skupnosti).  
 
Popolnoma prezrta dimenzija v programu je tudi slovensko uresničevanje Evropske listine o 
regionalnih ali manjšinskih jezikih in razmerje do preteklih priporočil sveta ministrov pri Svetu 
Evrope; tega ni mogoče razumeti drugače kot namerni slovenski jezikovnopolitični molk.  
 
Redakcija osnutka je na marsikaterem mestu precej nedosledna; taka je npr. uporaba 
spolskih oblik. Pogosto je v zaporednih ukrepih enkrat oblika v obeh spolih, drugič samo v 
enem. Tudi če je nekonsistentnost namerna, predlagam nekoliko drugačno ureditev. Precej 
je pa tudi terminoloških neenotnosti (npr. formalnopravni : pravnoformalni) ter nedorečenosti.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 49 
  
Tatjana Knapp  in Rok Usenik  (Zavod RISA, Center za splošno, funkcionalno  
in kulturno opismenjevanje ter Društvo za prilagojeno obliko komunikacij 
LABRA7): Resolucija o nacionalnem programu za jezikovno politiko 2019 –
2023 je lahko priložnost za ustrezen celosten pristop k urejanju področja 
sporazumevanja oseb s posebnimi potreb ami   
 
Resolucija o nacionalnem programu za jezikovno politiko 2014 –2018 je na področju 
sporazumevanja oseb s posebnimi potrebami naredila pomemben premik, ko je med ciljne 
skupine vključila osebe z motnjami v duševnem razvoju, med prilagojene tehnike 
spora zumevanja pa lahko branje. Želeli bi si, da bi Resolucija o nacionalnem programu za 
jezikovno politiko 2019 –2023 (ReNPJP19 -23) lahko branje opredelila kot enakovredno  
ostalim oblikam prilagojenega sporazumevanja, saj ga v Sloveniji potrebuje približno pol 
milijona ljudi. Menimo tudi, da je lahko ReNPJP19 -23 priložnost za ustrezen celosten pristop 
k urejanju področja informiranja in sporazumevanja oseb s posebnimi potrebami v Sloveniji.  
Osnutek ReNPJP19 -23 (OsnReNPJP19 -23) v ''Uvodu'' navaja rezultate zadnje  mednarodne 
raziskave o stanju in uporabi spretnosti odraslih (PIAAC, 2012 –2015), ki kažejo, da so 
prebivalci Slovenije na vseh merjenih področjih spretnosti, vključno z besedilnimi 
spretnostmi, pod povprečjem OECD in EU. Dejstvo, da ima ''V Sloveniji /…/ kar tretjina oseb 
med 16. in 65. letom tako nizko raven besedilnih spretnosti, da jih to ovira pri delu in 
vključevanju v družbo, brati pa so sposobni le kratka in preprosta besedila .'' (Osnutek 
ReNPJP19 -23, str. 8) , pa je v osrednjih poglavjih žal pomanjk ljivo naslovljeno oz. 
OsnReNPJP19 -23 ne predvideva najustreznejših ukrepov. Med ukrepi je poudarek na 
izobraževanju in kompetencah govorcev, zapostavljeno pa je zagotavljanje dostopnih 
informacij in gradiv s strani lokalne skupnosti ter države. ''Ključnega  pomena pa so te 
spretnosti /…/ pri spodbujanju družbenega sodelovanja in vključevanja, saj ljudje z višjimi 
spretnostmi bolj zaupajo institucijam, so bolj dejavni v državljanskem in političnem življenju in 
so bolj zdravi .'' (Osnutek ReNPJP19 -23, str. 8) , je še zapisano v ''Uvodu'', kar potrjuje, da sta 
za socialno vključenost med drugim nujna dostop do informacij in možnost sporazumevanja 
v dostopni obliki. Navedeno pa ne more biti izključna odgovornost posameznika. Končna 
resolucija bi morala upoštevati, da zgolj razvijanje jezikovne zmožnosti pri osebah s 
posebnimi potrebami večkrat ni dovolj, ker je zmožnost lahko omejena. Zato so hkrati 
potrebne ustrezne prilagoditve  informacij in gradiv.   
 
Nadalje sta poleg sistematičnega izobraževanja in usposabljanja  ljudi s posebnimi potrebami 
nujna izobraževanje ter usposabljanje ljudi, ki z njimi delajo. Na primer: OsnReNPJP19 -23 
na nekem mestu uporabi formulacijo: ''skušati ozaveščati pomen jasnega in razumljivega 
uradovalnega jezika'' (Osnutek ReNPJP19 -23, str. 1 8). Tovrstna usmeritev v praksi ni prida 
uporabna, saj ni niti zavezujoča niti dovolj konkretna. Predlagamo, da se v končno 
ReNPJP19 -23 vnesejo konkretnejši cilji, ukrepi in sredstva, ki bodo v praksi dejansko 
pripeljali do jasnega in razumljivega uradoval nega jezika. Povsod, kjer bo v ReNPJP19 -23 
govor o sporazumevanju v slovenskem jeziku in osebah s posebnimi potrebami, kot 
usmeritev ali ukrep ne bo dovolj osveščanje ljudi oz. družbe. Potrebno je predvideti načrtno 
izobraževanje obojih. Tako kot se morajo  osebe s posebnimi potrebami usposabljati za 
sporazumevanje s skupnostjo, se mora skupnost oz.  ljudje, ki  delajo in delujejo v skupnosti, 
usposobiti za sporazumevanje z osebami s posebnimi potrebami. Usposobiti se morajo 
uradniki, zaposleni na področjih socialnega varstva, kulture, zdravstva, vzgoje, 
                                                           
7 Komentarji in predlogi so dani na podlagi organiziranega in sistematičnega opazovanja, raziskovanja in 
delovanja na področju dostopnosti do informacij in lahkega branja v praksi, med katerim je v 7 letih redno 
tedensko delovalo 12 skupin s skupaj preko  100 govorci s posebnimi potrebami in strokovnjaki.     REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 50 
 izobraževanja, socialnega varstva, trga dela, pravosodja  … Za potrebe tovrstnih 
izobraževanj in usposabljanj je nujno zagotoviti ustrezna orodja in gradiva, med katera sodijo 
priročniki in druga gradiva za iz obraževalce  zaposlenih  na omenjenih področjih. Potrebni so 
priročniki za učitelje in knjižničarje. Potrebno je seveda zagotoviti prilagojene učbenike  in 
druga gradiva za učence ter uporabnike s posebnimi potrebami.  
 
Vsa ključna gradiva in informacije, ki jih imajo na voljo govorci iz večinske populacije, morajo 
biti v dostopni obliki na voljo tudi govorcem s posebnimi potrebami. V obdobju, ki ga je 
pokrivala ReNPJP14 -18, smo zasledili premik na področju projektnih razpisov, pri katerih  
dostopnost vsebin po staja eden izmed pogojev in standardov načrtovanja ter izvajanja 
projektnih dejavnosti.  V okviru rednih storitev javnih služb pa standardi in normativi žal še ne 
zapovedujejo dostopnosti informacij. To pomeni, da so potrebni posodobitve. Kot standard 
za s porazumevanje na področju javnih storitev pristojnim predlagamo uporabo t.  i. 
preprostega jezika. V primerih, ko je to potrebno, pa je nujna zavezanost k uporabi lahkega 
branja ter drugih prilagojenih tehnik sporazumevanja.  
 
V zvezi z navedenim menimo, da  so v trenutnem osnutku ReNPJP19 -23 finančna sredstva, 
namenjena osebam s posebnimi potrebami, ocenjena prenizko. Poleg tega so 
neenakomerno razdeljena. Na primer: za 1 potencialnega uporabnika lahkega branja8 so v 
naslednjem petletnem obdobju predvidena v eč kot 250 -krat nižja sredstva kot za 1 
uporabnika slovenskega znakovnega jezika.9 Prepoznati je potrebno tudi dejstvo, da 
informacije in gradiva v obliki lahkega branja potrebujejo vsaj še priseljenci in sorodne 
skupine, ki jih pri zgornjem izračunu sploh  nismo upoštevali. Zato predlagamo, da se okvirna 
sredstva za sporazumevanje oseb s posebnimi potrebami s predvidenih 1.000.000 EUR 
zvišajo na vsaj štirikratnik prvotnega zneska, kar nesorazmerja seveda ne bo odpravilo, ga 
bo pa simbolično omililo.  
 
Nadal je so za ranljive skupine pri sporazumevanju izjemnega pomena dostop do napredne 
tehnologije  in spretnosti uporabe le -te. S pomočjo tehnologije se odpirajo nove možnosti 
sporazumevanja v alternativnih oblikah. Predlagamo, da se predvidena sredstva tudi v t ej 
postavki zvišajo. S predvidenih 650.000 EUR naj se zvišajo vsaj na 1.000.000 EUR.  
 
Celostno gledano menimo, da bi bilo dobro, če bi se za področje sporazumevanja oseb s 
posebnimi potrebami razvila dopolnilna, vzporedna strategija. Temeljila bi na načelu , da 
morajo imeti vsi ljudje (ne glede na vrsto hendikepa oz. ovire), ki za vključevanje potrebujejo 
prilagojeno sporazumevanje, na voljo dostopne informacije in gradiva ter učinkovita orodja. 
Tovrstna strategija bi presegla delitev govorcev s posebnimi po trebami glede na psihične in 
fizične ovire ter omogočila razvoj inovativnih rešitev, ki bi pokrivale skupne ali presečne 
potrebe različnih skupin ljudi. Tako bi vsem govorcem zagotovili enakovrednejše izhodišče 
za sporazumevanje.10 Lažje bi bilo tudi načrto vanje finančnih in drugih virov.  
 
Samostojnost govorcev s posebnimi potrebami ni mogoča brez močne strategije, jasnih 
ciljev, učinkovitih ukrepov in natančno opredeljenih kazalnikov. Menimo, da aktualni 
OsnReNPJP19 -23 na področju sporazumevanja oseb s pose bnimi potrebami še ne prinaša 
                                                           
8 Pri izračunu moramo 450.581 prebivalcem Slovenije, ki predstavljajo eno tretjino oseb med 16. in 65. letom 
starosti s potrebo po kratkih in preprostih besedilih, prišteti še min imalno  eno tretjino os eb v starosti nad 65 
let, ki se soočajo s staranjem povezanimi kognitivnimi omejitvami .  
9 Slovensk i znakovni  jezik  prvi jezik predstavlja približno 1.000 ljudem .   Podatek  je bil  20. 12. 2018 pridobljen s 
spleta: http://www.zveza -gns.si/o -zvezi/o -gluhoti/ . 
10 V tej smeri deluje tudi projekt ''LAHKO JE BRATI: Razvoj temeljnih usmeritev, metod, didaktičnih gradiv in 
spremljajočih orodij za lahko branje v Sloveniji'', ki ga sofinancirata Republika Slovenija (RS) in EU iz Evropskega 
strukturnega sklada. V njego vem okviru nastaja podroben predlog sistematizacije lahkega branja oz. 
dostopnosti informacij v RS, ki bo predstavljen na zaključni konferenci projekta na Pedagoški fakulteti Univerze 
v Mariboru (13. junij 2019).   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 51 
 celostnega vpogleda, nima močne vizije in premalo izhaja iz resničnih potreb v praksi. Še je 
prostora za natančnejšo identifikacijo potreb, podrobnejšo opredelitev ključnih izzivov in 
konkretnejšo oz. ustreznejšo opredelitev c iljev, ukrepov ter kazalnikov. Želeli bi si, da bi 
ReNPJP19 -23 izpolnila svoj potencial in na področju sporazumevanja oseb s posebnimi 
potrebami uvedla ustrezen celosten pristop.  
 
Simona Gerenčer Pegan  (Združenje gluhoslepih Slovenije DLAN ): Vključitev 
ljudi z gluhoslepoto v resolucijo  
 
V Resolucijo o nacionalnem programu za jezikovno politiko 2019 —2023 so prvič vključene 
sporazumevalne potrebe ljudi z gluhoslepoto. V poglavju 2.1.7 Osebe s posebnimi potrebami 
in prilagojenimi načini sporazumevanja so vk ljučene pravice ljudi z gluhoslepoto in s tem 
zastavljeni temeljni cilji za razvijanje sporazumevalne zmožnosti v prilagojenih načinih 
sporazumevanja z gluhoslepimi, med katerimi je tudi priznavanje pravice do uporabe tolmača 
za gluhoslepe na vseh področji h življenja, kot ena izmed najbolj osnovnih človekovih pravic. 
Pomemben cilj jezikovne politike je tudi priznati enakovreden položaj prilagojenim načinom 
sporazumevanja , kot ga ima slovenščina.  
 
Nordijska definicija gluhoslepote , ki jo je izdal Nordijski center za socialno varstvo in 
socialne zadeve na Danskem, navaja, da »je gluhoslepota kombinirana okvara vida in sluha, 
ki je tako resna, da je za okvaro čutov težko, da bi se medsebojno kompenzirali. Tako je 
gluhoslepota  samostojna, izrazita  invalidnost « (Nordijska definicija gluhoslepote, 2018)11. 
Gluhoslepota  v različnem obsegu omejuje dejavnosti in polno udeležbo v družbi. Ta vpliva na 
družbeno življenje, sporazumevanje, dostop do informacij, orientacijo in sposobnost prostega 
in varnega gibanja. Priso tnost hkratne okvare pri posamezniku povzroči popolnoma 
drugačno stanje, kot če ima posameznik le eno od okvar, torej če je gluh ali naglušen, slep 
ali slaboviden.  
 
V nadaljevanju nordijska definicija gluhoslepote navaja, da je resnost kombinirane okvare 
vida in sluha odvisna od:  
• časa pojava okvare, še posebej v zvezi z razvojem sporazumevanja in pridobivanja jezika,  
• stopnje in narave vidne in slušne okvare,  
• ali je prirojena ali pridobljena okvara,  
• ali je kombinirana z drugimi okvarami,  
• ali je st abilna ali progresivna.  
 
V zvezi z vključevanjem v dejavnosti navaja, da dostopna družba mora vključevati med 
drugim »dostopno specializirano tolmačenje za gluhoslepe, vključno z interpretacijo govora, 
opisa okolja in spremljanje ,« ter da je posebna kompet entnost v povezavi z gluhoslepoto, 
vključno z interdisciplinarnim pristopom, bistvena za ustrezno zagotavljanje storitev. Kot 
pomoč pri kompenziranju dvojnega primanjkljaja sluha in vida postane posebej pomemben 
dotik.  
 
Gluhoslepota se priznava kot samosto jna invalidnost , ki jo je kot tako treba prepoznati, 
osebam z gluhoslepoto pa omogočiti pravice, ki izhajajo iz njihovih potreb in so enakovredne 
drugim skupinam invalidov ter jim zagotavljati ustrezno prilagojene storitve. Zaradi 
specifičnosti in heteroge nosti gluhoslepote je treba osebe z gluhoslepoto obravnavati 
                                                           
11 Nordijsko definicijo gluhoslepote je v le tu 2018 sprejela in potrdila Svetovna zveza gluhoslepih (World 
Federation of the Deafblind – WFDB).   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 52 
 izključno individualno in upoštevati kompleksnost situacij ter številne dejavnike, ki so prisotni 
pri posamezniku.  
 
Delo z gluhoslepimi je uspešno le, če upoštevamo vse specifike področja gluhosl epote in 
človeka z gluhoslepoto obravnavamo skozi intersekcionalni pristop , v katerem  se 
upošteva nova dimenzija, ki nastane zaradi različnih neenakosti, ki so prisotne pri 
posamezniku. Pri tem ne gre za seštevek diskriminacij in neenakosti, temveč za obra vnavo 
skozi novo realnost diskriminacije, ki se vzpostavlja na intersekciji.  
 
V duhu smernic evropskih in svetovnih organizacij za gluhoslepe, NUJNE RESOLUCIJE o 
enakih možnostih oseb z gluhoslepoto v Evropi, NUJNE RESOLUCIJE o strokovnih 
tolmačih/posredni kih za gluhoslepe in enakem dostopu do sporazumevanja za ljudi z 
gluhoslepoto po Evropi, nordijske definicije gluhoslepote ter Konvencije o pravicah invalidov12 
se priznava gluhoslepota kot samostojna, specifična invalidnost. Načini sporazumevanja z 
gluhosl epimi pa se priznavajo kot enakovredni drugim načinom sporazumevanja ter je s tem 
utemeljena zahteva po zagotovitvi pravnega priznanja le -teh. Podlago za to daje ta tudi 
Ustava RS in Zakon o izenačevanju možnosti invalidov (ZIMI), slednjega bo treba še 
neko liko korigirati s strani državnih organov.  
 
Evropski parlament skupaj z Evropskim združenjem za gluhoslepe in Evropsko mrežo za 
gluhoslepe  ter predstavniki oseb z gluhoslepoto v Evropi poziva vse države članice EU v 
povezavi s pravico do kvalificiranih in  profesionalnih tolmačev/posrednikov za gluhoslepe, 
da: 
 spoštujejo pravico gluhoslepih do visokokakovostnega tolmačenja za 
gluhoslepe/intervencijskih storitev – kvalificiranih in strokovnih tolmačev/posrednikov za 
gluhoslepe v državah članicah in znotraj i nstitucij EU, njihovega uradnega usposabljanja 
in formalnega priznavanja poklicev;  
 prepoznajo, da je tolmačenje za gluhoslepe pogoj, da lahko osebe z gluhoslepoto 
dosežejo polno udeležbo, enakost, neodvisnost in samoopredelitev na vseh področjih 
družbe, k i temelji na poklicnih kvalifikacijah in predstavlja strokovno službo, ki zahteva 
ustrezno plačilo;  
 resno pozivajo institucije, da formalno dovolijo tolmačem za gluhoslepe, da imajo enak 
status kot tolmači znakovnega in govorjenega jezika – v spoštovanju do storitev 
tolmačenja, ki jih zagotavljajo;  
 odločno pozivajo institucije, da formalno priznajo posrednikom prepoznaven status, v 
spoštovanju do storitev, ki jih zagotavljajo;  
 spoštujejo pravico gluhoslepih do imetja ključne vloge pri razvoju, izvajanju,  uporabi in 
vrednotenju učnega načrta za izobraževanje tolmačev/posrednikov za gluhoslepe in 
potrjevanje pomena certifikatov za strokovne tolmače/posrednike gluhoslepim , danih 
pod nadzorom strokovnjakov s področja gluhoslepote.  
 
Evropski parlament v zvezi s pravico do polne udeležbe, samozastopanosti in enakosti v 
Evropi poziva vse države članice med drugim, da:  
»Priznajo, da je enakopraven dostop do zdravja, pravičnosti, javnega in političnega življenja 
za državljane z gluhoslepoto mogoče zagotoviti le z z agotavljanjem ustrezno usposobljenih 
in strokovnih tolmačev/posrednikov za gluhoslepe «. 
 
Pozivi so usmerjeni v sprejetje ustreznih ukrepov in spodbujanje razvijanja načinov 
sporazumevanja z gluhoslepimi. Posebej se poudarja, da morajo biti tolmači za gluho slepe 
visoko kvalificirani strokovnjaki, ki jim lahko podelijo certifikate le visoko kvalificirani 
strokovnjaki s področja gluhoslep ote. Slednje je izjemnega pomena pri strokovnem razvoju in 
usposabljanju poklicnih profilov za delo z gluhoslepimi.  
                                                           
12 Ob upoštevanju tudi drugih mednarodnih dokumentov, ki priznavajo gluhoslepoto kot specifično invalidnost.   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 53 
  
Tudi O dbor za pravice invalidov v Zaključnih ugotovitvah v zvezi z uvodnim poročilom 
Slovenije o izvajanju Konvencije o pravicah invalidov navaja vrsto priporočil za razvoj 
prilagojenih načinov sporazumevanja in večj o dostopnost do informacij in svobod o izražanj a.  
 
Obravnava ljudi z gluhoslepoto kot samostojne skupine invalidov in razvijanje načinov 
sporazumevanja za gluhoslepe ločeno od drugih prilagojenih načinov sporazumevanja, 
izključno na podlagi visoko kvalificiranih strokovnjakov s področja gluhoslepote, je temeljna 
zahteva za kakovostno delo z gluhoslepimi. V Združenju gluhoslepih Slovenije DLAN 
govorimo o triindvajsetih načinih sporazumevanja z gluhoslepimi.  
 
Združenje gluhoslepih Slovenije DLAN je samostojna in neodvisna, strokovna invalidska 
organizaci ja, s statusom reprezentativnosti za osebe z gluhoslepoto. Nudi strokovno pomoč 
ljudem z gluhoslepoto po vsej Sloveniji in usposablja ljudi za tolmačenje gluhoslepim ter delo 
z gluhoslepimi. Poleg svojega osnovnega poslanstva razvija strokovno delo na podr očju 
gluhoslepote ter tako utira pomembno pot v slovenskem prostoru.  
 
Neodvisnost in samostojnost delovanja organizacij oseb z gluhoslepoto omogočata, da 
organizacije samostojno odločajo o vprašanjih , povezanih z gluhoslepoto , in v skladu z 
evropskimi ter  svetovnimi smernicami razvijajo stroko na področju gluhoslepote, ki omogoča 
kakovostnejše življenje oseb z gluhoslepoto.  
 
Viri:  
 Konvencija o pravicah invalidov. Dostopno na: 
http://www.mddsz.gov.si/fileadmin/mddsz.gov.si/pageuploads/dokumenti__pdf/konvencij
a_o_pravicah_invalidov.pdf  (22. 12. 2018).    
 Nordijska definicija gluhoslepote (izvirni naslov: Nordic Definition of Deafblin dness ). 
Dostopno na: http://www.wfdb.eu/what -is-deafblindness/  (22. 12. 2018).  
 NUJNA RESOLUCIJA  o strokovnih tolmačih/posrednikih za gluhoslepe in enakem 
dostopu do sporazumevanja za ljudi z gluhos lepoto v Evropi (izvirni naslov: 
EMERGENCY RESOLUTION On, Professional Deafblind Interpreters/Intervenors and Equal 
Access to Communication for Persons with Deafblindness in Europe ). Dostopno na: 
http://www.tolmaci.si/wp -content/uploads/2017/11/Emergency -Resolution.pdf  (22. 12. 
2018) .  
 NUJNA RESOLUCIJA o enakih možnostih oseb z gluhoslepoto v Evropi, sprejeta v 
Bruslju, junija 2018 (izvirni naslov: »EMERGENCY RESOLUTI ON On Equal 
Opportunities of Persons with Deafblindness in Europe«.   
 Resolucija 5. generalne skupščine Svetovne zveze gluhoslepih (izvirni naslov: 
Resolution of the 5th WFDB General Assembly ). Dostopno na: 
http://www.fasocide.org/en/sin -categoria -en/resolution -of-the-5th-wfdb -general -
assembly -adopted -on-june-22nd -2018 -benidorm -spain/  (22. 12. 2018).  
 Začetno glob alno poročilo o stanju in pravicah oseb z gluhoslepoto (izvirni naslov: At risk 
of exclusion from CRPD and SDGs implementation: Inequality and Persons with 
Deafblindness Initial global report on situation and rights of persons with deafblindness ). 
Dostopno  na: http://www.asksource.info/resources/risk -exclusion -crpd-and-sdgs -
implementation -inequality -and-persons -deafblin dness -initial  (22. 12. 2018).  
 Zaključne ugotovitve v zvezi z uvodnim poročilom Slovenije, Odbor za pravice invalidov 
(sprejeto na 19. seji Odbora, 14. februar –9. marec 2018) v zvezi z izvajanjem Konvencije 
o pravicah invalidov (izvirni naslov: Concluding  observations on the initial report of 
Slovenia ). Dostopno na:  
 http://www.solidarnost.si/documents/ObjaveDokumenti/Zaklju%C4%8Dne%20ugotovitve
%20Odbora%20OZN%20za%20invalide%20v%20zvezi%20z%20uvodnim%20poro%C4
%8Dilom%20Slovenije%20 -%20neuradni%20prevod%20maj%202018.docx.pdf  (15. 1. 
2019).   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 54 
  
Simon Krek  (Institut »Jožef Stefan «): Vloga SAZU v RePNPJP19 -23 
 
2.2.4 Terminologija in večjezičnost  
2.2.5 Jezikovne tehnologije  
2.2.6 Digitalizacija  
2.2.7 Osebe s posebnimi potrebami in prilagojenimi nači ni sporazumevanja  
Nosilca: MIZŠ (ARRS), MK  – v sodelovanju s SAZU, univerzami in raziskovalnimi 
institucijami . 
Komentar : pri poglavjih 2.2.2, 2.2.3 in 2.2.4 se glede nosilstva v osnutku nove resolucije 
ReNPJP19 –23 iz sedanje resolucije ohranja dodatek » v sodelovanju s SAZU, univerzami in 
raziskovalnimi institucijami «. Tega dodatka ni pri poglavjih 2.2.5, 2.2.6 in 2.2.7. Ni jasno, 
zakaj bi bila vzpostavljena razlika, saj vsaj univerze in raziskovalne institucije dejansko 
»nosijo« razvoj pri vseh poglavjih j ezikovne opremljenosti. Vse teme so tudi močno 
povezane med sabo, tako da v smislu nosilstva ni mogoče ločevati denimo med jezikovnim 
opisom in jezikovnimi tehnologijami, npr. v kontekstu semantičnih tehnologij. Predlagam, da 
se enaka formulacija bodisi uv ede pri vseh poglavjih ali se pri vseh odstrani tako, da kot 
nosilca pri vseh poglavjih ostaneta zgolj MIZŠ (ARRS) in MK. Še pripomba: če se formulacija 
doda pri vseh poglavjih, potem SAZU kot neposredni proračunski uporabnik mora (začeti) 
sodelovati tudi pri razvoju jezikovnih tehnologij, digitalizacije itd. ter o tem poročati v letnih 
poročilih.  
 
Temeljni kodifikacijski priročnik in Slovenski pravopis skladno s tradicijo, dobro prakso, v 
okviru svojih zakonskih zadolžitev ter v sode lovanju z vsemi ustanovami s področja 
jezikovnega načrtovanja potrjuje Slovenska akademija znanosti in umetnosti . Na podlagi 
svojih zakonskih zadolžitev sodeluje tudi pri nastajanju vseh drugih temeljnih 
priročnikov slovenskega jezika z normativnimi vsebin ami. V skladu z zadolžitvijo za 
temeljni kodifikacijski priročnik je bila za pripravo predloga posodobitve obstoječih 
pravopisnih pravil leta 2013 imenovana nova Pravopisna komisija pri SAZU , kasneje 
preimenovana v Pravopisno komisijo pri SAZU in ZRC SAZU . Delovanje in napredek 
komisije pri posodabljanju kodifikacije je predstavljeno na Komisijinem spletišču, ki hkrati 
služi tudi za sprotno zbiranje zunanjih predlogov glede prenove kodifikacije. Prek portala 
Fran Komisija predstavlja tudi nove rešitve, ki s o načrtovane za vključitev v nov kodifikacijski 
priročnik.  
 
Komentar : Citirani označeni del veljavne resolucije je problematičen z več vidikov:  
1. Formulacija » Temeljni kodifikacijski priročnik in Slovenski pravopis « je dvoumna oz. 
nerazumljiva. Če je med obema kategorijama veznik »in«, to načeloma pomeni, da gre za 
dva priročnika, dve ločeni entiteti. Nikjer iz besedila resolucije ni jasno, kako se »temeljni  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 55 
 kodifikacijski priročnik« razlikuje od »pravopisa«, če dejansko sploh gre za dve različni stvari, 
saj je splošno znan le drugi del, »pravopis«. Kaj dejansko je mišljeno s pojmom »Temeljni 
kodifikacijski priročnik« v ReNPJP19 –23?  
 
2. Prav tako ni jasno, kateri so vsi drugi » temeljni priročniki slovenskega jezika z 
normativnimi vsebinami «. Če gre denimo za slovarski opis slovenščine, ni jasno, na katere 
konkretne slovarske opise je referenca v omenjeni formulaciji. So to vsi slovarji? Je to samo 
SSKJ (1, 2) in njegovi nasledniki (eSSKJ)? Če da, kako to, da niti SSKJ 2 niti nekaj čez 
1.000 gesel eSSKJ nima  formalne potrditve SAZU? Katere slovnice so »normativne«? Ali 
šolski učbeniki za slovenščino spadajo pod to kategorijo? (Če je odgovor »da«, ta del ni 
vključen v proces potrjevanja učbenikov na Zavodu za šolstvo.) Ali pod isto kategorijo 
spadajo »šolske s lovnice«? (Kolikor je videti, v obeh slovnicah, izdanih v času veljave 
trenutne resolucije in celo omenjenih v osnutku, ni SAZU -jevskega žiga, gre pa za avtorski 
deli sedanjega predstojnika ISJFR, sicer izdani pri komercialni založbi.) Ali je SAZU kot 
ustanova sploh opremljena, da lahko dejansko vsebinsko » sodeluje  tudi pri nastajanju vseh 
drugih temeljnih priročnikov slovenskega jezika z normativnimi vsebinami«? Skratka, 
formulacija je nenatančna, nerazumljiva, v vmesnem času se je izkazalo, da tudi neizve dljiva, 
zato jo je treba izločiti.  
 
3. Problematična je tudi formulacija » na podlagi svojih zakonskih zadolžitev (sodeluje tudi pri 
nastajanju vseh drugih temeljnih priročnikov  …)«. Če dejansko preberemo oba temeljna akta 
Akademije, Zakon o SAZU in Statut , v zakonu v zvezi s slovenščino piše naslednje:  
 SAZU neguje, spodbuja in pospešuje znanost in umetnost ter s svojo dejavnostjo 
prispeva k razvoju znanstvene misli in umetniške ustvarjalnosti s tem, da:  
 organizira raziskovalno delo, tudi v sodelovanju z un iverzami in drugimi 
raziskovalnimi organizacijami, zlasti na področjih, ki so pomembna za 
poznavanje naravne in kulturne dediščine slovenskega naroda, za razvoj 
njegovega jezika in kulture;  
Statut pod rubriko Publikacije SAZU dodaja še naslednje:  
 Publikaci je SAZU so splošne publikacije, publikacije razredov ter skupne publikacije 
SAZU in ZRC SAZU.  
 Splošne publikacije so predvsem:  
 večja dela, ki so pomembna za razvoj slovenskega jezika in kulture;  
 
To so vsa mesta, kjer je v aktih Akademije omenjen »slovensk i jezik«. Vsekakor nikjer niso 
omenjene »zakonske zadolžitve potrjevanja Slovenskega pravopisa«. Ta del obstoječe 
resolucije in osnutka naslednje resolucije torej enostavno ne ustreza dejstvom in bi ga bilo 
treba izločiti ali spremeniti.  
 
4. Kot sem po da ljši raziskavi na podlagi dopisovanja s SAZU leta 2014 podrobno opisal v 
prispevku »Pravopisna komisija: grške smokvice ali cesarstvo čutil?« 
(https://www.simonkrek.si/blog/10 -junij-2014/ ), o ses tavi pravopisne komisije realno ne 
odloča SAZU, temveč Znanstveni svet ZRC SAZU oziroma Inštitut za slovenski jezik Frana 
Ramovša kot del ZRC SAZU (gl. dopis »Dodatni člani nove pravopisne komisije« v 
omenjenem prispevku). Formulacija v osnutku ReNPJP19 –23 »v skladu z zadolžitvijo za 
temeljni kodifikacijski priročnik  ...« torej ne ustreza dejstvom, saj je SAZU to zadolžitev 
dejansko predal ZRC SAZU, ki ni ista ustanova, temveč je le ena od raziskovalnih institucij, 
ki so omenjene med nosilci, podobno npr. k ot Institut »Jožef Stefan«.  
 
Poleg tega je v letih od sprejema veljavne resolucije l. 2013 postalo še mnogo bolj jasno, da 
je preživetje jezikov v 21. stoletju odvisno predvsem od zmožnosti prilagajanja splošnim 
svetovnim trendom digitalizacije, razvoja u metne inteligence, robotike in drugim novim 
dejstvom, ki izhajajo iz globalnih sprememb. Področje jezikovne standardizacije ni izoliran 
otok, ki se ga te spremembe ne bi dotaknile. Univerze in raziskovalne organizacije so v  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 56 
 zadnjih petih letih jasno pokaza le, da so se spremembam zmožne prilagoditi (ustanovitev 
Centra za jezikovne vire in tehnologije l. 2015, nov raziskovalni program Jezikovni viri in 
tehnologije za slovenski jezik na Univerzi v Ljubljani l. 2019 itd.), medtem ko SAZU želje po 
sledenju globa lnim spremembam do sedaj ni izkazovala, prej obratno. V tem smislu je tudi v 
standardizacijske procese treba vključiti vse deležnike, ki so omenjeni pri nosilstvu nalog. Na 
podlagi teh argumentov predlagam, da se besedilo zgoraj citiranega dela osnutka res olucije 
spremeni v:  
 
Za pripravo predloga posodobitve obstoječih pravopisnih pravil je bila leta 2013 imenovana 
nova Pravopisna komisija pri SAZU , kasneje preimenovana v Pravopisno komisijo pri SAZU 
in ZRC SAZU . Delovanje in napredek komisije pri posodablj anju kodifikacije je predstavljeno 
na Komisijinem spletišču, ki hkrati služi tudi za sprotno zbiranje zunanjih predlogov glede 
prenove kodifikacije. Prek portala Fran in drugih jezikovnih portalov Komisija predstavlja tudi 
nove rešitve, ki so načrtovane za  vključitev v nov kodifikacijski priročnik. V skladu načelom 
vključevanja vseh deležnikov v proces posodabljanja kodifikacije se bo Komisija v 
naslednjem obdobju preimenovala v Pravopisna komisija pri SAZU, univerzah in 
raziskovalnih institucijah . 
 
Iztok  Kosem  (Filozofska fakulteta, Univerza v Ljubljani in Institut »Jožef 
Stefan «): Odprta dostopnost jezikovnih virov, uporabniki in založništvo 
tiskanih jezikovnih priročnikov   
 
Kot celota je predlagano besedilo Resolucije sprejemljivo, strinjam se tudi z ar gumentom, da 
je ob številnih neuresničenih ciljih iz preteklega obdobja nesmiselno zastavljati besedilo 
povsem na novo. Tako se na marsikaterih delih zdi povsem legitimno uvesti zgolj majhne 
popravke. V komentarjih se osredotočam predvsem na dele, ki Resol ucijo po mojem mnenju 
puščajo premalo konkretno, dosledno, ambiciozno ali aktualno.  
 
Spodbujanje poskusa dosega odprte dostopnosti SSKJ, kot je ubesedeno v Resoluciji, je 
enostavno premalo konkretno za tako pome mben dokument. Težava z dostopnostjo SSKJ 
spremlja slovenski jezik skozi jezikovne vire, ki nastajajo na podlagi SSKJ. Posledično 
predlagam:  
 da se cilj ubesedi kot “doseg odprte dostopnosti SSKJ kot cilj naslednje Resolucije, ali 
v primeru neuspeha, opusti tev prizadevanj in namenitev sredstev virom in 
ustanovam, ki sledijo odprtemu dostopu”.  
 da se vsem virom, ki temeljijo na SSKJ in posledično niso odprto dostopni, ne 
dodeljuje sredstev na podlagi ukrepov Resolucije.  
 
Jezikovni opis  
 
Odstranjen je bil sled eči cilj:  
 sprejetje takega bibliometričnega vrednotenja slovarskih in drugih leksikografskih del, 
ki bo raziskovalce spodbujal k sodelovanju pri sestavljanju temeljnih in specializiranih 
priročnikov za slovenski jezik;   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 57 
  
Čeprav je ARRS v tem času resda spre jel spremembo bibliometričnih meril za slovarska 
dela, pa je ta v marsičem sporna, kar dobro povzema tudi prispevek S. Kreka na 
https://www.simonkrek.si/blog/2 -september -2018/ . Z vidika Resolu cije velja izpostaviti 
predvsem:  
 pri pripravi meril je sodelovala zgolj ena sama raziskovalna ustanova (ZRC SAZU), 
ostale ustanove do samega sprejetja meril niso mogle komentirati. To je povsem v 
nasprotju z vodili Resolucije, ki pravijo, da so nosilci min istrstva, SAZU, univerze in 
ostale raziskovalne inštitucije.  
 relevantno je tudi, da se je na omenjene kriterije kritično odzvalo Evropsko 
leksikografsko združenje (EURALEX), zaskrbljujoče pa, da so pozivi združenja po 
neprimernosti meril naleteli na gluha ušesa.  
 trenutno veljavna merila so prilagojena virom, ki jih izdeluje ZRC SAZU in niso odprto 
dostopni, čeprav je dejansko marsikatere kriterije nemogoče doseči oziroma, z 
bibliotekarskega vidika, spremljati. Prav tako številni kriteriji kažejo izrazito na ravnost 
proti sodobnim trendom slovaropisja in jezikoslovja nasploh, trendom, ki jim v 
marsičem sledi tudi Resolucija.  
 posledica vsega tega je, da sprejeto bibliometrično vrednotenje nikakor ne spodbuja 
VSEH raziskovalcev pri sestavljanju priročnikov za sl ovenski jezik, ampak samo 
izbrane, tj. tiste z ustanove, ki je merila pripravila.  
 
Na podlagi tega predlagam, da se izbrisani cilj v celoti vrne v Resolucijo, pri čemer se mora v 
prvi meri sprožiti postopek za odstranitev obstoječih meril in hkrati priprav iti predlog novih 
meril, ki ga bodo sooblikovale vse relevantne raziskovalne ustanove.  
 
—— 
 
Poleg tega imam še komentar na ukrep in z njim povezan kazalnik o prosto dostopnem 
portalu oziroma portalov s čim več dosegljivimi podatki o slovenščini. Mislim, da  je jasno, da 
tak portal nikoli ne bo samo eden, saj je treba spodbujati prizadevanja v različnih oblikah in 
na različnih ustanovah. Hkrati je treba spet poudariti odprto dostopnost virov, ki jih tovrstni 
portali promovirajo. Zato predlagam sledečo ubesedi tev: 
 
Ukrep:  
 delovanje oziroma nadgradnja prosto dostopnih spletnih portalov s čim več 
dosegljivimi jezikoslovnimi podatki o slovenščini – portali temeljijo na odprtih bazah 
podatkov in so namenjenih splošnim uporabnikom in strokovni javnosti; zagotavljanj e 
financiranja za njihovo kontinuirano delovanje.  
 
Kazalnik:  
 oblikovanje in vzdrževanje spletnih portalov . 
 
Podobno je treba v tem delu spremeniti tudi ubeseditev pri ukrepu o jezikovnih virih in 
priročnikih, saj se morajo v skladu s splošno naravnanostjo Resolucije prednostno ali 
izključno spodbujati viri, ki so odprto dostopni.  
 
—— 
 
Uporabniki  
 
Za začetek navajam sledeči del Resolucije:  
“Analiza aktualne slovenske jezikovne politike, ki ponuja enega od temeljev za pripravo 
Resolucije o nacionalnem program u za jezikovno politiko 2019 –2023, je bila opravljena v 
okviru ciljnega raziskovalnega projekta Jezikovna politika Republike Slovenije in potrebe  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 58 
 uporabnikov (2016 –2017, vodja K. Ahačič). Gre za prvo empirično podprto tovrstno 
raziskavo pri nas, neposredno  namenjeno pripravi nove resolucije o nacionalnem programu 
za jezikovno politiko. Raziskava je sicer doživela tudi metodološko kritiko, a ji verodostojnost 
vendarle daje tudi dejstvo, da je v njej prek posameznih sodelavcev sodeloval lep del 
osrednjih jezi koslovnih ustanov v Sloveniji, poleg jezikoslovne pa so bile zastopane tudi 
nekatere druge stroke, relevantne za jezikovno politiko.”  
 
Namreč, sodelovanje številnih ustanov nikakor ni protiutež za številne metodološke slabosti 
in pomanjkljivosti omenjene r aziskave, pravzaprav je še bolj zaskrbljujoče, da takšno število 
deležnikov ni uspelo zagotoviti metodološke legitimnosti raziskave. O utemeljenosti 
metodološke kritike sicer priča dvoje: kot prvo, vodilna avtorja sta na posvetu novembra 2017 
potrdila, da se zavedata metodoloških pomanjkljivosti, poleg tega pa se nobeden od avtorjev 
na kritike nikoli ni odzval.  
 
Delno povezano z zgornjo raziskavo je tudi dejstvo, da se raziskave med uporabniki še 
vedno usmerjajo zgolj ali večinoma v obstoječe uporabnice in uporabnike jezikovnih virov, 
zelo malo pa se vlaga v raziskave v tiste, ki virov iz različnih vzrokov ne uporabljajo ali jih 
uporabljajo zelo redko.  
 
V luči te izkušnje se zaradi velikega pomena, ki ga uporabnicam in uporabnikom namenja 
besedilo Resolucij e, zdi nujno potrebno, da se a) spodbuja se redne kakovostne raziskave 
med uporabnicami in uporabniki, ki bodo ponujale podlago izdelavi oz. posodabljanju in rabi 
jezikovnih virov in tehnologij za slovenščino; b) spodbuja se kakovostne raziskave, ki se 
osredotočajo na uporabnice in uporabnike, ki jezikovnih virov ne uporabljajo ali jih 
uporabljajo zelo redko, c) zagotovi se promocijo jezikovnih virov med tovrstnimi uporabniki; 
d) spodbuja se delovanje infrastrukturnih centrov, ki tovrstne raziskave celostno  podpirajo (tj. 
z vidika kadra in opreme) in omogočajo.  
 
——- 
 
Dodaten predlog – založništvo tiskanih jezikovnih priročnikov  
 
V obdobju zadnje Resolucije (2014 -2018) smo bili priča vsaj dvema primeroma hude 
komercializacije javno financiranih virov za slove nski jezik, in sicer SSKJ2 in Sinonimnega 
slovarja slovenskega jezika. Cena 180 EUR za SSKJ2 zelo izstopa, saj je to za splošni 
enojezični slovar daleč največ med vsemi enojezičnimi slovarji po različnih državah Evrope 
(mednarodna raziskava Kosem idr. 2018 ; 
http://slovenscina2.0.trojina.si/arhiv/2018/1/Slo2.0_2018_1_05.pdf). To je tudi precej nad 
povprečjem okoli 25 EUR, ki so ga slovenski uporabniki za tiskani slovar pripravljeni plačati 
(za elektronsko verzijo, ki pa je bila v primeru SSKJ2 dostopna samo z nakupom tiskane, so 
v povprečju pripravljeni plačati še precej manj).  
 
Da bi se v prihodnosti izognili takšnim zlorabam, predlagam, da se za vse javno financirane 
jezikovne vire:  
 določi obvezna objava vira v PDF obliki in omogoči storitev print -on-demand , pri 
čemer ceno storitve regulira Ministrstvo za kulturo  
 da se za vsa naročila tiskanja jezikovnih virov objavi javni razpis.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 59 
 Tomaž Longyka  (Združenje za esperanto Slovenije ): Esperanto: ohranitev 
maternih jezikov in mednarodna komunikacija  
 
Uvod  
 
Slovenija je primer države, v kateri je jezikovni režim relativno dobro urejen z Ustavo in 
zakoni (Zakon o javni rabi slovenščine (ZJRS), 2004, in posamezne določbe drugih 
zakonov), vendar je izvajanje jezikovnih predpisov v javnem in zasebnem sektorju 
nezado voljivo – slovenščina je v praksi bistveno premalo zaščitena. Tudi Evropska unija, ki 
predpisuje, da so uradni jeziki držav članic enakopravni, te enakopravnosti v praksi ne izvaja 
in ne omogoča – večina uradnih jezikov držav članic je zapostavljena, tudi slovenščina. Na 
mnogih področjih in v mnogih organih EU so v rabi le nekateri jeziki večjih držav članic 
(angleščina, francoščina, nemščina). Podobno je v Združenih narodih – tam ima privilegije 
šest jezikov (angleščina, arabščina, francoščina, kitajščina,  ruščina in španščina; od januarja 
letos objavlja Unesco svoje mesečno glasilo tudi v esperantu). Na podlagi pravkar 
zapisanega in spričo obče znanih jezikovnih sporov v Sloveniji v zadnjih letih (dileme o rabi 
slovenščine na slovenskih univerzah) je mogoč e trditi, da je nadaljnji razvoj slovenščine kot 
polnovrednega jezika ogrožen.  
 
Kdo ogroža slovenščino?  
 
Na eni strani so to najbolj vplivne anglosaške države (zlasti ZDA in Velika Britanija), ki že 
desetletja načrtujejo in ukrepajo, da bi angleščina pos tala edini jezik mednarodnega 
sporazumevanja:  
*»Anglija bo dominantna sila v mednarodni politiki …, vodilna država v svetu … Potrebujemo 
novo službo učiteljev angleščine, vojsko jezikovnih misijonarjev, ki jo bosta ustvarjala 
izobraževalni center za podip lomski študij in raziskave in centralni urad v Londonu, od koder 
bodo učitelji odhajali na vse konce sveta. Nova  služba mora položiti temelje svetovnega 
jezika in kulture, katerih podlaga bosta naš jezik in naša kultura.« (R. V. Routh, Razširjanje 
angleške  kulture zunaj Anglije. Problem povojne obnove, Cambridge University Press, 1941)  
*»Čez eno generacijo bi angleščina lahko že bila svetovni jezik – to je, univerzalni drugi jezik 
v tistih deželah, v katerih ni že zdaj materni ali primarni jezik.« (Britans ka vlada, Poročilo o 
poučevanju angleščine v tujini, 1956)  
*»Naš narod je izbral Bog, pooblastila pa zgodovina, da bi dal svetu vzgled. « (George W. 
Bush, 2000)  
*»Za preostali svet je najbolje, če ZDA še naprej uveljavljajo svoje lastne interese, saj so 
ameriške vrednote univerzalne.« (Condolezza Rice, 2000)  
*»V ekonomskem in političnem interesu Združenih držav je zagotoviti naslednje: če je svet 
na tem, da izbere skupen jezik, naj bo to angleščina; če namerava določiti skupne standarde 
za telekomunikacij e, varnost in kakovost, naj bodo to ameriški standardi; in če želi postaviti 
skupne vrednote, naj bodo to vrednote, ki so pogodu Američanom  … Američani ne bi smeli 
zavračati dejstva, da je od vseh narodov v zgodovini sveta njihov narod najpravičnejši, 
najstrpnejši in najbolj voljan samega sebe vedno znova ocenjevati in izboljševati – zato je 
najboljši vzgled za prihodnost. (David Rothkopf, svetovalec ameriških predsednikov, Foreign 
Policy, 1997)  
*»Angleščina bi morala biti edini uradni jezik Evropske unije .« (direktor Britanskega sveta v 
Nemčiji, Frankfurter Allgemeine Zeitung , 26/02/2002)  
 
Pravkar ilustrirano ogroženost slovenščine, ki posledično vedno bolj ogroža suverenost naše 
države, bi lahko strnili v stavku slovenskega pesnika: NA SLOVENSKEM SMO MI 
GOSPODAR.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 60 
 Na drugi strani ogrožamo slovenščino Slovenci sami. Po merilih za ugotavljanje vitalnosti 
jezikov, ki jih je postavil Unesco, je slovenščina zlasti ogrožena na dveh področjih:  
a) Vedno bolj je ogrožena njena polna funkcionalnost (močan trend p ojemajoče rabe 
slovenščine v visokem šolstvu, v znanosti in tehniki, v gospodarstvu in drugje) .  
b) Odnos velikega dela odločujočih govorcev slovenščine (politikov, strokovnjakov, 
znanstvenikov, šolnikov, staršev in še koga) do svojega maternega jezika se krha in rahlja v 
prid ang leščine in tone v vedno večjo brezbrižnost in omalovaževanje.  
Še posebej nevarno je tu vedno bolj razširjeno stališče, da slovenščina ovira ekonomsko 
mobilnost, učinkovitost in konkurenčnost Slovenije in da je pravzaprav cokla raz voja naše 
države. Drug slovenski pesnik je to samoogrožanje zajel v slavnem heksametru: KDOR 
ZANIČUJE SE SAM, PODLAGA JE TUJČEVI PETI.  
 
Ta druga ogroženost je veliko usodnejša kot tista, ki nam preti od anglosaške angleščine. Saj 
v svoji zaslepljenosti za radi kratkoročnih koristi (zlasti) vplivnih posameznikov kar tekmujemo 
med sabo, kdo se bo večkrat in »bolje« izrazil v angleščini namesto v slovenščini. Če bomo 
tako nadaljevali, bomo svoj jezik sami pokopali, zraven pa še svojo kulturo, na katero smo 
lahko upravičeno ponosni. Iz sposobnih, visoko etičnih in ponosnih Slovencev se bomo v 
dveh, treh generacijah prelevili v hlapce ZDA, postali bomo tretjerazredni jenkiji. Če nočemo, 
da bi se nam zgodila pravkar napovedana prihodnost, moramo Slovenci jezikovno  politiko, ki 
je naš jezik pripeljala in ga vse odločneje pelje še globlje v zagaten položaj, da bo kmalu 
uporaben le še za obujanje spominov na dobre stare čase, če torej tega nočemo, moramo 
jezikovno politiko temeljito spremeniti.  
 
Mednarodno jezikovno sporazumevanje  
 
Problem mednarodnega jezikovnega sporazumevanja človeštvo že od nekdaj rešuje z 
uporabo sporazumevalnih jezikov med raznojezičnimi osebami . Zato je danes, ko to funkcijo 
domala monopolno opravlja angleščina, okoli 94  % svetovnega prebivalst va v mednarodni 
komunikaciji frustriranih, preostalih 6  % (domačih govorcev angleščine) pa privilegiranih.  
 
Za sporazumevalne jezike je značilen omejen domet , gledano teritorialno, stvarno (glede na 
namen) in časovno. Angleščina pa danes skuša iz sporazum evalnega jezika postati t. i. 
mednarodni jezik (MJ), ki ga stroka (interlingvistika) definira takole: Mednarodni jezik je jezik, 
ki je namenjen izključno za sporazumevanje med pripadniki različnih jezikovnih skupnosti v 
svetovnem merilu, kar pomeni :  
a) da vloge MJ ne more igrati etnični jezik ,  
b) da ima MJ vesoljni domet (v svetovnem merilu, na vseh področjih človekovega 
udejstvovanja in za nedoločen čas) in zato drugačne lastnosti kot jezik, namenjen za 
sporazumevanje znotraj posamezne jezikovne skupnost i (etnični jezik).  
 
V poštev za vlogo MJ potemtakem pride prilagojen oživljen etnični jezik (na primer latinščina ) 
ali preizku šen konstruiran jezik (na primer esperanto ).  
 
(Podrobno o mednarodnem jezikovnem sporazume vanju, o sporazumevalnih jezikih, o 
definiciji in lastnostih mednarodnega jezika ter o primernosti angleščine za vlogo 
mednarodnega jezika glej študijo Tomaža Longyke pod naslovom » Je lahko angleščina 
globalni esperanto?«, objavljeno v prevajalski reviji MOSTOVI, letn. 42, št. 1/2(2009/2010) , 
str. 9 –37).  
 
Mednarodni jezikovni red  
 
Kakšen jezikovni red mora vladati v mednarodni skupnosti oziroma kateri pogoji morajo biti 
izpolnjeni, da bo ta v resnici urejena po načelu enakopravnosti vseh jezikov? To bo takrat, ko 
bodo resnično izpolnjene jez ikovne pravice vseh ljudi, ko bodo vlade držav in mednarodna 
skupnost v celoti izpolnjeval e svoje jezi kovne dolžnosti do svojih ljudi, ko bo torej doseženo  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 61 
 takole stanje: Karkoli kdo izreče ali zapiše in je name njeno (tudi) pripadnikom druge 
jezikovne sk upnosti, to stori tako, da bo prejemnik njegovo sporočilo dobil v svojem jeziku ali 
v nevtralnem mednarodnem jeziku, ki ga razumejo vsi ljudje. Da bi vsakdo vedno lahko dobil 
vse sporočeno v svojem jeziku, bi bilo možno doseči le na en način – z ažurnim pr evajanjem 
vsega v vse jezike, kar je neizvedljivo. Pač pa je možno, da bi bilo vsakomur vse dostopno v 
nevtralnem jeziku. Zato bi se bilo treba v mednarodnem merilu dogovoriti za skupen 
mednarodni jezik. Interlingvisti predlagamo esperanto kot lahko naučlj iv (če za dobro 
obvladanje etničnega jezika porabimo pet do deset let, je za esperanto dovolj eno leto), 
izrazno neizčrpen in v več kot 130 -letni uspešni praksi v svetovnem merilu preizkušen 
konstru iran jezik. Esperanto predlagata med drugimi tudi profeso r François Grin z ženevske 
univerze, strokov njak za ekonomijo jezikov, v obsežni študiji L'enseigne ment des langues 
étrangères comme politique publique ( Pouk tujih jezikov kot javna politika ), in ekonomist ter 
interlingvist Reinhard Selten, Nobelov nagra jenec za ekonomijo, ki je že leta 2007 v 
Evropskem parlamentu izjavil: »Jezikovne ovire so velike – potrebujemo rešitev, a prevlada 
enega ne more biti odgovor. Sprejemljiv je le jezik, pri katerem nihče ne bi bil prikrajšan. 
Jezik, kot je esperanto, bi to omogočil. … Le nekaj držav bi moralo na začetku skleniti 
pogodbo o poučevanju esperanta, potem bi se to širilo. Podobno, kot je to bilo postopno pri 
Schengenskem sporazumu ali pri evroobmočju. «  
 
Kratko o jezikovnih človekovih pravicah  
 
Jezikovne človekove  pravice kot posebne človekove pravice so v notranjepravnih in 
mednarodnih aktih urejene neustrezno. V glavnem se v njih poudarjata (1) prepoved 
razlikovanja (= različnega obravnavanja) ljudi glede na jezik in (2) enakopravnost vseh 
jezikov (sociološko ime novana tudi mednarodna jezikovna demokracija ), vendar se v 
vsakodnevni praksi kaže, da taka, zlasti mednarodna, pravna ureditev ni dovolj, ker je preveč 
medla. Zato jo vlade in mednarodna skupnost vse prelahko jemljejo le deklarativno, ne 
zavedajoč se pri tem svojih dolžnosti v zvezi z omenjenima načeloma.  
 
Mednarodni jezikovni red , ki bo teoretično in v vsako dnevni praksi v celoti ustrezal načelu 
enakopravnosti vseh jezikov, je mogoče vzpostaviti po metodi obravna vanja človekovih 
jezikovnih pravic. Odli čen zgled, na podlagi katerega bi lahko to vprašanje začeli 
mednarodno urejati, je Splošna deklaracija o jezikovnih pravi cah, ki jo je na pobudo 
mednarodnega PEN in ob mo ralni ter tehnični pomoči Unesca junija 1996 v Barce loni 
sprejelo nad 140 mednarodn ih ustanov, organiza cij, PEN -centrov in posameznikov. (V 
slovenščini Deklaracijo lahko dobite pri izdajatelju, Slovenskem centru  PEN, v angleščini pa 
je v dokumentu Universal Declaration on Linguistic Rights ).  
 
Predlog  
 
Združenje za esperanto Slovenije ( ZES) ugotavlja, da Resolucija o nacionalnem programu 
za jezikovno poli tiko 2007 –2011 (ReNPJP0711) v 7. cilju Za smotrnost pri učenju in rabi tujih 
jezikov, točka c) Uravnoteženje razmerij med tujimi jeziki kot šolskimi predmeti o tej 
problematiki predvide va dve nalogi: (a) ZMANJŠANJE SAMOUMEVNOSTI ANGLEŠČINE 
KOT PRVEGA/EDINEGA TUJEGA JEZIKA V JAVNEM ŠOLSTVU in (b) PREMISLEK O 
ESPER ANTU. Za izvedbo teh dveh nalog sta bila zadol žena ministrstvo za šolstvo in Vlada 
RS. Proračunska sredstva v ta namen niso bi la predvidena.  
 
Leta 2009 je po naročilu Sektorja  za slovenski jezik pri Ministrstvu za kulturo (MK) Tomaž 
Longyka izdelal elaborat z naslovom Pregled stanja jezikovnih pravic po svetu danes. S tem 
je bilo sodelovanje MK z esperan tisti in interlingvistič no stroko končano. Nobena od obeh 
nalog iz ReNPJP0711 ni bila izpolnjena. Naslednja resolucija za obdobje 2014 –2018 
omenjenih določb iz prejšnje resolucije ni vsebovala. Sodelovanje med interlingvistično 
stroko in MK je zamrlo. Nadaljuje se šele letos v ča su priprave nove resolucije.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 62 
 ZES predlaga, da se v Resolucijo o nacionalnem pro gramu za jezikovno politiko 2019 –2023 
na ustrezna mesta vnese besedilo, ki bo na primeren način izražalo zgornje ugotovitve in 
stališča. Besedilo bi moralo v smiselni povezav i na ustreznih mestih opozoriti na naslednjo 
problematiko:  
1) jezikovni predpisi v Sloveniji so dobri, vendar pa se slabo izvajajo;  
2) v EU se predpisi o enakopravnosti uradnih jezikov ne izvajajo;  
3) v OZN ima privilegije šest jezikov;  
4) nadaljnji ra zvoj slovenščine je ogrožen od zunaj in od znotraj – od zunaj ga ogrožajo 
velike anglosaške države, ki načrtno vsiljujejo angleščino kot edini jezik mednarodnega 
sporazumevanja, od znotraj pa slovenščino ogrožamo Slovenci sami, zlasti na dveh ključnih 
področjih (pojemajoča raba slovenščine v visokem šolstvu, v znanosti in tehniki, v 
gospodarstvu in drugje ter omalovaževalen ali brezbrižen odnos velikega dela odločujočih 
govorcev slovenščine do svojega maternega jezika v prid angleščine).  
 
Obenem pa bi bilo  treba v resolucijo vključiti projekt raziskave o uporabi esperanta pri 
ohranjanju maternih jezikov in pri uvajanju pravičnega mednarodnega jezikovnega reda. 
Financiranje raziskave bi morala zagotoviti država. Slovenski esperantisti in interlingvisti smo 
v okviru Združenja za esperanto Slovenije v sodelovanju z interlingvisti in esperantisti iz 
drugih držav ter z drugimi ustreznimi strokovnjaki pripravljeni prevzeti projekt. Zato 
predlagamo, da Združenje za esperanto Slovenije vključite v delo skupine, ki b o pripravljala 
resolucijo za obdobje 2019 –2023.  
 
DOPOLNILO k  Predlogu Združenja za esperanto Slovenije za Resolucijo o 
nacionalnem programu za jezikovno politiko 2019 –2023 z dne 8. 7. 2018  
 
Pregledali smo osnutek Resolucije o nacionalnem programu za jezi kovno politiko 2019 -2023 
in menimo, da je dober, da je velik korak naprej v tradicionalnem pristopu k jezikovni politiki 
Slovenije.   
Osnutek predvideva mnoge konceptualne in konkretne izboljšave v slovenski jezikovni 
politiki, ki se skladajo tudi z jeziko vnopolitičnimi stališči nas esperantistov in interlingvistov. 
Navajamo nekatere, ki se nam zdijo še posebej pomembne:  
 
Najsplošnejši cilj, ki ga bo s pomočjo teh temeljev slovenska jezikovna politika v obdobju 
2019 –2023 zasledovala, je – tudi v skladu s S trategijo razvoja Slovenije 2030 – zagotovitev 
kakovostnega jezikovnega življenja za vse. (1.1. Jezikovno izobraževanje – 1. odstavek ) 
 
Cilj teh prizadevanj mora biti zagotavljanje enakopravne družbene participacije za vse 
govorke in govorce, tako v znotra jkulturnem kot medkulturnem kontekstu. (1.1.1 Jezikovno 
izobraževanje – 1. odstavek ) 
 
Med bistvenimi deli uresničevanja temeljnih človekovih pravic je tudi pravica posameznikov 
in posameznic do rabe svojega jezika in do povezovanja v jezikovne skupnosti. O b tem mora 
slovenska jezikovna politika z ustreznimi ukrepi poskrbeti, da bo slovenščina pri domačih 
govorkah in govorcih ostajala prevladujoča prostovoljna izbira v čim večjem obsegu zasebne 
in javne rabe. Če izkušnje kje pokažejo, da je nezanemarljiv del  govork in govorcev 
slovenščine pripravljen svoj materni jezik zapostavljati, pa se ne sme apriorno odpovedovati 
možnosti zavezujočega pravnega predpisovanja rabe v določenih javnih oz. formalnih 
jezikovnih položajih. Še pomembneje za nadaljnjo vitalnost i n krepitev položaja slovenščine 
pa je uzavestiti njeno polno funkcionalnost ter s sistematičnim razvijanjem spretnosti in 
vednosti o sistemskih izraznih možnostih, ki jih ponuja slovenščina, vzgajati in spodbujati 
suverene, samozavestne in motivirane upora bnice in uporabnike slovenskega jezika, hkrati 
pa ga temeljiteje opremiti z vsem, kar za svoje delovanje potrebujejo vsi sodobni javni jeziki 
in njihove govorke in govorci. (1.2 Okvir nacionalnega programa za jezikovno politiko – 2. 
odstavek )  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 63 
  
Osrednji cil j slovenske jezikovne politike je oblikovanje skupnosti samostojnih govorcev in 
govork z razvito jezikovno oziroma sporazumevalno zmožnostjo v slovenščini, zadostnim 
znanjem drugih jezikov, z visoko stopnjo jezikovne samozavesti in ustrezno stopnjo 
priprav ljenosti za sprejemanje jezikovne in kulturne različnosti.  (1.3 Jezikovnopolitična vizija  
– 1. odstavek ) 
 
Ozaveščenost o pomenu in vlogi javne rabe slovenščine (2.1 Jezikovno izobraževanje,  2.1.2 
Splošni cilji in ukrepi, 1. cilj)  
 
Razvijanje in izpopolnje vanje jezikovne zmožnosti govork in govorcev slovenščine kot prvega 
jezika in njihovo usposabljanje za učinkovito sporazumevanje  (2.1.3 Slovenščina kot prvi 
jezik, 2.1.3.1 V Republiki Sloveniji  -  1. cilj)  
 
Cilj: Zagotavljanje kakovosti in optimizacija poučevanja ter učenja tujih jezikov               
 
Ukrepi:  
 spodbujanje raziskav s področja tujih jezikov za zagotavljanje podlag za vodenje 
celostne jezikovne politike na področju jezikovnega izobraževanja;  
 zagotavljanje stalne strokovne podpore razvoju uč enja in poučevanja vseh tujih jezikov, 
prisotnih v vzgojno -izobraževalnem sistemu, ter načrtovanje dopolnitve ponudbe v 
naboru jezikov (na primer slovenski znakovni jezik, japonščina, arabščina itd.); (2.1.6  
Tuji jeziki – cilj in prva dva ukrepa ) 
 
1. cilj:  Omogočanje prostega pretoka študentk in študentov ter profesoric in profesorjev.                                                  
 
2. cilj: Ohranitev statusa slovenščine kot uradnega in učnega jezika visokega šolstva                                                           
 
3. cilj: Razvijati sporazumevalno zmožnost v strokovnem jeziku      
 
4. cilj: Izboljšati položaj slovenščine kot jezika znanosti  (2.1.9 Jezikovna ureditev visokega 
šolstva in znanosti)  
 
Cilj: Vzpostavitev infrastrukture ter izdelava pro sto dostopnih večjezičnih in terminoloških 
virov in orodij za podporo učenju in poučevanju tujih jezikov, prevajanju in terminološkemu 
delu (2.2.4 Terminologija in večjezičnost)  
 
Formalnopravni okvir jezikovne politike mora izhajati iz nekaterih splošnih n ačel:  
 Formalnopravna določila v zvezi s statusom, obvezno rabo in obveznim znanjem 
slovenščine in drugih jezikov morajo biti jasna, zavezujoča, splošno sprejemljiva v 
javnosti, medsebojno usklajena in realno izvedljiva z natančno predvidenimi 
jezikovnonačr tovalnimi koraki, seveda pa tudi vsebinsko skladna z Ustavo Republike 
Slovenije in pravnim redom Evropske unije.  
 Zdaj veljavna zakonska in druga pravna določila, ki zadeve v zvezi z jeziki urejajo le 
načelno, bodisi z zagotavljanjem prednostnega položaja slovenščine bodisi z 
zagotavljanjem pravic govorcem slovenščine in drugih jezikov, pa so bila v času od 
svojega sprejetja neuresničena, sistematično neupoštevana ali drugače prezrta, je treba 
ali izločiti iz zakonodaje ali jih dopolniti v skladu s prejšnji m odstavkom.  
 Zakonska določila glede položaja, obvezne rabe in znanja jezikov morajo ustrezati 
pravno ter demokratično legitimnim sporazumevalnim potrebam državljank in 
državljanov ter drugih prebivalk in prebivalcev Republike Slovenije ter drugih govork i n 
govorcev slovenščine.   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 64 
  Zakonska določila naj odločilne subjekte v slovenski jezikovni situaciji jasno zavezujejo 
k jezikovnemu in jezikovnonačrtovalnemu ravnanju, ki bo skladno s cilji tega 
jezikovnopolitičnega programa.  
         (2.3 Formalnopravni vid iki slovenske jezikovne politike – 2. odstavek)  
 
1. cilj: Zagotovitev raziskovalnih in empiričnih podlag za pravnoformalno uokvirjanje 
slovenske jezikovne politike  
 
Ukrepi : 
 raziskave jezikovnih situacij, rab, stališč ipd., ki so povezani s pravnoformalnim okvirom 
jezikovne ureditve RS (že obstoječim okvirom in možnim, novim) ; 
 sistematično evalviranje in revidiranje učinkov formalnopravnega okvira jezikovne 
ureditve Republike Slovenije v koordinaciji Službe za slovenski jezik;  
 priprava celovitega pregleda in  ocene slovenske jezikovne situacije za potrebe priprave 
naslednjega nacionalnega programa za jezikovno politiko.  
      (2.3 Formalnopravni vidiki slovenske jezikovne politike – 5. in 6. odstavek ) 
 
4. cilj: Povečanje stopnje izvajanja inšpekcijskega nadzo ra jezikovnega vidika proizvodov in 
storitev na trgu, poslovanja s strankami ter aktov in notranjega poslovanja pravnih in fizičnih 
oseb  
 
Ukrepi:  
 ozaveščanje o pravicah in možnostih ukrepanja ob sumu na kršitev jezikovnih vidikov 
proizvodov in storitev na  trgu, poslovanja s strankami (tudi pacientov) ter aktov in 
notranjega poslovanja pravnih in fizičnih oseb;  
 ozaveščanje o rabi slovenščine na spletnih straneh ;  
 doslednejše preverjanje jezikovnega vidika s strani tržnega inšpektorata in drugih 
pristojnih i nstitucij.  
      (2.3 Formalnopravni vidiki slovenske jezikovne politike – 4. cilj in Ukrepi ) 
          -----------------------------------  
 
Žal tak, kot je, Osnutek po našem mnenju še vedno ne rešuje v zadostni meri vprašanja 
ogroženosti nadaljnjega razvo ja in obstoja slovenskega jezika in ne zagotavlja 
enakopravnosti jezikov oziroma pravičnega  mednarodnega  jezikovnega reda. Prepričani pa 
smo, da je polna uresničitev pravice do uporabe materinega jezika danes možna le z 
vzpostavitvijo  pravičnega mednaro dnega jezikovnega reda:  vsak Zemljan se s 
sonarodnjaki sporazumeva v maternem jeziku, s pripadniki drugih jezikovnih 
skupnosti pa v esperantu .  
 
Naš pogled na slovensko jezikovno politiko seveda ni nezdružljiv z Osnutkom  ReNPJP19 -
23RS, saj slednji predvi deva tudi drugačne, nove in še kakšne rešitve jezikovnopolitičnih 
vprašanj, je torej v tem pogledu odprt. Ne da bi hoteli preveč posegati v koncept Osnutka 
ReNPJP19 -23RS, zato poleg vsega, kar predlagamo v svojem prispevku od 8. julija 2018, 
predlagamo še dve konkretni dopolnitvi Osnutka:  
 
V poglavju 2.1.6 Tuji jeziki se za predzadnjim stavkom petega odstavka (za tekstom »… 
(latinščini in grščini) « doda nov stavek, ki se glasi: V ponudbo tujih jezikov je treba 
vključiti mednarodni jezik esperanto.  Nekaj vrs tic naprej se na koncu druge alineje 
Ukrepov za besedo arabščina doda beseda esperanto , tako da se konec stavka glasi: … 
japonščina, arabščina, esperanto itd.;   
 
Prepričani smo, da bi s kompleksno raziskavo esperanta v obdobju 2019 –2023 lahko 
bistveno prip omogli k reševanju problema mednarodnega jezikovnega sporazumevanja. V tej 
veri upamo, da boste vsaj naša dva konkretna predloga sprejeli, in vas prijateljsko 
pozdravljamo.   REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 65 
  
Janez Dular : Nekaj pripomb k osnutku NPJP 2019 –2023  
 
I.  Izhodišče in okvir   
 
Eno izmed poglavij uvodnega dela predloženega osnutka ima naslov Okvir nacionalnega 
programa  za jezikovno politiko , njegov prvi odstavek pa se glasi: » Širši  okvir slovenske 
jezikovne politike predstavlja jezikovna politika Evropske unije.« Ta skopa deklaracij a v 
nadaljevanju žal nima zaokrožene konkretizacije, zlasti ne glede učinkov evropske jezikovne 
politike ob srečanju z načelom prostega pretoka oseb, blaga, storitev, kapitala itd. Na širši 
okvir se je torej težko sklicevati, zato se ozrimo vsaj na ožji, n eposredni okvir oziroma 
izhodišče tega osnutka. Gre za enega glavnih sklepov z j avnega posveta o pripravi novega 
nacionalnega programa za jezikovno politiko, izpeljanega na  Ministrstvu za kulturo novembra 
2017; ta sklep pravi, da je nacionalni program 2014 –2018 še vedno aktualen in da naj se 
namesto priprave povsem novega programa tokrat raje v dosedanjem programu zgolj 
prevetrijo in redigirajo posamezna poglavja, ki v luči novih okoliščin to potrebujejo, ostalo pa 
se ohranja. Predlagani osnutek res temelji  na tem izhodišču: kakor stari program se temeljito 
posveča obravnavanju ciljev in ukrepov na področju jezikovnega izobraževanje in jezikovne 
opremljenosti, medtem ko reševanje formalnopravnih problemov pušča na obrobju, kakor jih 
je skoraj z averzijo pušč al stari program (kljub prepisani lepi izjavi, da se jezikovna politika 
»ne sme apriorno odpovedovati možnosti zavezujočega pravnega predpisovanja rabe v 
določenih javnih oz. formalnih jezikovnih položajih«).  
 
To neravnotežje je opazno že v kompoziciji uv odnega poglavja (1.1) z naslovom Izhodišče in 
ocena stanja , saj nima podpoglavja o pravnem urejanju jezikovnopolitične problematike, 
čeprav je v 4. členu Zakona o javni rabi slovenščine  prav ta sestavina jezikovne politike kot 
naloga navedena na prvem mest u: »Republike Slovenija zagotavlja status slovenščine z 
dejavno jezikovno politiko, ki vključuje skrb za zagotovitev pravnih podlag njegove rabe , 
za stalno znanstvenoraziskovalno spremljanje jezikovnega življenja in za širjenje jezikovne 
zmožnosti ter skrb  za razvoj in kulturo jezika.«  Šele na koncu 66 strani obsegajočega 
osnutka najdemo skope 4 strani pod naslovom poglavja Formalnopravni vidiki slovenske 
jezikovne politike (2.3). Kakor jezikovno izobraževanje in jezikovna opremljenost bi morali biti 
tudi f ormalnopravni vidiki predstavljeni že v uvodnem poglavju Izhodišče in ocena stanja , 
ponazorjeni pa z akutnimi primeri spornega pravnega urejanja (npr. izrivanje slovenščine ob 
gostovanju tujih kirurgov pri ustanavljanju Nacionalnega inštituta za otroško sr čno kirurgijo, 
uvajanje pouka angleščine v prvi razred osnovne šole, izigravanje inšpekcijskih služb v 
primeru murskosoboškega promocijskega paviljona Expano, ponavljajoči se pritiski za 
uvajanje angleščine kot učnega jezika v visokem šolstvu …).  
 
II. Nek aj nadrobnosti   
 
A) Brez kritike se implicitno podlega domnevi o neizogibni navzkrižnosti prizadevanja za 
odličnost znanosti in visokega šolstva in prizadevanja za utrjevanje slovenščine (iz 
predzadnjega odstavka podpoglavja 1.1.1: »potekajo živahne razpra ve o tem , kako 
uravnotežiti …«). Trden položaj slovenščine v visokem šolstvu je treba pojmovati kot 
sestavino odličnosti tega šolstva, ne pa kot navzkrižje ali celo »birokratsko oviro«. B)  
Današnjo slovensko jezikovno situacijo (ocena stanja) je treba pre dstaviti v globalnem okviru 
s številnimi jezikovnopolitično relevantnimi impulzi (nezadržen razmah IKT, kriza EZ, 
demografija, migracije, varnostna vprašanja … ). C) V poglavju o tujih jezikih (2.1.6) se med 
spodbujanimi didaktičnimi metodami brez pridržka  omenja CLIL, ničesar pa ni o 
kontrastivnosti, o površni rabi dvojezičnih slovarjev, o potrebnih vajah za prevajanje iz tujega 
jezika v slovenščino. Č)  Kakšno je razmerje med Svetom za spremljanje razvoja jezikovnih  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 66 
 virov in tehnologij (v poglavju o nosil cih jezikovne politike ni omenjen) ter Medresorske 
delovne skupine za spremljanje izvajanja jezikovne politike? Obe telesi letno poročata vladi. 
D) V poglavju 2.1.9 (visoko šolstvo) se pri prvem cilju predvideva za tuje visokošolske učitelje 
štiriletno uče nje slovenščine, da bi potem lahko predavali v slovenščini, ni pa pojasnjeno, v 
katerem jeziku bi predavali oziroma sodelovali v pedagoškem procesu tista štiri leta, ko 
slovenščine še ne obvladajo dovolj. V predlaganem sistemu ločevanja med krajšimi in 
daljšimi oblikami sodelovanja tujih učiteljev ni pojasnjen pojem »krajša oblika sodelovanja« 
(trajanje, možnost veriženja, izpraševalec pri izpitih?). E) S čim se utemeljuje dopuščanje 
možnosti (prva alineja ukrepov, str. 42), da bi tujejezične vzporedne prog rame in izbirne 
module, posebej oblikovane za izmenjavne študente, pod posebnimi pogoji lahko izbirali tudi 
domači študentje (posebni pogoji niso konkretno navedeni ne v tej ne v naslednji alineji  
ukrepov)? F) Zakaj se med razlogi za pridobivanje tujih št udentov in študentk pri 
internacionalizaciji v visokem šolstvu brez kritike navaja protiutež zmanjšanja generacij 
slovenskih študentov in študentk (torej reševanje demografskega problema na popolnoma 
napačnem koncu) ? G) Ali prepustitev avtonomne jezikovne politike na ravni doktorskega 
študija univerzam obsega tudi možnost, da domači kandidat s slovenskim mentorjem 
predloži doktorsko delo v tujem jeziku?  H) Med ukrepi oziroma kazalniki naj se pri 7. cilju 
uvodnega poglavja razdelka 2.2.1 Jezikovna opremljen ost (promocija) izrecno omeni nastop 
Slovenije na frankfurtskem knjižnem sejmu, saj utegne biti ta promocijska akcija po 
odmevnosti primerljiva s predsedovanjem Svetu EZ. I) Med ukrepe za dosego 2. cilja v 
poglavju 2.4 ( Slovenščina kot uradni jezik E U, pos ebno med predsedovanjem Svetu EZ) bi 
bilo treba dodati zavezanost najvišjih predstavnikov Republike Slovenije, da v protokolarnih 
nagovorih in drugih izpostavljenih govornih položajih govorijo slovensko; prav tako mora biti 
pri navajanju imen političnih sr ečanj na prvem mestu slovenščina (napisi na velikih zaslonih, 
transparentih ipd.).  
 
III. Priporočena lektura  
 
A) Modna raba besede naslavljati  v pomenu »obravnavati, zajemati«, podobno opolnomočiti  
v pomenu »usposobiti, izobraziti, izuriti« ipd. B) Besedo tvorje: krepljenje  jezikovne zmožnosti 
 krepitev . C) Preobloženost z vzporednicami za ženski spol marsikje meji na karikaturo, 
npr. Republika Slovenija slovenščini zagotavlja prevladujočo vlogo v uradnem in javnem 
življenju znotraj države, hkrati pa svoji m državljankam in državljanom, drugim prebivalkam in 
prebivalcem ter obiskovalkam in obiskovalcem v skladu z njihovimi pravno in demokratično 
legitimnimi sporazumevalnimi potrebami omogoča sporazumevanje in obveščanje v tujih 
jezikih  … V tem okviru je bist vena razširitev razumevanja vloge učiteljic in učiteljev 
slovenščine, drugih jezikov in tudi nejezikovnih predmetov. Vsi učitelji in učiteljice so namreč 
tudi učitelji oziroma učiteljice jezika; niso le posredovalci oziroma posredovalke jezikovnega, 
ampak tudi kulturnocivilizacijskega znanja  …  
 
Ilinka Todorovski  in Matej a Vodeb  (varuhinja pravic gledalcev in 
poslušalcev RTV Slovenija  ter koordinator ka invalidskih vsebin na RTV 
Slovenija) : Pisni predlog dopolnil resolucije  
 
1.4 Nosilci dejavne jezikovne po litike  
 
Med dejavnike in javne sisteme, ki prispevajo k uresničevanju vizije in ciljev jezikovnega 
programa , naj se izrecno zapiše RTV Slovenija kot javni medijski servis, ki sodeluje v 
uresničevanju jezikovne politike, normiranju jezika ter obveščanju in osveščanju javnosti o  REPUBLIKA SLOVENIJA, MINISTRSTVO Z A KULTURO  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 67 
 javni rabi slovenščine, o izobraževanju in raziskovanju ter posredovanju vsebin na prilagojen 
način.  
 
Kot ključni medijski kanal za ohranjanje kakovostne jezikovne rabe ter govorne in pisne 
jezikovne kultu re se opredeli javni medijski servis – RTV Slovenija, ki se mu za sistematično 
jezikovnopolitično delovanje na področju izobraževanja poklicnih govorcev zborne 
slovenščine, vsakdanj e rabe, analiz e in normiranj a jezika (lektorji, fonetiki, drugi jezikovni 
svetovalci) ter za sodelovanje v akcijah ozaveščanja dodelijo posebna sredstva.  
 
2.1.8 Slovenski znakovni jezik  
 
Med ukrepi za razvijanje sporazumevalne zmožnosti v slovenskem znakovnem jeziku dodati 
namero širjenja obsega televizijskih vsebin v programih R TV Slovenija, ki bodo gledalcem z 
okvaro sluha dostopni v živo, s simultanim tolmačenjem v znakovnem jeziku, za kar se 
javnemu medijskemu servisu zagotovi jo dodatna sredstva.  
 
2.1.3.2.2 Zamejstvo in izseljenstvo  
 
Programi RTV Slovenija lahko prispevajo k učenju in rab i slovenščine v zamejstvu in 
izseljenstvu, v sosednjih državah , zlasti tam, kjer narodnostne skupnosti nimajo svojih 
medijev ali mediji v teh državah nimajo programov, kanalov ali oddaj v slovenščini (Hrvaška). 
Javni medijski servis lahko sode luje tudi v izobraževanju za medijske veščine pripadnikov 
slovenske manjšine za jezikovno samozavestno medijsko delovanje v lastnem okolju. Za 
ustvarjanje vsebin o jezikovnih vidikih zamejstva in izseljenstva ter za izobraževalno vlogo se 
RTV Slovenija dod elijo dodatna sredstva.  
 
1. Poveča naj se dostopnost vsebin javnega medijskega servisa – predvsem informativnih 
in izobraževalnih, a tudi kulturnih in razvedrilnih – za osebe z okvaro sluha in osebe z 
motnjami razumevanja govorj enega jezika ter za osebe z okvaro vida in motnjami 
branja.  
2. Za gluhe in naglušne ter druge osebe z okvaro sluha ali motnjo razumevanja govorjenih 
vsebin se spodbujata razvoj in uporaba novih tehnologij za transkripte zvočnih vsebin in 
podnaslavljanje v ži vo, predvsem razpoznavo slovenskega govora v realnem času (angl. 
speech recognition) .  
3. Za slepe in slabovidne ter druge osebe z okvaro vida ali motnjo branja se spodbujajo 
razvoj zvočnih oblik zapisov, izdelava in uporaba kakovostne sinteze govora, ki 
omog oča več glasov, ter nadgradnja obstoječega eBralca.  
4. RTV Slovenija se za sodelovanje in vodilno vlogo v razvoju tehnologij dodelijo posebna 
finančna sredstva, enako za vzdrževanje, nadgradnjo in posodabljanje aplikacij v 
daljšem časovnem obdobju – vsaj 10 let. 
 
2.2.7 Osebe s posebnimi potrebami in prilagojenimi načini sporazumevanja  
 
V vse dele resolucije, ki se nanašajo na osebe s posebnimi potrebami in prilagojen način 
sporazumevanja, je potrebno vnesti nujnost vlaganja v dostopnost vsebin RTV Slovenija v  
tehnikah lahkega branja oz. možnost uporabe lahkega branja pri medijskih vsebinah – od 
informativnih in izobraževalnih do kulturnih in razvedrilnih.  
 
JAVNI POSVET O NOVEM NACIONALNEM PROGRAMU ZA JEZIKOVNO POLITIKO  Stran 68 
  
Kristina M. Pučnik  (Lektorsko društvo Slovenije) : Prispevek Lektorskega 
društva Slovenije k javni razpr avi o nacionalnem programu za jezikovno 
politiko 2019 –2023  
 
Izhajamo iz vprašanja raziskovalcev jezika in jezikovne politike: Kateri pogled na jezikovno 
resničnost potrebujemo, da bomo lahko podprto spremljali razvoj jezika in upoštevali potrebe 
uporabnik ov? Več referentov na posvetu je že opisalo problem diskontinuitete jezikovne 
politike. Lektorsko društvo Slovenije pa želi opozoriti na prezrto vlogo in prezrte 
kompetence lektorjev in jezikovnih svetovalcev, specializiranih jezikovnih 
uporabnikov , pri iz vajanju jezikovne politike.  
 
V osnutku resolucije o nacionalnem programu za jezikovno politiko 2019 –2023 se za 
specializirane jezikovne uporabnike zdijo pomembne naslednje vsebine:  
 
1. Na strani 12, točka 1.2, Okvir nacionalnega programa  za jezikovno polit iko – zadnji   
    odstavek:  
 
Republika Slovenija na vseh področjih javnega življenja (izobraževanje, mediji, gospodarstvo 
itd.) z različnimi mehanizmi, spodbujevalnimi in normativnimi, skrbi za način 
sporazumevanja, ki zagotavlja vsem družbenim skupinam en akopravno sodelovanje v družbi 
(nediskriminatorna in vključujoča raba jezika, spoštovanje kulturne raznolikosti na ravni 
jezika ipd.).  
 
Pri tem bi bilo pomembno omeniti vlogo specializiranih uporabnikov jezika, konkretneje 
lektorjev in jezikovnih svetovalc ev, ker prav ta poklicna skupina lahko najbolj konkretno 
izvaja dejavnosti, ki so potrebne za uresničevanje mehanizmov in skrbi za načine 
sporazumevanja. In prav rezultati delovanja specializiranih jezikovnih posrednikov so najlaže 
merljivi glede na navede ni okvir.  
 
2. Vsebinska opredelitev jezikovne politike > Jezikovno izobraževanje > Splošni cilji in ukrepi  
    > 2. cilj: Ozaveščenost o pomenu in vlogi javne rabe  slovenščine  (stran 16)  
 
Ozaveščanje o pomenu in vlogi kakovostne javne rabe po vseh dosedanj ih raziskavah in 
anketah ni dovolj. Čedalje bolj se ugotavlja, da smo neuspešni pri ozaveščanju in 
prizadevanju glede odnosa uporabnikov do jezika. Opredelitev predvidenega učinka z 
besedno zvezo »samozavestni uporabniki slovenščine« je nezadostna, saj v n adaljevanju ni 
opredeljeno, kako se tak učinek spremlja in meri. Opredeliti je treba konkretnejše ukrepe, ki 
jih lahko izvajajo specializirani jezikovni uporabniki (saj so za to usposobljeni in izobraženi v 
slovenskem izobraževalnem/visokošolskem sistemu),  seveda z ustreznimi orodji 
(normativnimi, posvetovalnimi, korpusnimi in spodbujevalnimi).  
 
Zato menimo, da je treba v nacionalnem programu za jezikovno politiko opredeliti naslednji 
cilj:  
 
Ozavestiti obstoj  specializiranih jezikovnih uporabnikov, njihov dejavni stik z jezikom in 
njegovo rabo na vseh ravneh sporazumevanja ter spodbujati dejavnosti  specializiranih 
jezikovnih uporabnikov za kakovostno jezikovno rabo na vseh področjih javnega 
življenja  (mediji, gospodarstvo, državne ustanove itd.).  
 
III. NAČRT RAZVOJNIH PROGRAMOV 2020-2023
v EUR
Politika / Program / Podprogram / Ukrepi-Skupine projektov / (Šifra skrbnika) Ukrepi-
Projekti / Viri financiranjaZačetek Konec Sprejeta 
vrednost *Izhodiščna 
vrednost ***** % 
realizacijePlan 2020 Plan 2021 Plan 2022 Plan 2023 Plan po 2023
01POLITIČNI SISTEM 72.107.087 79.192.651 85.896.752 16.563.299 4.717.246
0101 Politični sistem 33.152.422 35.677.921 47.751.025 4.553.015 170.000
010101 Dejavnost predsednika Republike Slovenije 2.527.350 3.038.000 3.088.000 2.002.200 0
1111-18-S001 Posodobitev osnovnih sredstev v UPRS 104.000 134.000 184.000 381.200 0
(1111) 1111-18-0001 Posodobitev osnovnih sredstev v UPRS 28.07.2017 31.12.2023 1.013.927 1.200.000 23,7% 104.000 134.000 184.000 381.200 0
PVProračunski viri 104.000 134.000 184.000 381.200 0
1111 Predsednik Republike Slovenije 104.000 134.000 184.000 381.200 0
Ukrepi     2.423.350 2.904.000 2.904.000 1.621.000 0
(1111) 1111-11-0001 Delovanje UPRS 01.01.2011 31.12.2023 30.606.361 73,5% 2.423.350 2.904.000 2.904.000 1.621.000 0
PVProračunski viri 2.423.350 2.904.000 2.904.000 1.621.000 0
1111 Predsednik Republike Slovenije 2.423.350 2.904.000 2.904.000 1.621.000 0
010102 Dejavnost bivšega predsednika Re publike Slovenije 24.000 20.000 30.000 280.000 0
Ukrepi     24.000 20.000 30.000 280.000 0
(1111) 1111-11-0003 Delovanje PBP 01.01.2011 31.12.2023 871.596 60,9% 24.000 20.000 30.000 280.000 0
PVProračunski viri 24.000 20.000 30.000 280.000 0
1111 Predsednik Republike Slovenije 24.000 20.000 30.000 280.000 0
010103 Dejavnost državnega zbora 27.872.209 28.659.500 29.819.944 2.030.315 0
1211-11-S001 Investici je v Državnem zboru Republike Sloveni je 1.071.410 1.525.556 1.050.000 2.030.315 0
(1211) 1211-08-0009 Obnova male dvorane in avle na Šubi čevi 4 01.08.2007 28.02.2020 1.792.077 1.593.055 99,9% 455.143 0 0 0 0
PVProračunski viri 455.143 0 0 0 0
1211 Državni zbor 455.143 0 0 0 0
(1211) 1211-20-0002 Nakup opreme Državnega zbora 12.07.2019 31.12.2023 804.335 985.000 11,2% 144.335 225.000 120.000 315.000 0
PVProračunski viri 144.335 225.000 120.000 315.000 0
1211 Državni zbor 144.335 225.000 120.000 315.000 0
(1211) 1211-20-0003 Investicijsko vzdrževanje in obnove 12.07.2019 31.12.2023 810.584 880.584 2,3% 230.028 240.556 110.000 230.000 0
PVProračunski viri 230.028 240.556 110.000 230.000 0
1211 Državni zbor 230.028 240.556 110.000 230.000 0
(1211) 1211-20-0004 Informacijska oprema Državnega zbora 12.07.2019 31.12.2023 1.357.601 1.697.000 1,3% 57.286 335.000 160.000 805.315 0
PVProračunski viri 57.286 335.000 160.000 805.315 0
1211 Državni zbor 57.286 335.000 160.000 805.315 0
(1211) 1211-20-0005 Vzdrževanje in oprema službenih stanovanj 12.07.2019 31.12.2023 192.000 240.000 0,7% 12.000 60.000 60.000 60.000 0
PVProračunski viri 12.000 60.000 60.000 60.000 0
1211 Državni zbor 12.000 60.000 60.000 60.000 0
(1211) 1211-20-0006 Razvoj informacijskega sistema Državnega zbora 12.07.2019 31.12.2023 2.057.619 2.490.000 3,9% 172.619 665.000 600.000 620.000 0
PVProračunski viri 172.619 665.000 600.000 620.000 0
1211 Državni zbor 172.619 665.000 600.000 620.000 0
Ukrepi     26.800.799 27.133.944 28.769.944 0 0
(1211) 1211-20-0001 Izvajanje dejavnosti Državnega zbora 01.01.2020 31.12.2022 82.590.927 22,6% 26.687.039 27.133.944 28.769.944 0 0
PVProračunski viri 26.687.039 27.133.944 28.769.944 0 0
1211 Državni zbor 26.687.039 27.133.944 28.769.944 0 0
(1211) 1211-20-0008 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID - 19 01.04.2020 30.07.2020 113.760 100,0% 113.760 0 0 0 0
PVProračunski viri 113.760 0 0 0 0
1211 Državni zbor 113.760 0 0 0 0
010104 Dejavnost državnega sveta 2.143.862 2.398.311 2.386.984 123.500 0
1212-11-S001 Investici je Državne ga sveta 62.650 97.052 48.517 0 0
(1212) 1212-18-0001 Obnova opreme Državnega sveta od 2019 do 2020 10.07.2017 31.12.2020 101.338 91.754 51,0% 62.650 0 0 0 0
PVProračunski viri 62.650 0 0 0 0
1212 Državni svet 62.650 0 0 0 0
(1212) 1212-20-0001 Obnova opreme Državnega sveta od 2021 do 2022 07.08.2019 31.12.2022 145.569 107.512 0,0% 0 97.052 48.517 0 0
PVProračunski viri 0 97.052 48.517 0 0
1212 Državni svet 0 97.052 48.517 0 0
Ukrepi     2.081.212 2.301.259 2.338.467 123.500 0
(1212) 1212-11-0001 Opravljanje dejavnosti Državnega sveta 01.01.2011 31.12.2023 24.648.515 77,9% 2.081.212 2.301.259 2.338.467 123.500 0
PVProračunski viri 2.081.212 2.301.259 2.338.467 123.500 0
1212 Državni svet 2.081.212 2.301.259 2.338.467 123.500 0
010105 Izvedba in nadzor volitev in referendumov 585.000 1.562.110 12.426.097 117.000 170.000
1213-11-S001 Izvedba volitev in referendumo v 51.780 992.630 358.100 117.000 170.000
 EP (1213) 1213-20-0002 Nakup opreme in druge investicije 03.08.2020 31.12.2026 98.000 0,0% 0 0 0 28.000 70.000
PVProračunski viri 0 0 0 28.000 70.000
1213 Državna volilna komisija 0 0 0 28.000 70.000
Stran 1 od 269 v EUR
(1213) 1213-17-0001 Nakup opreme in druge investicije od 2017 do 2020 21.07.2016 31.12.2022 132.552 133.200 35,2% 31.780 45.280 18.100 0 0
PVProračunski viri 31.780 45.280 18.100 0 0
1213 Državna volilna komisija 31.780 45.280 18.100 0 0
(1213) 1213-20-0001 Informacijski sistem za podporo volitev 02.07.2019 31.12.2024 1.496.350 1.500.000 0,0% 20.000 947.350 340.000 89.000 100.000
PVProračunski viri 0 947.350 340.000 89.000 100.000
1213 Državna volilna komisija 0 947.350 340.000 89.000 100.000
SOVDrugi sovlagatelji 20.000 0 0 0 0
Ukrepi     533.220 569.480 12.067.997 0 0
(1213) 1213-11-0001 Izvedba volitev in referendumov 01.01.2011 31.12.2022 74.644.997 82,8% 533.220 569.480 12.067.997 0 0
PVProračunski viri 533.220 569.480 12.067.997 0 0
1213 Državna volilna komisija 533.220 569.480 12.067.997 0 0
0102 Varstvo ustavnosti, nadzor pravne države in človekovih pravic 15.695.347 17.923.659 18.240.224 3.711.163 3.719.246
010201 Priprava in nadzor zak onov in drugih pravnih aktov 2.623.258 3.051.500 2.961.251 20.500 20.000
1517-11-S002 Investici je in investici jsko vzdrževan je 12.700 14.747 21.000 20.500 20.000
(1517) 1517-17-0001 Investicije in investicijsko vzdrževanje SVRSZ 01.01.2017 31.12.2024 106.886 121.742 22,4% 12.700 14.747 21.000 20.500 20.000
PVProračunski viri 12.700 14.747 21.000 20.500 20.000
1517 Služba vlade za zakonodajo 12.700 14.747 21.000 20.500 20.000
Ukrepi     2.610.558 3.036.753 2.940.251 0 0
(1517) 1517-11-0001 Skrb za ustavnost in zakonitost 01.01.2011 31.12.2022 26.462.883 74,4% 2.596.215 3.036.753 2.940.251 0 0
PVProračunski viri 2.596.215 3.036.753 2.940.251 0 0
1517 Služba vlade za zakonodajo 2.596.215 3.036.753 2.940.251 0 0
(1517) 1517-20-0001 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID - 19 13.03.2020 31.07.2020 14.343 92,8% 14.343 0 0 0 0
PVProračunski viri 14.343 0 0 0 0
1517 Služba vlade za zakonodajo 14.343 0 0 0 0
010202 Dejavnost ustavnega sodiš ča 4.560.657 5.059.730 5.308.700 3.617.097 3.634.886
1311-11-S001 Investici je v Ustavnem sodiš ču 176.508 180.400 181.200 77.700 0
(1311) 1311-08-0002 Prenova in nakup opreme 01.01.2010 31.12.2020 1.708.519 1.423.766 99,8% 116.008 0 0 0 0
PVProračunski viri 116.008 0 0 0 0
1311 Ustavno sodiš če 116.008 0 0 0 0
(1311) 1311-20-0001 Inv.vzdrževanje opreme in stavb Ustavnega sodiš ča 09.07.2019 31.12.2023 499.800 464.200 0,0% 60.500 180.400 181.200 77.700 0
PVProračunski viri 60.500 180.400 181.200 77.700 0
1311 Ustavno sodiš če 60.500 180.400 181.200 77.700 0
Ukrepi     4.384.149 4.879.330 5.127.500 3.539.397 3.634.886
(1311) 1311-11-0001 Izvajanje pristojnosti Ustavnega sodiš ča 01.01.2011 31.12.2024 56.502.414 67,4% 4.384.149 4.879.330 5.127.500 3.539.397 3.634.886
PVProračunski viri 4.384.149 4.879.330 5.127.500 3.539.397 3.634.886
1311 Ustavno sodiš če 4.384.149 4.879.330 5.127.500 3.539.397 3.634.886
010203 Odprava in prepre čevanje kršitev človekovih pravic 4.012.628 4.843.792 4.868.074 0 0
1214-11-S001 Investici je Varuha človekovih pravic 110.000 200.000 101.532 0 0
(1214) 1214-18-0001 Zamenjava osnovnih sredstev 2018-2021 24.08.2017 31.12.2022 776.429 776.429 54,0% 110.000 200.000 101.532 0 0
PVProračunski viri 110.000 200.000 101.532 0 0
1214 Varuh človekovih pravic 110.000 200.000 101.532 0 0
1318-18-S001 Investici je organa 21.600 21.100 21.100 0 0
(1318) 1318-18-0001 Investicije in investicijsko vzrževanje 2018-2021 22.08.2017 31.12.2022 100.219 79.482 51,7% 21.600 21.100 21.100 0 0
PVProračunski viri 21.600 21.100 21.100 0 0
1318 Zagovornik na čela enakosti 21.600 21.100 21.100 0 0
Ukrepi     3.881.028 4.622.692 4.745.442 0 0
(1214) 1214-11-0001 Odprava in prepre čevanje kršitev ČP 01.01.2011 31.12.2022 26.772.758 72,8% 2.760.740 3.172.300 3.295.050 0 0
PVProračunski viri 2.760.740 3.172.300 3.295.050 0 0
1214 Varuh človekovih pravic 2.760.740 3.172.300 3.295.050 0 0
(1318) 1318-17-0001 Delovanje Zagovornika na čela enakosti 01.01.2017 31.12.2022 5.746.456 43,1% 1.120.288 1.450.392 1.450.392 0 0
PVProračunski viri 1.120.288 1.450.392 1.450.392 0 0
1318 Zagovornik na čela enakosti 1.120.288 1.450.392 1.450.392 0 0
010204 Odprava in prepre čevanje k oruptivnih dejanj 1.887.070 2.162.769 2.350.281 28.100 64.350
1315-11-S001 Investici je man jših vrednosti 17.006 18.500 35.950 28.100 64.350
(1315) 1315-16-0001 Investicije manjših vrednosti za obdobje 2016-2020 09.06.2016 31.12.2020 154.723 189.500 95,2% 17.006 0 0 0 0
PVProračunski viri 17.006 0 0 0 0
1315 Komisija za prepre čevanje korupcije 17.006 0 0 0 0
(1315) 1315-20-0001 Investicije manjših vrednosti za obdobje 2021-2025 10.07.2019 31.12.2025 146.900 151.500 0,0% 0 18.500 35.950 28.100 64.350
PVProračunski viri 0 18.500 35.950 28.100 64.350
1315 Komisija za prepre čevanje korupcije 0 18.500 35.950 28.100 64.350
Stran 2 od 269 v EUR
Ukrepi     1.870.064 2.144.269 2.314.331 0 0
(1315) 1315-11-0001 Opravljanje dejavnosti KPK 01.01.2011 31.12.2022 20.327.156 75,1% 1.867.213 2.144.269 2.314.331 0 0
PVProračunski viri 1.867.213 2.144.269 2.314.331 0 0
1315 Komisija za prepre čevanje korupcije 1.867.213 2.144.269 2.314.331 0 0
(1315) 1315-20-0002 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 30.06.2020 2.851 0,0% 2.851 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.851 0 0 0 0
1315 Komisija za prepre čevanje korupcije 2.851 0 0 0 0
010205 Dostop do informacij javnega zna čaja in varstvo osebnih podatkov 2.415.234 2.598.316 2.541.366 45.466 10
1215-11-S002 NRP pro jekti IP 134.149 145.002 42.000 45.456 0
(1215) 1215-18-0002 Male investicije v letih od 2018 do 2021 25.07.2017 31.12.2021 218.039 195.000 56,8% 47.318 52.318 0 0 0
PVProračunski viri 47.318 52.318 0 0 0
1215 Informacijski pooblaš čenec 47.318 52.318 0 0 0
(1215) 1215-19-0001 Ozaveščanje javnosti o varstvu osebnih podatkov 03.01.2019 31.12.2021 84.368 102.175 79,9% 7.132 16.907 0 0 0
PVProračunski viri 7.132 16.907 0 0 0
1215 Informacijski pooblaš čenec 7.132 16.907 0 0 0
(1215) 1215-20-0002 Posamezniki odlo čajo - iDecide 03.03.2020 31.12.2023 242.932 242.933 20,5% 79.699 75.777 42.000 45.456 0
PVProračunski viri 79.699 75.777 42.000 45.456 0
1215 Informacijski pooblaš čenec 79.699 75.777 42.000 45.456 0
Ukrepi     2.281.085 2.453.314 2.499.366 10 10
(1215) 1215-18-0001 Opravljanje dejavnosti IP 01.01.2018 31.12.2024 11.130.853 50,0% 2.281.085 2.453.314 2.499.366 10 10
PVProračunski viri 2.281.085 2.453.314 2.499.366 10 10
1215 Informacijski pooblaš čenec 2.281.085 2.453.314 2.499.366 10 10
010206 Izvajanje opcijskega s porazuma 196.500 207.553 210.552 0 0
Ukrepi     196.500 207.553 210.552 0 0
(1214) 1214-11-0003 Izvajanje nalog in pooblastil DPM 01.01.2011 31.12.2022 1.859.273 73,3% 196.500 207.553 210.552 0 0
PVProračunski viri 196.500 207.553 210.552 0 0
1214 Varuh človekovih pravic 196.500 207.553 210.552 0 0
0103 Podpora delovanju vlade 23.259.318 25.591.071 19.905.503 8.299.121 828.000
010301 Delovanje predsednika vlade 1.484.322 2.058.687 2.078.356 2.078.356 0
1411-13-S001 Delovan je predsednika vlade 15.050 32.710 38.700 38.700 0
(1411) 1411-20-0001 Investicije in invest. vzdrževanje KPV 2020-2021 27.08.2019 31.12.2021 47.760 39.800 20,6% 15.050 32.710 0 0 0
PVProračunski viri 15.050 32.710 0 0 0
1411 Kabinet predsednika vlade 15.050 32.710 0 0 0
(1411) 1411-20-0003 Investicije in inv. vzdrževanje KPV za 2022-2023 07.08.2020 31.12.2023 77.400 77.400 0,0% 0 0 38.700 38.700 0
PVProračunski viri 0 0 38.700 38.700 0
1411 Kabinet predsednika vlade 0 0 38.700 38.700 0
Ukrepi     1.469.272 2.025.977 2.039.656 2.039.656 0
(1411) 1411-17-0002 Delovanje kabineta predsednika vlade 01.01.2017 31.12.2023 11.268.852 41,5% 1.469.272 2.025.977 2.039.656 2.039.656 0
PVProračunski viri 1.469.272 2.025.977 2.039.656 2.039.656 0
1411 Kabinet predsednika vlade 1.469.272 2.025.977 2.039.656 2.039.656 0
010302 Delovanje vlade 7.506.285 6.676.129 6.800.381 6.207.000 823.000
1511-11-S002 Razvo j, upravl janje in vzdrževan je IT 13.000 100 0 0 0
(1511) 1511-11-0007 Informatizacija GSV 19.08.2010 31.12.2021 1.784.875 1.580.688 101,1% 13.000 100 0 0 0
PVProračunski viri 13.000 100 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 13.000 100 0 0 0
1511-13-S001 Podpora delovan ju vlade 467.813 438.940 410.300 337.000 823.000
(1511) 1511-20-0001 Investicije in inv. vzdrževanje GSV za 2020-2021 16.08.2019 31.12.2021 902.368 372.940 21,0% 463.428 438.940 0 0 0
PVProračunski viri 463.428 438.940 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 463.428 438.940 0 0 0
(1511) 1511-20-0004 Nakup parcele št. 538, k.o. 2103 Predoslje 08.06.2020 30.09.2020 4.384 4.384 97,4% 4.384 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.384 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 4.384 0 0 0 0
(1511) 1511-20-0006 Investicije in invest. vzdrževanje GSV 2022-2025 11.08.2020 31.12.2025 1.570.300 1.570.300 0,0% 0 0 410.300 337.000 823.000
PVProračunski viri 0 0 410.300 337.000 823.000
1511 Generalni sekretariat vlade 0 0 410.300 337.000 823.000
1511-17-S001 Investici jsko vzdrževan je in obnova vladnih stavb 1.643.220 0 0 0 0
 EP (1511) 1511-17-0005 Investicijsko vzdrževanje in obnova vladnih stavb 01.01.2017 31.12.2020 5.603 0,0% 5.603 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.603 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 5.603 0 0 0 0
(1511) 1511-18-0003 Prenova Vile Podrožnik 20.12.2017 31.12.2020 1.111.537 973.487 100,0% 859.220 0 0 0 0
PVProračunski viri 859.220 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 859.220 0 0 0 0
Stran 3 od 269 v EUR
(1511) 1511-19-0004 Sanacija ogrevanja in hlajenja Gregor čičeva 25 12.04.2019 31.05.2020 985.617 985.617 98,5% 778.397 0 0 0 0
PVProračunski viri 778.397 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 778.397 0 0 0 0
Ukrepi     5.382.252 6.237.089 6.390.081 5.870.000 0
(1511) 1511-17-0002 Delovanje Generalnega sekretariata Vlade RS 01.01.2017 31.12.2023 37.605.466 48,1% 5.337.252 6.092.089 6.090.081 5.870.000 0
PVProračunski viri 5.337.252 6.092.089 6.090.081 5.870.000 0
1511 Generalni sekretariat vlade 5.337.252 6.092.089 6.090.081 5.870.000 0
(1511) 1511-20-0007 Podpora e-sejam Vlade RS 01.01.2020 31.12.2022 490.000 0,0% 45.000 145.000 300.000 0 0
PVProračunski viri 45.000 145.000 300.000 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 45.000 145.000 300.000 0 0
010303 Delo strokovnih svetov vlade 6.000 6.000 6.000 0 0
Ukrepi     6.000 6.000 6.000 0 0
(1511) 1511-17-0003 Delovanje strokovnih svetov vlade 01.01.2018 31.12.2022 25.727 40,9% 6.000 6.000 6.000 0 0
PVProračunski viri 6.000 6.000 6.000 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 6.000 6.000 6.000 0 0
010304 Izvedba protokolarnih dogodkov 14.062.504 16.778.990 5.720.000 5.000 5.000
1511-14-S001 Financiran je JGZ Brdo 9.000 100.000 100.000 0 0
(1511) 1511-11-0005 Dejavnost JGZ Brdo 01.01.2011 31.12.2022 24.170.770 20.623.000 99,1% 9.000 100.000 100.000 0 0
PVProračunski viri 9.000 100.000 100.000 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 9.000 100.000 100.000 0 0
1511-18-S001 Investici je v nepremi čnine v uporabi JGZ Brdo 8.244.951 10.571.000 1.100.000 5.000 5.000
 EP (1511) 1511-20-0005 Investicije v protokolarne objekte Brdo 01.01.2021 31.12.2024 1.160.000 0,0% 0 50.000 1.100.000 5.000 5.000
PVProračunski viri 0 50.000 1.100.000 5.000 5.000
1511 Generalni sekretariat vlade 0 50.000 1.100.000 5.000 5.000
(1511) 1511-17-0008 Prenova gradu Brdo 23.05.2017 31.08.2020 4.606.588 4.606.588 99,8% 2.048.600 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.048.600 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 2.048.600 0 0 0 0
(1511) 1511-17-0009 Obnova in dozidava hotela Brdo 23.05.2017 31.03.2021 17.168.146 36.860.612 10,3% 4.890.066 10.521.000 0 0 0
PVProračunski viri 4.890.066 10.521.000 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 4.890.066 10.521.000 0 0 0
(1511) 1511-19-0002 Posodobitev komunikacijskih povezav na Brdu 08.01.2019 31.12.2020 1.533.702 1.317.941 100,0% 1.306.285 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.306.285 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 1.306.285 0 0 0 0
1512-17-S001 Delovan je Protokola 4.000 5.000 0 0 0
(1512) 1512-18-0001 Investicije in investicijsko vzdrževanje 2019-2020 25.07.2017 31.12.2020 26.807 30.000 85,9% 4.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.000 0 0 0 0
1512 Protokol v vladi Republike Slovenije 4.000 0 0 0 0
(1512) 1512-20-0001 Investicije in inv. vzdrževanje Protokola VRS 2021 19.08.2019 31.12.2021 5.000 5.000 0,0% 0 5.000 0 0 0
PVProračunski viri 0 5.000 0 0 0
1512 Protokol v vladi Republike Slovenije 0 5.000 0 0 0
Ukrepi     5.804.553 6.102.990 4.520.000 0 0
(1511) 1511-17-0004 Dejavnost JGZ Brdo 01.01.2017 31.12.2022 25.420.000 60,0% 4.520.000 4.520.000 4.520.000 0 0
PVProračunski viri 4.520.000 4.520.000 4.520.000 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 4.520.000 4.520.000 4.520.000 0 0
(1512) 1512-17-0001 Delovanje Protokola Vlade RS 01.01.2017 31.12.2021 7.056.641 72,5% 1.284.553 1.582.990 0 0 0
PVProračunski viri 1.284.553 1.582.990 0 0 0
1512 Protokol v vladi Republike Slovenije 1.284.553 1.582.990 0 0 0
010305 Komuniciranje z doma čimi in tujimi javnostmi 200.207 71.265 5.300.765 8.765 0
1518-16-S001 Nakup opreme 2016-2020 55.745 1.265 0 0 0
(1518) 1518-16-0001 Investicije 2016-2020 01.01.2016 31.01.2021 76.466 70.000 96,4% 6.742 1.265 0 0 0
PVProračunski viri 6.742 1.265 0 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 6.742 1.265 0 0 0
(1518) 1518-20-0002 Nabava video opreme za potrebe PSEU 02.03.2020 30.04.2020 15.137 15.137 100,0% 15.137 0 0 0 0
PVProračunski viri 15.137 0 0 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 15.137 0 0 0 0
(1518) 1518-20-0005 Vladni video studio 04.05.2020 30.06.2020 33.866 33.400 98,8% 33.866 0 0 0 0
PVProračunski viri 33.866 0 0 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 33.866 0 0 0 0
1518-20-S001 Investici je UKOM 0 70.000 20.765 8.765 0
(1518) 1518-20-0001 Investicije UKOM 2021-2023 01.01.2021 31.12.2023 99.530 98.000 0,0% 0 70.000 20.765 8.765 0
PVProračunski viri 0 70.000 20.765 8.765 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 0 70.000 20.765 8.765 0
Stran 4 od 269 v EUR
Ukrepi     144.462 0 5.280.000 0 0
(1518) 1518-20-0003 Komuniciranje COVID-19 02.03.2020 31.12.2020 144.462 95,5% 144.462 0 0 0 0
PVProračunski viri 144.462 0 0 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 144.462 0 0 0 0
(1518) 1518-20-0006 Komuniciranje z doma čimi in tujimi javnostmi 01.01.2022 31.12.2026 5.280.000 0,0% 0 0 5.280.000 0 0
PVProračunski viri 0 0 5.280.000 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 0 0 5.280.000 0 0
02EKONOMSKA IN JAVNOFINAN ČNA POLITIKA 221.714.673 223.473.511 226.390.280 191.678.911 236.653.672
0201 Urejanje javnofinan čne politike 32.385.042 35.213.802 35.801.899 33.812.482 64.693.953
020101 Izvajanje in urejanje javnofinan čne politike 24.369.143 27.330.910 28.055.759 26.741.770 64.693.953
1611-11-S003 Programska oprema kot storitev za or gane JU 4.541.265 3.306.709 1.717.724 667.267 0
(1611) 1611-10-0001 MFERAC04 - sistem MFERAC 24.06.2009 31.12.2020 13.227.901 14.727.971 95,9% 1.098.580 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.098.580 0 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 1.098.580 0 0 0 0
(1611) 1611-17-0005 Prenova MFERAC (MFERAC05) 25.07.2016 30.04.2022 8.724.870 8.724.872 43,5% 2.867.671 2.299.358 843.998 0 0
PVProračunski viri 2.867.671 2.299.358 843.998 0 0
1611 Ministrstvo za finance 2.867.671 2.299.358 843.998 0 0
(1611) 1611-17-0007 APPrA17 Sistem za pripravo prora čunov in analiz 06.03.2017 31.12.2023 2.277.411 2.431.021 10,2% 165.000 655.000 631.000 602.817 0
PVProračunski viri 165.000 655.000 631.000 602.817 0
1611 Ministrstvo za finance 165.000 655.000 631.000 602.817 0
(1611) 1611-18-0001 DZP03 - IS za dolg, zadolževanje in poroštva 23.06.2017 31.12.2022 995.026 1.034.966 55,3% 272.614 214.543 94.502 0 0
PVProračunski viri 272.614 214.543 94.502 0 0
1611 Ministrstvo za finance 272.614 214.543 94.502 0 0
(1611) 1611-19-0008 Vzdrževanje in nadgradnja sistema EZRLKV08 07.05.2019 31.12.2023 487.882 487.882 2,2% 137.400 137.808 148.224 64.450 0
PVProračunski viri 137.400 137.808 148.224 64.450 0
1611 Ministrstvo za finance 137.400 137.808 148.224 64.450 0
1611-11-S004 Informatizaci ja internih procesov na MF 438.462 811.250 2.748.053 2.958.202 18.523.953
 EP (1611) 1611-17-0003 Nadgradnja informacijskih sistemov v MF 28.07.2016 31.12.2027 25.064.924 0,0% 198.386 661.189 2.741.308 2.949.145 18.514.896
PVProračunski viri 198.386 661.189 2.741.308 2.949.145 18.514.896
1611 Ministrstvo za finance 198.386 651.788 2.741.308 2.949.145 18.514.896
1615 Urad RS za prepre čevanje pranja denarja 0 9.401 0 0 0
(1611) 1611-19-0009 Vzpostavitev virtualne podatkovne sobe 03.09.2019 31.12.2024 163.016 160.704 78,2% 131.412 6.745 6.745 9.057 9.057
PVProračunski viri 131.412 6.745 6.745 9.057 9.057
1611 Ministrstvo za finance 131.412 6.745 6.745 9.057 9.057
(1611) 1611-20-0004 Digitalizacija Ministrstva za finance 2020-2021 01.01.2020 31.12.2021 251.980 243.980 15,7% 108.664 143.316 0 0 0
PVProračunski viri 108.664 143.316 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 108.664 143.316 0 0 0
1611-11-S005 EU pro grami - razvo j javnih financ 37.500 28.000 17.000 8.500 0
(1611) 1611-14-0001 Sodelovanje v programu Fiscalis 2014-2020 28.05.2014 31.03.2021 431.138 431.142 95,5% 20.000 10.000 0 0 0
PVProračunski viri 20.000 10.000 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 20.000 10.000 0 0 0
(1611) 1611-16-0001 Upravljanje skladov EU s podro čja notranjih zadev 20.08.2015 31.12.2023 115.457 125.500 56,4% 17.500 18.000 17.000 8.500 0
PVProračunski viri 17.500 18.000 17.000 8.500 0
1611 Ministrstvo za finance 17.500 18.000 17.000 8.500 0
1611-11-S006 Gospodarno upravl janje s stvarnim premožen jem 69.407 41.104 41.881 42.801 0
(1611) 1611-20-0002 Posodobitev voznega parka MF 2020-2023 20.08.2019 31.12.2023 98.783 96.664 0,0% 35.685 17.152 22.723 23.223 0
PVProračunski viri 35.685 17.152 22.723 23.223 0
1611 Ministrstvo za finance 35.685 17.152 22.723 23.223 0
(1611) 1611-20-0003 Manjše investicije MF 2020-2023 20.08.2019 31.12.2023 96.410 95.296 30,7% 33.722 23.952 19.158 19.578 0
PVProračunski viri 33.722 23.952 19.158 19.578 0
1611 Ministrstvo za finance 33.722 23.952 19.158 19.578 0
Ukrepi     19.282.509 23.143.847 23.531.101 23.065.000 46.170.000
(1611) 1611-18-0002 Izvajanje javnofinan čne politike 01.01.2018 31.12.2025 170.637.475 28,4% 19.282.509 23.143.847 23.531.101 23.065.000 46.170.000
PVProračunski viri 19.282.509 23.143.847 23.531.101 23.065.000 46.170.000
1611 Ministrstvo za finance 19.282.509 23.143.847 23.531.101 23.065.000 46.170.000
020102 Plačilne storitve za prora čunske uporabnike 8.015.899 7.882.892 7.746.140 7.070.712 0
1618-17-S001 Investici je  v IT UJP 1.340.379 0 0 0 0
(1618) 1618-17-0001 Investicije v ra čunalniško opremo UJP 22.06.2016 31.12.2020 2.241.357 2.317.396 86,6% 480.279 0 0 0 0
PVProračunski viri 480.279 0 0 0 0
1618 Uprava RS za javna pla čila 480.279 0 0 0 0
(1618) 1618-20-0004 Pripravljenost slovenskega e ra čuna 2 16.12.2019 31.12.2020 860.100 860.100 3,5% 860.100 0 0 0 0
PVProračunski viri 50.363 0 0 0 0
1618 Uprava RS za javna pla čila 50.363 0 0 0 0
Stran 5 od 269 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 809.738 0 0 0 0
1618-20-S001 Informatizaci ja UJP 0 692.126 437.033 0 0
(1618) 1618-20-0002 Prenova, razvoj in nadgradnja IT UJP 06.08.2019 31.12.2021 692.126 576.926 0,0% 0 692.126 0 0 0
PVProračunski viri 0 692.126 0 0 0
1618 Uprava RS za javna pla čila 0 692.126 0 0 0
(1618) 1618-20-0006 Informacijska tehnologija UJP 2022 07.08.2020 31.12.2022 437.033 437.033 0,0% 0 0 437.033 0 0
PVProračunski viri 0 0 437.033 0 0
1618 Uprava RS za javna pla čila 0 0 437.033 0 0
1618-20-S002 Nakup premi čnega premožen ja 9.858 81.700 22.550 0 0
(1618) 1618-20-0003 Program nabav premi čnega premoženja UJP 06.08.2019 31.12.2022 114.108 119.150 0,8% 9.858 81.700 22.550 0 0
PVProračunski viri 9.858 81.700 22.550 0 0
1618 Uprava RS za javna pla čila 9.858 81.700 22.550 0 0
Ukrepi     6.665.661 7.109.066 7.286.557 7.070.712 0
(1618) 1618-11-0001 Plačilne storitve za prora čunske uporabnike 01.01.2011 31.12.2020 58.229.503 96,6% 6.665.661 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.665.661 0 0 0 0
1618 Uprava RS za javna pla čila 6.665.661 0 0 0 0
(1618) 1618-20-0001 Plačilne storitve UJP 01.01.2021 31.12.2023 21.466.335 0,0% 0 7.109.066 7.286.557 7.070.712 0
PVProračunski viri 0 7.109.066 7.286.557 7.070.712 0
1618 Uprava RS za javna pla čila 0 7.109.066 7.286.557 7.070.712 0
0202 Podlage ekonomske in razvojne politike ter priprava 
makroekonomskih analiz in napovedi18.633.553 16.058.433 15.888.560 561.301 526.478
020201 Statistična raziskovanja 16.427.603 13.738.568 13.551.011 536.478 526.478
1522-11-S001 Mednarodni pro jekti (namenska sredstva EU ). 5.366.351 1.811.428 1.356.976 10.000 0
 EP (1522) 1522-17-0001 Prilagajanje evropski statistiki 27.07.2016 31.12.2022 1.989.821 0,0% 121.424 714.614 1.153.783 0 0
PVProračunski viri 121.424 714.614 1.153.783 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 121.424 714.614 1.153.783 0 0
(1522) 1522-18-0010 Poddržavne statistike 27.10.2017 30.08.2020 126.707 126.707 48,0% 79.664 0 0 0 0
PVProračunski viri 13.813 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 13.813 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 65.851 0 0 0 0
(1522) 1522-18-0013 Statistika o raziskovalni in inovacijski dej. 2018 27.09.2017 30.11.2020 49.206 49.206 6,8% 46.371 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.974 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 3.974 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 42.397 0 0 0 0
(1522) 1522-18-0015 Metodologija za izra čun bilanc za žita in oljnice 15.06.2018 15.08.2020 56.414 56.414 37,2% 47.174 0 0 0 0
PVProračunski viri 11.760 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 11.760 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 35.415 0 0 0 0
(1522) 1522-18-0018 Posodobitev kmetijskih statistik 06.07.2018 31.05.2020 182.604 184.907 100,0% 69.535 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.586 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 7.586 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 61.950 0 0 0 0
(1522) 1522-18-0019 Zbiranje podatkov PKM 2019 02.07.2018 31.03.2020 92.756 119.251 100,0% 13.305 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.265 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 6.265 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.040 0 0 0 0
(1522) 1522-18-0020 ANP ad hoc modul 2019 18.09.2018 31.07.2020 67.704 67.704 45,9% 46.279 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.624 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 9.624 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 36.655 0 0 0 0
(1522) 1522-18-0022 Izboljšanje kakovosti raziskovanja ANP 26.04.2018 31.12.2021 117.479 117.479 16,6% 47.748 54.528 0 0 0
PVProračunski viri 27.154 10.244 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 27.154 10.244 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 20.594 44.284 0 0 0
(1522) 1522-19-0002 Zbiranje podatkov o uporabi IKT 2019 - podjetja 14.11.2018 28.02.2020 60.510 68.910 100,0% 4.950 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.801 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 1.801 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.148 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0003 Zbiranje podatkov o uporabi IKT 2019 - gosp. 03.12.2018 28.02.2020 67.622 85.476 100,0% 6.450 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.810 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 1.810 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.640 0 0 0 0
Stran 6 od 269 v EUR
(1522) 1522-19-0004 Nacionalni ra čuni in pla čilna bilanca 17.10.2018 31.12.2020 87.371 87.371 25,9% 66.931 0 0 0 0
PVProračunski viri 12.418 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 12.418 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 54.513 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0006 Izboljšanje pravo časnosti podatkov EU-SILC 23.11.2018 31.12.2020 33.361 33.361 82,3% 31.526 0 0 0 0
PVProračunski viri 19.544 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 19.544 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 11.982 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0007 Okoljski ra čuni 2018 17.10.2018 31.03.2020 65.308 60.705 100,0% 11.893 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.106 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 5.106 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.787 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0008 Testiranje orodja za zbiranje podatkov pri PG 01.04.2019 30.04.2020 291.367 291.367 1,7% 286.305 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.454 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 1.454 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 284.851 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0010 Izboljšanje kvalitete indeksa inflacije 04.12.2018 31.12.2020 80.421 80.421 64,4% 39.440 0 0 0 0
PVProračunski viri 19.289 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 19.289 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 20.151 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0011 Ankete o poslovnih tendencah in potrošnikih 19/20 26.03.2019 30.06.2020 211.979 211.978 23,9% 185.778 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.557 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 24.557 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 161.221 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0012 Večnamenska statistika in pove čanje učinkovitosti 26.04.2019 31.12.2020 2.738.889 2.738.889 0,2% 2.734.616 0 0 0 0
PVProračunski viri 13.652 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 13.652 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.720.964 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0013 Izboljšanje kakovosti kratkoro čnih statistik 15.07.2019 30.09.2021 156.851 156.852 22,9% 70.151 66.430 0 0 0
PVProračunski viri 21.600 14.280 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 21.600 14.280 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 48.551 52.150 0 0 0
(1522) 1522-19-0014 Zbiranje podatkov o pariteti kupne mo či 2020 18.07.2019 30.04.2021 123.565 123.565 30,1% 70.799 41.591 0 0 0
PVProračunski viri 39.060 5.800 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 39.060 5.800 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 31.739 35.791 0 0 0
(1522) 1522-19-0015 Modul Nezgode pri delu in druge zdravstvene težave 10.09.2019 31.07.2021 74.277 74.277 12,8% 52.472 19.408 0 0 0
PVProračunski viri 35.256 10.800 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 35.256 10.800 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 17.216 8.608 0 0 0
(1522) 1522-19-0016 Raziskovanje "Osebna varnost v zasebnem okolju" 10.09.2019 28.02.2022 342.439 342.439 0,9% 152.814 183.949 5.676 0 0
PVProračunski viri 87.539 118.674 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 87.539 118.674 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 65.275 65.275 5.676 0 0
(1522) 1522-19-0017 Evropske statisti čne igre 2020 14.10.2019 30.09.2020 57.710 57.710 35,6% 53.619 0 0 0 0
PVProračunski viri 22.818 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 22.818 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 30.801 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0018 Implementacija posodobljenega sistema Intrastat 08.10.2019 31.12.2021 144.119 144.119 41,8% 120.334 23.784 0 0 0
PVProračunski viri 110.254 13.704 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 110.254 13.704 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.080 10.080 0 0 0
(1522) 1522-19-0019 Viri in metode ocenjevanja regionalnih ra čunov 01.10.2019 28.02.2021 30.188 30.188 0,0% 25.841 4.347 0 0 0
PVProračunski viri 8.453 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 8.453 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 17.388 4.347 0 0 0
(1522) 1522-19-0020 Popis kmetijskih gospodarstev 2020 15.10.2019 31.05.2022 470.009 470.009 13,4% 250.983 180.637 38.389 0 0
PVProračunski viri 185.173 114.827 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 185.173 114.827 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 65.810 65.810 38.389 0 0
(1522) 1522-19-0021 Izboljšanje statisti čnega poslovnega registra 24.10.2019 28.02.2021 121.453 121.453 9,1% 114.927 6.526 0 0 0
PVProračunski viri 36.614 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 36.614 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 78.312 6.526 0 0 0
Stran 7 od 269 v EUR
(1522) 1522-20-0002 Zbiranje podatkov o uporabi IKT 2020 01.12.2019 28.02.2021 121.831 121.831 9,2% 113.604 8.227 0 0 0
PVProračunski viri 42.904 1.800 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 42.904 1.800 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 70.700 6.427 0 0 0
(1522) 1522-20-0003 Okoljski ra čuni in računovodstvo ekosistemov 25.11.2019 31.05.2021 75.906 75.906 11,8% 60.806 15.100 0 0 0
PVProračunski viri 24.229 7.785 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 24.229 7.785 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 36.577 7.315 0 0 0
(1522) 1522-20-0004 Razvoj kazalnikov produktivnosti in rasti 15.01.2020 31.03.2022 30.786 30.786 2,0% 11.312 17.615 1.859 0 0
PVProračunski viri 2.019 6.463 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 2.019 6.463 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 9.293 11.152 1.859 0 0
(1522) 1522-20-0005 Mednarodne konzultacije - IPA 26.02.2020 31.12.2023 45.000 45.000 8,8% 15.000 10.000 10.000 10.000 0
PVProračunski viri 15.000 10.000 10.000 10.000 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 15.000 10.000 10.000 10.000 0
(1522) 1522-20-0006 Integracija geoprostorskih statistik v okviru ESS 20.01.2020 02.07.2022 812.485 812.485 36,4% 307.423 357.792 147.270 0 0
PVProračunski viri 12.884 4.345 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 12.884 4.345 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 294.539 353.447 147.270 0 0
(1522) 1522-20-0007 Ankete o poslovnih tendencah in potrošnikih 20/21 22.04.2020 30.06.2021 213.759 213.759 7,2% 106.879 106.879 0 0 0
PVProračunski viri 27.271 27.271 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 27.271 27.271 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 79.609 79.609 0 0 0
1522-11-S003 Infrastruktura SURS 251.613 515.536 526.978 526.478 526.478
(1522) 1522-18-0001 Informatizacija 2019-2021 in druga OS 31.07.2017 31.12.2021 1.300.648 1.558.853 51,5% 251.613 512.273 0 0 0
PVProračunski viri 251.613 512.273 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 251.613 512.273 0 0 0
(1522) 1522-18-0016 Dodelitev služnostne pravice na zemljiš čih 26.07.2018 31.12.2022 3.763 3.263 0,0% 0 3.263 500 0 0
PVProračunski viri 0 3.263 500 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 0 3.263 500 0 0
(1522) 1522-20-0009 Informatizacija in druga OS 2022 – 2024 - SURS 04.08.2020 31.12.2024 1.579.434 1.579.434 0,0% 0 0 526.478 526.478 526.478
PVProračunski viri 0 0 526.478 526.478 526.478
1522 Statistični urad Republike Slovenije 0 0 526.478 526.478 526.478
Ukrepi     10.809.638 11.411.604 11.667.057 0 0
(1522) 1522-11-0003 Statistična raziskovanja 01.01.2011 31.12.2022 131.780.007 80,1% 10.794.023 11.411.604 11.667.057 0 0
PVProračunski viri 10.794.023 11.411.604 11.667.057 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 10.794.023 11.411.604 11.667.057 0 0
(1522) 1522-20-0008 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 31.07.2020 15.615 100,0% 15.615 0 0 0 0
PVProračunski viri 15.615 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 15.615 0 0 0 0
020202 Priprava analiz in napovedi 2.205.950 2.319.865 2.337.549 24.823 0
1532-11-S005 Investici je in informaci jsko  središ če 23.073 41.823 24.673 24.823 0
(1532) 1532-20-0001 Investicije v poslovne prostore in IT 16.07.2019 31.12.2023 114.392 114.392 4,2% 23.073 41.823 24.673 24.823 0
PVProračunski viri 23.073 41.823 24.673 24.823 0
1532 Urad RS za makroekonomske analize in razvoj 23.073 41.823 24.673 24.823 0
Ukrepi     2.182.877 2.278.042 2.312.876 0 0
(1532) 1532-11-0001 Napovedi, analize, sodelovanje v delovnih telesih 01.01.2011 31.12.2022 25.524.739 79,5% 2.182.877 2.278.042 2.312.876 0 0
PVProračunski viri 2.182.877 2.278.042 2.312.876 0 0
1532 Urad RS za makroekonomske analize in razvoj 2.182.877 2.278.042 2.312.876 0 0
0203 Fiskalni nadzor 18.766.680 18.346.890 18.308.041 14.723.395 27.700.185
020301 Dejavnost ra čunskega sodiš ča 6.853.611 7.282.830 7.487.390 7.170.230 14.067.260
1312-11-S001 Manjše investici je in nakupi 161.566 197.083 206.290 151.600 30.000
 EP (1312) 1312-19-0001 Posodobitev nematerialnega premoženja 01.01.2019 31.12.2023 120.000 0,0% 0 0 57.500 62.500 0
PVProračunski viri 0 0 57.500 62.500 0
1312 Računsko sodiš če 0 0 57.500 62.500 0
 EP (1312) 1312-20-0001 Ohranjanje in posodabljanje premoženja 01.01.2021 31.12.2024 105.200 0,0% 0 1.300 67.900 6.000 30.000
PVProračunski viri 0 1.300 67.900 6.000 30.000
1312 Računsko sodiš če 0 1.300 67.900 6.000 30.000
(1312) 1312-17-0001 Posodabljanje opreme in voznega parka 06.01.2017 31.12.2021 296.898 298.568 60,5% 93.100 64.200 0 0 0
PVProračunski viri 93.100 64.200 0 0 0
1312 Računsko sodiš če 93.100 64.200 0 0 0
(1312) 1312-17-0002 Posodobitve prostorov, zgradbe in opreme 06.01.2017 31.12.2020 207.027 199.200 85,7% 29.700 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.700 0 0 0 0
1312 Računsko sodiš če 29.700 0 0 0 0
Stran 8 od 269 v EUR
(1312) 1312-17-0003 Posodabljanje nematerialnega premoženja in drugo 06.01.2017 31.12.2021 197.193 173.563 96,2% 37.419 100 0 0 0
PVProračunski viri 37.419 100 0 0 0
1312 Računsko sodiš če 37.419 100 0 0 0
(1312) 1312-20-0002 Izmenjava izkušenj preko instrumentov EU 16.02.2020 31.12.2021 3.000 3.000 44,9% 1.347 1.653 0 0 0
PVProračunski viri 1.347 1.653 0 0 0
1312 Računsko sodiš če 1.347 1.653 0 0 0
(1312) 1312-20-0004 Nakup računalniške in programske opreme 2021-2023 06.08.2020 31.12.2023 293.820 293.820 0,0% 0 129.830 80.890 83.100 0
PVProračunski viri 0 129.830 80.890 83.100 0
1312 Računsko sodiš če 0 129.830 80.890 83.100 0
Ukrepi     6.692.045 7.085.747 7.281.100 7.018.630 14.037.260
(1312) 1312-11-0001 Opravljanje dejavnosti ra čunskega sodiš ča 01.01.2011 31.12.2025 90.753.107 58,9% 6.687.807 7.085.747 7.281.100 7.018.630 14.037.260
PVProračunski viri 6.687.807 7.085.747 7.281.100 7.018.630 14.037.260
1312 Računsko sodiš če 6.687.807 7.085.747 7.281.100 7.018.630 14.037.260
(1312) 1312-20-0003 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 30.09.2020 4.238 99,6% 4.238 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.238 0 0 0 0
1312 Računsko sodiš če 4.238 0 0 0 0
020302 Pravno varstvo in nadzor v postopkih oddaje javnih naro čil 2.888.939 1.867.676 1.799.362 11.630 0
1314-11-S001 Program nakupa in zamen jave osnovnih sredste v 14.850 106.130 30.672 11.630 0
(1314) 1314-14-0001 Program zamenjave in nakupa osn.sredstev 2015-2020 01.01.2015 31.12.2021 181.150 153.095 73,4% 12.650 37.000 0 0 0
PVProračunski viri 12.650 37.000 0 0 0
1314 Državna revizijska komisija 12.650 37.000 0 0 0
(1314) 1314-20-0001 Nakup osnovnih sredstev DRK 2020-2023 01.08.2019 31.12.2023 113.632 94.986 1,1% 2.200 69.130 30.672 11.630 0
PVProračunski viri 2.200 69.130 30.672 11.630 0
1314 Državna revizijska komisija 2.200 69.130 30.672 11.630 0
1314-16-S001 Twinnin g projekti DRK 1.473.395 54.026 0 0 0
(1314) 1314-19-0002 Twinning projekt Gruzija - javno naro čanje 09.04.2019 31.08.2021 1.610.132 1.399.638 6,1% 1.473.395 54.026 0 0 0
PVProračunski viri 73.757 54.026 0 0 0
1314 Državna revizijska komisija 73.757 54.026 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.399.638 0 0 0 0
1314-17-S001 Mednarodno sodelovan je DKOM 500 1.685 3.587 0 0
(1314) 1314-17-0001 Aktivnosti Dkom preko inštrumentov EU 16.05.2017 31.12.2022 6.785 8.400 14,9% 500 1.685 3.587 0 0
PVProračunski viri 500 1.685 3.587 0 0
1314 Državna revizijska komisija 500 1.685 3.587 0 0
Ukrepi     1.400.194 1.705.835 1.765.104 0 0
(1314) 1314-11-0001 Opravljanje dejavnosti Državne revizijske komisije 01.01.2011 31.12.2022 14.919.963 74,0% 1.400.194 1.705.835 1.765.104 0 0
PVProračunski viri 1.400.194 1.705.835 1.765.104 0 0
1314 Državna revizijska komisija 1.400.194 1.705.835 1.765.104 0 0
020303 Javnopravne evidence in nadzor revidiranja 5.174.904 5.297.000 5.090.000 5.090.000 10.780.000
1611-13-S001 Investici je v AJPES 314.904 287.000 0 0 600.000
 EP (1611) 1611-20-0001 Investicije in investicijsko vzdrževanje v AJPES 20.08.2019 31.12.2025 600.000 0,0% 0 0 0 0 600.000
PVProračunski viri 0 0 0 0 600.000
1611 Ministrstvo za finance 0 0 0 0 600.000
(1611) 1611-17-0001 Prenova IS registrov in nakup opreme 25.07.2016 31.12.2020 254.313 254.313 95,3% 11.904 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 11.904 0 0 0 0
1641 AGENCIJA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA JAVNOPRAVNE EVIDENCE IN STORITVE 11.904 0 0 0 0
(1611) 1611-18-0007 Oprema in inv.vzdrževanje AJPES 2019-2020 11.08.2017 31.12.2020 537.070 653.700 47,3% 283.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 283.000 0 0 0 0
1641 AGENCIJA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA JAVNOPRAVNE EVIDENCE IN STORITVE 283.000 0 0 0 0
(1611) 1611-20-0053 Nakup opreme in obnova poslovnih stavb AJPES 13.08.2020 31.12.2021 307.000 307.000 0,0% 20.000 287.000 0 0 0
PVProračunski viri 0 250.000 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 0 250.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 20.000 37.000 0 0 0
1641 AGENCIJA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA JAVNOPRAVNE EVIDENCE IN STORITVE 20.000 37.000 0 0 0
Ukrepi     4.860.000 5.010.000 5.090.000 5.090.000 10.180.000
(1611) 1611-18-0005 Javni registri, zbirke podatkov in javne objave 01.01.2018 31.12.2025 36.140.000 30,6% 4.600.000 4.700.000 4.750.000 4.750.000 9.500.000
PVProračunski viri 4.600.000 4.700.000 4.750.000 4.750.000 9.500.000
1611 Ministrstvo za finance 4.600.000 4.700.000 4.750.000 4.750.000 9.500.000
(1611) 1611-18-0006 Nadzor nad revidiranjem 01.01.2018 31.12.2025 2.531.400 30,1% 260.000 310.000 340.000 340.000 680.000
PVProračunski viri 260.000 310.000 340.000 340.000 680.000
1611 Ministrstvo za finance 260.000 310.000 340.000 340.000 680.000
Stran 9 od 269 v EUR
020305 Nadzor nad prepre čevanjem pranja denarja 1.149.357 1.199.108 1.197.151 0 0
1615-13-S001 Odkrivan je in prepre čevan je pran ja denar ja 34.287 45.599 34.701 0 0
(1615) 1615-18-0001 Manjše investicije v UPPD 2019-2020 08.08.2017 31.12.2020 25.015 24.000 100,0% 87 0 0 0 0
PVProračunski viri 87 0 0 0 0
1615 Urad RS za prepre čevanje pranja denarja 87 0 0 0 0
(1615) 1615-20-0001 Informatizacija notranjega omrežja UPPD 2020-2022 03.06.2020 31.12.2022 114.499 114.499 0,0% 34.200 45.599 34.701 0 0
PVProračunski viri 34.200 45.599 34.701 0 0
1615 Urad RS za prepre čevanje pranja denarja 34.200 45.599 34.701 0 0
Ukrepi     1.115.070 1.153.509 1.162.450 0 0
(1615) 1615-11-0001 Nadzor nad prepre čevanjem pranja denarja 01.01.2011 31.12.2022 9.848.265 73,2% 1.115.070 1.153.509 1.162.450 0 0
PVProračunski viri 1.115.070 1.153.509 1.162.450 0 0
1615 Urad RS za prepre čevanje pranja denarja 1.115.070 1.153.509 1.162.450 0 0
020306 Notranji nadzor, preverjanje porabe prora čuna ter revizija 2.121.323 2.023.888 2.023.923 1.931.035 1.831.425
1619-13-S001 Investici je na UNP 260.755 2.136 2.172 2.209 2.246
(1619) 1619-17-0002 e - Notranja revizija 20.02.2017 31.12.2020 302.859 324.662 14,7% 258.310 0 0 0 0
PVProračunski viri 258.310 0 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 258.310 0 0 0 0
(1619) 1619-18-0001 Manše investicije UNP 2018-2020 23.08.2017 31.12.2020 6.578 7.350 76,3% 2.445 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.445 0 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 2.445 0 0 0 0
(1619) 1619-20-0001 Manjše investicije v UNP 2021-2024 01.01.2021 31.12.2024 8.763 8.763 0,0% 0 2.136 2.172 2.209 2.246
PVProračunski viri 0 2.136 2.172 2.209 2.246
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 0 2.136 2.172 2.209 2.246
1619-16-S001 Tehnična pomoč - ISF-P 98.875 116.700 117.200 42.601 0
(1619) 1619-16-0001 Tehnična pomoč - ISF - P 20.08.2015 30.06.2023 684.062 694.101 55,7% 98.875 116.700 117.200 42.601 0
PVProračunski viri 98.875 116.700 117.200 42.601 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 98.875 116.700 117.200 42.601 0
1619-16-S002 Tehnična pomoč ETS 14-20 71.469 123.476 123.475 121.444 0
(1619) 1619-16-0002 Tehnična pomoč ETS 14-20 21.08.2015 31.12.2023 690.171 821.152 43,7% 71.469 123.476 123.475 121.444 0
PVProračunski viri 71.469 123.476 123.475 121.444 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 71.469 123.476 123.475 121.444 0
Ukrepi     1.690.224 1.781.576 1.781.076 1.764.781 1.829.179
(1619) 1619-11-0001 Stanje notr. nadzora, priporo čila, izboljšave 01.01.2011 31.12.2020 742.647 96,3% 96.440 0 0 0 0
PVProračunski viri 96.440 0 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 96.440 0 0 0 0
(1619) 1619-11-0002 Nadzor notranjerevizijskih služb pri PU 01.01.2011 31.12.2020 1.149.913 96,5% 113.034 0 0 0 0
PVProračunski viri 113.034 0 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 113.034 0 0 0 0
(1619) 1619-11-0003 Izobraževanje notranjih revizorjev 01.01.2011 31.12.2020 294.528 96,1% 29.408 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.408 0 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 29.408 0 0 0 0
(1619) 1619-11-0004 Preverjanje porabe državnega prora čuna 01.01.2011 31.12.2020 3.091.480 96,9% 330.280 0 0 0 0
PVProračunski viri 330.280 0 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 330.280 0 0 0 0
(1619) 1619-11-0005 Revizija sredstev EU skladov-notranje zadeve, EFM 01.01.2011 31.12.2020 144.775 97,7% 8.836 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.836 0 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 8.836 0 0 0 0
(1619) 1619-11-0006 Revizija sredstev kmetijskih in ribiških skladov 01.01.2011 31.12.2020 3.921.750 96,0% 504.362 0 0 0 0
PVProračunski viri 504.362 0 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 504.362 0 0 0 0
(1619) 1619-11-0007 Revizija sredstev skladov kohezijske polit. in ETS 01.01.2011 31.12.2020 3.006.852 97,5% 218.626 0 0 0 0
PVProračunski viri 218.626 0 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 218.626 0 0 0 0
(1619) 1619-11-0008 Poročanje OLAF-u in koordin. z nadzor. org. 01.01.2011 31.12.2020 506.383 96,5% 60.487 0 0 0 0
PVProračunski viri 60.487 0 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 60.487 0 0 0 0
(1619) 1619-11-0011 Vodenje in administrativno-organizacijska dela 01.01.2011 31.12.2020 2.742.393 96,6% 328.752 0 0 0 0
PVProračunski viri 328.752 0 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 328.752 0 0 0 0
(1619) 1619-20-0002 Nadzor poslovanja s sredstvi prora čuna RS in EU 01.01.2021 31.12.2026 7.156.612 0,0% 0 1.781.576 1.781.076 1.764.781 1.829.179
PVProračunski viri 0 1.781.576 1.781.076 1.764.781 1.829.179
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 0 1.781.576 1.781.076 1.764.781 1.829.179
Stran 10 od 269 v EUR
020307 Dejavnost fiskalnega sveta 578.546 676.388 710.215 520.500 1.021.500
1317-16-S001 Investici je fiskalne ga sveta 9.710 19.500 22.000 19.000 18.500
(1317) 1317-18-0001 Manjši nakupi dodatne in nadomestne opreme 21.08.2017 31.12.2020 25.123 25.123 83,8% 9.710 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.710 0 0 0 0
1317 Fiskalni svet 9.710 0 0 0 0
(1317) 1317-20-0001 Nakup opreme in drugega premoženja FS 2021-2024 01.01.2021 31.12.2024 79.000 79.000 0,0% 0 19.500 22.000 19.000 18.500
PVProračunski viri 0 19.500 22.000 19.000 18.500
1317 Fiskalni svet 0 19.500 22.000 19.000 18.500
Ukrepi     568.836 656.888 688.215 501.500 1.003.000
(1317) 1317-16-0001 Opravljanje dejavnosti Fiskalnega sveta 01.01.2017 31.12.2025 4.448.912 31,1% 568.836 656.888 688.215 501.500 1.003.000
PVProračunski viri 568.836 656.888 688.215 501.500 1.003.000
1317 Fiskalni svet 568.836 656.888 688.215 501.500 1.003.000
0205 Finančna administracija 151.929.399 153.854.386 156.391.780 142.581.733 143.733.055
020501 Finančna administracija 151.929.399 153.854.386 156.391.780 142.581.733 143.733.055
1620-15-S001 Razpola ganje s stvarnim premožen jem 19.766.932 17.560.894 17.543.911 1.876.661 1.155.135
 EP (1620) 1620-20-0005 Sodelovanje FURS v programih EU 03.08.2020 31.03.2028 1.050.000 0,0% 0 140.000 150.000 150.000 610.000
PVProračunski viri 0 140.000 150.000 150.000 610.000
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 0 140.000 150.000 150.000 610.000
(1620) 1612-04-0012 Fin. najem DU Celje - posl.prostori 08.07.2003 31.12.2024 7.366.994 7.294.615 77,8% 326.664 326.661 326.661 326.661 545.135
PVProračunski viri 326.664 326.661 326.661 326.661 545.135
3130 Ministrstvo za javno upravo 326.664 326.661 326.661 326.661 545.135
(1620) 1613-14-0005 Sodelovanje v programu Carina 2020 31.07.2013 30.06.2021 665.962 665.964 91,6% 40.000 30.000 0 0 0
PVProračunski viri 40.000 30.000 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 40.000 30.000 0 0 0
(1620) 1620-18-0002 Vzdrževanje in nadgradnje odmernih/poslovnih IS 10.08.2017 31.12.2022 47.624.539 41.629.388 38,7% 12.090.694 12.291.650 12.357.900 0 0
PVProračunski viri 12.090.694 12.291.650 12.357.900 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 12.090.694 12.291.650 12.357.900 0 0
(1620) 1620-18-0003 Vzdrževanje in nadgradnja IS za izmenjavo podatkov 10.08.2017 31.12.2022 12.530.973 10.764.100 46,0% 3.710.656 2.787.453 2.676.300 0 0
PVProračunski viri 3.710.656 2.787.453 2.676.300 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 3.710.656 2.787.453 2.676.300 0 0
(1620) 1620-18-0004 Nakup in vzdrževanje licen čne PO FURS 10.08.2017 31.12.2022 1.081.821 1.349.110 35,1% 181.424 332.390 332.000 0 0
PVProračunski viri 181.424 332.390 332.000 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 181.424 332.390 332.000 0 0
(1620) 1620-18-0005 Manjše IT investicije FURS 10.08.2017 31.12.2022 1.224.892 1.181.580 39,7% 374.064 337.900 286.050 0 0
PVProračunski viri 374.064 337.900 286.050 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 374.064 337.900 286.050 0 0
(1620) 1620-19-0001 Rentgen za nadzor v Luki Koper 07.12.2018 31.12.2020 2.599.430 3.013.430 0,0% 2.599.430 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.599.430 0 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 2.599.430 0 0 0 0
(1620) 1620-20-0001 Nabava opreme FURS 2020-2023 25.07.2019 31.12.2023 1.690.340 1.964.940 2,2% 345.500 444.840 450.000 450.000 0
PVProračunski viri 345.500 444.840 450.000 450.000 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 345.500 444.840 450.000 450.000 0
(1620) 1620-20-0002 Nabava vozil FURS 2020-2023 25.07.2019 31.12.2023 2.883.500 3.580.000 0,0% 98.500 870.000 965.000 950.000 0
PVProračunski viri 98.500 870.000 965.000 950.000 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 98.500 870.000 965.000 950.000 0
Ukrepi     132.162.467 136.293.492 138.847.869 140.705.072 142.577.920
(1620) 1620-18-0001 Pobiranje JF prihodkov in finan čni nadzor 01.01.2019 31.12.2024 819.936.326 27,7% 132.162.467 136.293.492 138.847.869 140.705.072 142.577.920
PVProračunski viri 132.162.467 136.293.492 138.847.869 140.705.072 142.577.920
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 132.162.467 136.293.492 138.847.869 140.705.072 142.577.920
03ZUNANJA POLITIKA IN MEDNARODNO RAZVOJNO 
SODELOVANJE152.507.073 227.943.668 156.408.510 133.625.683 89.488.116
0301 Politična diplomacija in konzularne storitve 117.327.076 183.772.498 116.717.021 100.679.434 68.516.168
030101 Izvajanje zunanje politike in EU zadeve 82.542.145 99.959.631 93.999.033 69.248.661 65.396.818
1811-11-S005 Investici je v DKP 6.572.618 18.973.102 12.879.715 3.786.843 0
 EP (1811) 1811-20-0001 Vlaganja v nepremi čnine MZZ in DKP 12.08.2019 31.12.2022 15.272.750 0,0% 1.300.000 7.972.750 6.000.000 0 0
PVProračunski viri 1.300.000 7.972.750 6.000.000 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 1.300.000 7.972.750 6.000.000 0 0
(1811) 1811-19-0003 Prenova varnostnega sistema MZZ 09.01.2019 31.12.2022 1.083.252 1.269.289 55,6% 646.609 263.773 166.160 0 0
PVProračunski viri 646.609 263.773 166.160 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 646.609 263.773 166.160 0 0
Stran 11 od 269 v EUR
(1811) 1811-19-0006 Obnova obstoje če stavbe SPBR 28.02.2019 31.12.2022 7.291.242 7.700.000 1,3% 300.000 5.000.000 1.900.000 0 0
PVProračunski viri 300.000 5.000.000 1.900.000 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 300.000 5.000.000 1.900.000 0 0
(1811) 1811-20-0002 Posodobitev podatkovnega centra MZZ 11.04.2019 31.12.2021 937.239 937.239 1,2% 350.685 586.554 0 0 0
PVProračunski viri 350.685 586.554 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 350.685 586.554 0 0 0
(1811) 1811-20-0003 Informacijsko komunikacijski sistem MZZ 2020-2023 03.01.2020 31.12.2023 9.111.194 3.923.116 4,5% 1.679.721 2.671.275 2.644.555 2.115.643 0
PVProračunski viri 1.679.721 2.671.275 2.644.555 2.115.643 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 1.679.721 2.671.275 2.644.555 2.115.643 0
(1811) 1811-20-0004 Inv. nepremi čnine, varnost in logistika MZZ 20-23 12.08.2019 31.12.2023 8.287.303 5.877.280 8,6% 1.995.603 2.451.500 2.169.000 1.671.200 0
PVProračunski viri 1.995.603 2.451.500 2.169.000 1.671.200 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 1.995.603 2.451.500 2.169.000 1.671.200 0
(1811) 1811-20-0008 Obnova rezidence Veleposlaništva RS v Berlinu 22.06.2020 30.06.2021 327.250 327.250 4,2% 300.000 27.250 0 0 0
PVProračunski viri 300.000 27.250 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 300.000 27.250 0 0 0
1811-15-S002 Sklad za notran jo varnost 2.964.422 3.425.281 0 0 0
(1811) 1811-15-0004 Podpora skupni vizumski politiki 04.11.2015 31.12.2021 6.673.502 7.962.003 34,7% 2.236.489 2.437.538 0 0 0
PVProračunski viri 2.236.489 2.437.538 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 2.236.489 2.437.538 0 0 0
(1811) 1811-15-0005 Usposabljanje in opeartivna podpora 04.11.2015 31.12.2021 3.933.258 2.748.671 66,4% 727.933 987.743 0 0 0
PVProračunski viri 727.933 987.743 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 727.933 987.743 0 0 0
1811-17-S001 Donaci je na DKP 0 0 0 65.000 0
(1811) 1811-17-0002 Donacije na DKP 26.07.2016 31.12.2023 65.000 81.000 0,0% 0 0 0 65.000 0
PVProračunski viri 0 0 0 65.000 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 0 0 0 65.000 0
1811-19-S001 Mednarodne aktivnosti MZZ 0 212.000 0 0 0
(1811) 1811-20-0005 Konferenca - mednarodna pravna pomo č (MLA) 08.10.2019 31.12.2021 212.000 242.000 0,0% 0 212.000 0 0 0
PVProračunski viri 0 212.000 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 0 212.000 0 0 0
Ukrepi     73.005.105 77.349.248 81.119.318 65.396.818 65.396.818
(1811) 1811-11-0001 Zunanjepoliti čno delovanje 01.01.2011 31.12.2024 58.816.184 86,0% 1.761.499 1.894.112 1.874.960 1.539.966 1.539.966
PVProračunski viri 1.761.499 1.894.112 1.874.960 1.539.966 1.539.966
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 1.761.499 1.894.112 1.874.960 1.539.966 1.539.966
(1811) 1811-11-0004 Predstavljanje RS v tujini 01.01.2011 31.12.2024 601.100.673 65,2% 48.713.154 51.501.243 54.922.397 44.239.283 44.239.283
PVProračunski viri 48.713.154 51.501.243 54.922.397 44.239.283 44.239.283
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 48.713.154 51.501.243 54.922.397 44.239.283 44.239.283
(1811) 1811-13-0001 Podporna in administrativna pomo č delovanju 01.01.2013 31.12.2024 245.062.090 61,9% 22.092.937 23.953.893 24.321.961 19.617.569 19.617.569
PVProračunski viri 22.092.937 23.953.893 24.321.961 19.617.569 19.617.569
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 22.092.937 23.953.893 24.321.961 19.617.569 19.617.569
(1811) 1811-20-0006 Množični pojav nalezljivih bolezni - COVID-19 21.02.2020 31.12.2020 331.726 99,7% 331.726 0 0 0 0
PVProračunski viri 317.590 0 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 317.590 0 0 0 0
REZ Proračunska rezerva 14.136 0 0 0 0
(1811) 1811-20-0007 Dodatek za nevarnost 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 31.12.2020 105.789 99,3% 105.789 0 0 0 0
PVProračunski viri 105.789 0 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 105.789 0 0 0 0
030102 Multilateralno sodelovanje 3.810.300 3.799.549 3.799.188 3.039.350 3.039.350
Ukrepi     3.810.300 3.799.549 3.799.188 3.039.350 3.039.350
(1811) 1811-11-0002 Multilateralno sodelovanje 01.01.2011 31.12.2024 88.008.113 84,0% 3.810.300 3.799.549 3.799.188 3.039.350 3.039.350
PVProračunski viri 3.810.300 3.799.549 3.799.188 3.039.350 3.039.350
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 3.810.300 3.799.549 3.799.188 3.039.350 3.039.350
030104 Predsedovanje Svetu Evropske unije 23.674.631 67.853.318 15.348.800 241.423 0
1611-17-S001 Rezerva za predsedovan je EU 4.420.188 11.948.886 812.783 0 0
 EP (1611) 1611-17-0004 Pokrivanje stroškov predsedovanja Svetu EU 01.01.2017 30.06.2022 17.181.857 0,0% 4.420.188 11.948.886 812.783 0 0
PVProračunski viri 4.420.188 11.948.886 812.783 0 0
1611 Ministrstvo za finance 4.420.188 11.948.886 812.783 0 0
Ukrepi     19.254.443 55.904.432 14.536.017 241.423 0
(1211) 1211-20-0007 Predsedovanje Svetu EU - Dejavnosti DZ 01.01.2020 31.12.2022 2.397.000 0,0% 11.000 1.230.000 1.156.000 0 0
PVProračunski viri 11.000 1.230.000 1.156.000 0 0
1211 Državni zbor 11.000 1.230.000 1.156.000 0 0
(1212) 1212-20-0002 Predsedovanje RS Svetu EU 2021 - Državni svet 01.01.2020 31.12.2022 222.594 0,0% 0 131.542 91.052 0 0
PVProračunski viri 0 131.542 91.052 0 0
1212 Državni svet 0 131.542 91.052 0 0
Stran 12 od 269 v EUR
(1411) 1411-19-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 30.06.2022 462.216 42,0% 120.000 198.561 55.000 0 0
PVProračunski viri 120.000 198.561 55.000 0 0
1411 Kabinet predsednika vlade 120.000 198.561 55.000 0 0
(1511) 1511-19-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 30.06.2022 18.171.042 2,1% 2.582.789 13.968.646 1.548.050 0 0
PVProračunski viri 2.582.789 13.968.646 1.548.050 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 2.582.789 13.968.646 1.548.050 0 0
(1512) 1512-19-0001 Predsedovanje Svet EU 27.08.2019 31.03.2022 483.489 34,5% 164.710 228.430 46.365 0 0
PVProračunski viri 164.710 228.430 46.365 0 0
1512 Protokol v vladi Republike Slovenije 164.710 228.430 46.365 0 0
(1518) 1518-11-0001 Komuniciranje z doma čimi in tujimi javnostmi 01.01.2011 31.12.2021 53.013.966 86,1% 4.652.034 5.750.972 0 0 0
PVProračunski viri 4.652.034 5.750.972 0 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 4.652.034 5.750.972 0 0 0
(1518) 1518-19-0001 Predsedovanje Svetu EU 15.02.2019 31.05.2022 3.629.196 7,3% 357.497 2.573.190 595.000 0 0
PVProračunski viri 357.497 2.573.190 595.000 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 357.497 2.573.190 595.000 0 0
(1522) 1522-20-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2020 31.03.2022 45.324 0,0% 8.370 25.100 11.854 0 0
PVProračunski viri 8.370 25.100 11.854 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 8.370 25.100 11.854 0 0
(1524) 1524-20-0002 Predsedovanje Svetu EU - SOVA 01.01.2020 31.12.2022 394.800 0,0% 142.800 176.000 76.000 0 0
PVProračunski viri 142.800 176.000 76.000 0 0
1524 Slovenska obveš čevalno - varnostna agencija 142.800 176.000 76.000 0 0
(1532) 1532-20-0002 Predsedovanje Svetu EU - UMAR 01.01.2021 31.12.2022 12.000 0,0% 0 10.000 2.000 0 0
PVProračunski viri 0 10.000 2.000 0 0
1532 Urad RS za makroekonomske analize in razvoj 0 10.000 2.000 0 0
(1541) 1541-19-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 30.06.2022 387.882 7,6% 29.820 300.000 50.000 0 0
PVProračunski viri 29.820 300.000 50.000 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 29.820 300.000 50.000 0 0
(1611) 1611-19-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 31.12.2022 566.394 7,5% 68.681 408.528 70.150 0 0
PVProračunski viri 68.681 408.528 70.150 0 0
1611 Ministrstvo za finance 68.681 352.328 70.150 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 0 56.200 0 0 0
(1711) 1711-19-0002 Predsedovanje Svetu EU 03.01.2019 30.06.2022 466.269 29,8% 170.177 202.888 63.946 0 0
PVProračunski viri 170.177 202.888 63.946 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 170.127 202.838 63.946 0 0
1714 Policija 50 50 0 0 0
(1811) 1811-19-0002 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 31.12.2022 31.995.037 9,5% 4.357.682 19.083.561 8.251.702 0 0
PVProračunski viri 4.357.682 19.083.561 8.251.702 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 4.357.682 19.083.561 8.251.702 0 0
(1811) 1811-19-0007 Najem nadomestnih prostorov SPBR 01.08.2019 31.12.2023 6.843.744 32,9% 3.337.204 1.531.980 950.314 241.423 0
PVProračunski viri 3.337.204 1.531.980 950.314 241.423 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 3.337.204 1.531.980 950.314 241.423 0
(1911) 1911-19-0001 Predsedovanje Svetu EU - MO 11.07.2019 31.12.2022 478.858 26,4% 105.806 220.000 110.000 0 0
PVProračunski viri 105.806 220.000 110.000 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 105.806 220.000 110.000 0 0
(1912) 1912-19-0002 Predsedovanje Svetu EU na podro čju CZ 10.07.2019 31.12.2022 190.092 26,8% 55.508 73.000 36.500 0 0
PVProračunski viri 55.508 73.000 36.500 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 55.508 73.000 36.500 0 0
(1914) 1914-20-0020 Predsedovanje Svetu EU - Generalštab SV 01.01.2020 31.12.2021 64.938 0,0% 0 64.938 0 0 0
PVProračunski viri 0 64.938 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 0 64.938 0 0 0
(2030) 2030-19-0001 Predsedovanje Svetu EU - MP 01.01.2019 31.12.2022 854.633 22,0% 210.000 476.300 120.000 0 0
PVProračunski viri 210.000 476.300 120.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 210.000 476.300 120.000 0 0
(2130) 2130-19-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 31.12.2022 520.232 16,1% 137.747 288.256 90.000 0 0
PVProračunski viri 137.747 288.256 90.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 137.747 288.256 90.000 0 0
(2330) 2330-18-0009 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2018 31.12.2022 592.416 32,1% 192.201 238.725 101.583 0 0
PVProračunski viri 192.201 238.725 101.583 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 192.201 238.725 101.583 0 0
(2337) 2337-18-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2018 31.12.2022 478.670 36,5% 170.000 200.000 48.017 0 0
PVProračunski viri 170.000 200.000 48.017 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 170.000 200.000 48.017 0 0
(2430) 2430-19-0002 Predsedovanje RS Svetu EU za podro čje MZI 31.01.2019 31.12.2022 718.822 5,8% 95.000 526.000 95.000 0 0
PVProračunski viri 95.000 526.000 95.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 95.000 526.000 95.000 0 0
Stran 13 od 269 v EUR
(2550) 2550-19-0011 Predsedovanje Svetu EU za podro čje MOP 01.01.2019 28.02.2022 4.901.957 2,6% 215.843 4.216.555 443.936 0 0
PVProračunski viri 215.843 4.216.555 443.936 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 215.843 4.216.555 443.936 0 0
(2611) 2611-20-0006 Predsedovanje Svetu EU MDDSZ 01.01.2020 31.12.2022 1.044.126 5,1% 89.536 904.590 50.000 0 0
PVProračunski viri 89.536 904.590 50.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 89.536 904.590 50.000 0 0
(2711) 2711-18-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2018 31.12.2022 662.073 17,3% 157.408 392.343 90.549 0 0
PVProračunski viri 157.408 392.343 90.549 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 157.408 392.343 90.549 0 0
(3130) 3130-19-0012 Program usposabljanja za Predsedovanje Svetu EU 30.06.2019 31.12.2022 1.430.901 17,0% 1.116.775 300.000 10.000 0 0
PVProračunski viri 1.116.775 300.000 10.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.116.775 300.000 10.000 0 0
(3130) 3130-19-0013 Predsedovanje Svetu EU - podporna dejavnost 05.08.2019 05.04.2022 1.027.774 16,1% 377.208 499.000 128.588 0 0
PVProračunski viri 377.208 499.000 128.588 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 377.208 499.000 128.588 0 0
(3330) 3330-19-0007 Predsedovanje Svetu EU - MIZŠ 01.01.2019 31.12.2022 795.625 13,1% 153.800 400.000 228.000 0 0
PVProračunski viri 153.800 400.000 228.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 153.800 400.000 228.000 0 0
(3340) 3340-19-0004 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 31.12.2022 1.552.740 9,0% 174.846 1.285.328 16.411 0 0
PVProračunski viri 174.846 1.285.328 16.411 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 174.846 1.285.328 16.411 0 0
030105 Izvajanje Sporazuma o vpr ašanjih nasledstva 7.300.000 12.160.000 3.570.000 28.150.000 80.000
1611-15-S001 Investici je sklada 0 0 40.000 40.000 80.000
 EP (1611) 1611-20-0051 Investicije v Skladu RS za nasledstvo 10.08.2020 31.12.2025 160.000 0,0% 0 0 40.000 40.000 80.000
PVProračunski viri 0 0 40.000 40.000 80.000
1611 Ministrstvo za finance 0 0 40.000 40.000 80.000
Ukrepi     7.300.000 12.160.000 3.530.000 28.110.000 0
(1611) 1611-11-0029 Izvajanje Sporazuma o vprašanjih nasledstva 01.01.2011 31.12.2023 370.024.374 86,4% 7.300.000 12.160.000 3.530.000 28.110.000 0
PVProračunski viri 7.300.000 12.160.000 3.530.000 28.110.000 0
1611 Ministrstvo za finance 7.300.000 12.160.000 3.530.000 28.110.000 0
0302 Gospodarska diplomacija 259.285 2.278.645 2.318.009 2.284.874 2.325.374
030201 Gospodarsko sodelovanje 1.000 1.911.647 1.951.011 1.991.276 2.031.776
Ukrepi     1.000 1.911.647 1.951.011 1.991.276 2.031.776
(1811) 1811-13-0002 Članarina OECD 01.01.2013 31.12.2024 28.571.765 72,4% 1.000 1.911.647 1.951.011 1.991.276 2.031.776
PVProračunski viri 1.000 1.911.647 1.951.011 1.991.276 2.031.776
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 1.000 1.911.647 1.951.011 1.991.276 2.031.776
030202 Promocija slovenskega gos podarstva za tuje trge 258.285 366.998 366.998 293.598 293.598
Ukrepi     258.285 366.998 366.998 293.598 293.598
(1811) 1811-11-0011 Bilateralno in multilat. gospodarsko sodelovanje 01.01.2011 31.12.2024 3.956.143 61,5% 258.285 366.998 366.998 293.598 293.598
PVProračunski viri 258.285 366.998 366.998 293.598 293.598
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 258.285 366.998 366.998 293.598 293.598
0303 Mednarodno razvojno sodelovanje in humanitarna pomo č 34.920.713 41.892.525 37.373.480 30.661.375 18.646.574
030301 Medinstitucionalno sodelovanje 939.153 764.718 630.800 750.000 1.500.000
2130-13-S008 Tesno medinstitucionalno sodelovan je 939.153 764.718 630.800 750.000 1.500.000
 EP (2130) 2130-18-0005 Mednarodno razvojno sodelovanje 2018-2021 21.08.2017 31.12.2021 990.000 0,0% 420.000 570.000 0 0 0
PVProračunski viri 420.000 570.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 420.000 570.000 0 0 0
 EP (2130) 2130-20-8138 Mednarodno razvojno sodelovanje 2022-2025 12.08.2020 31.12.2025 2.880.800 0,0% 0 0 630.800 750.000 1.500.000
PVProračunski viri 0 0 630.800 750.000 1.500.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 0 630.800 750.000 1.500.000
(2130) 2130-19-0031 Razvoj inovacijskega ekosistema Azerbajdžan 17.12.2019 31.12.2022 199.726 199.726 60,1% 79.726 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 79.726 0 0 0 0
(2130) 2130-20-0016 Opremljanje bolnišnic v Keniji 07.05.2020 31.12.2020 189.207 189.207 0,0% 189.207 0 0 0 0
PVProračunski viri 80.600 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 80.600 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 108.607 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8136 Slovensko - kubanski inovacijski grozd 07.08.2020 31.12.2021 248.318 248.318 0,0% 226.800 21.518 0 0 0
PVProračunski viri 146.800 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 146.800 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 80.000 21.518 0 0 0
(2130) 2130-20-8137 Izboljšanje okolja za podporo podjetij v Srbiji 07.08.2020 31.12.2021 196.620 196.620 0,0% 23.420 173.200 0 0 0
PVProračunski viri 0 73.200 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 73.200 0 0 0
Stran 14 od 269 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 23.420 100.000 0 0 0
030302Članstvo v mednarodnih institucijah 5.336.254 7.563.100 7.524.100 6.172.740 3.878.880
Ukrepi     5.336.254 7.563.100 7.524.100 6.172.740 3.878.880
(1611) 1611-11-0008 Plačevanje članarin 01.01.2011 31.12.2023 1.766.071 60,6% 129.684 290.500 251.500 151.500 0
PVProračunski viri 129.684 290.500 251.500 151.500 0
1611 Ministrstvo za finance 129.684 290.500 251.500 151.500 0
(2130) 2111-11-0054 Plačevanje članarin 01.01.2011 31.12.2022 13.752.555 79,5% 1.162.000 1.200.000 1.200.000 0 0
PVProračunski viri 1.162.000 1.200.000 1.200.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.162.000 1.200.000 1.200.000 0 0
(2330) 2330-18-0008 Plačevanje mednarodnih članarin 01.01.2018 31.12.2025 4.280.734 25,8% 553.280 600.000 600.000 600.000 1.200.000
PVProračunski viri 553.280 600.000 600.000 600.000 1.200.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 553.280 600.000 600.000 600.000 1.200.000
(2550) 2550-15-0005 Članarine in mednarodno sodelovanje 01.01.2015 31.12.2025 11.334.814 48,2% 870.591 1.014.000 1.014.000 1.014.000 2.028.000
PVProračunski viri 870.591 1.014.000 1.014.000 1.014.000 2.028.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 870.591 1.014.000 1.014.000 1.014.000 2.028.000
(2553) 2513-11-0001 Plačevanje članarin 01.01.2011 31.12.2023 5.187.566 77,4% 32.099 380.000 380.000 410.000 0
PVProračunski viri 32.099 380.000 380.000 410.000 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 32.099 380.000 380.000 410.000 0
(2711) 2711-17-0015 Plačevanje članarin 01.01.2018 31.12.2025 3.007.997 40,2% 406.800 406.800 406.800 325.440 650.880
PVProračunski viri 406.800 406.800 406.800 325.440 650.880
2711 Ministrstvo za zdravje 406.800 406.800 406.800 325.440 650.880
(3330) 3211-11-0060 Mednarodne članarine 01.01.2011 31.12.2023 23.476.067 51,0% 2.181.800 3.671.800 3.671.800 3.671.800 0
PVProračunski viri 2.181.800 3.671.800 3.671.800 3.671.800 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.181.800 3.671.800 3.671.800 3.671.800 0
030303 Razvojno sodelovanje in mednarodna pomo č 27.693.306 31.448.707 27.102.580 21.621.635 11.879.694
1611-17-S002 Bilateralna razvo jna pomoč 7.854.409 6.209.118 5.946.373 5.412.844 0
 EP (1611) 1611-18-0008 Bilateralna razvojna pomo č CMSR 23.08.2017 31.12.2023 14.304.672 0,0% 1.899.251 2.317.616 4.674.961 5.412.844 0
PVProračunski viri 1.899.251 2.317.616 4.674.961 5.412.844 0
1611 Ministrstvo za finance 1.899.251 2.317.616 4.674.961 5.412.844 0
(1611) 1611-18-0012 Izgradnja čistilne naprave 25.12.2017 31.12.2020 1.601.988 1.601.988 65,3% 556.642 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 556.642 0 0 0 0
(1611) 1611-18-0015 Izgradnja čistilne naprave Andrijevica 25.08.2017 31.12.2020 749.000 738.280 60,0% 299.600 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 299.600 0 0 0 0
(1611) 1611-18-0017 Model decentralizirane kompostne sheme 14.12.2017 31.12.2020 370.000 370.000 53,8% 170.784 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 170.784 0 0 0 0
(1611) 1611-19-0003 Sanacija v industrijski coni Lukovac 03.11.2017 31.12.2021 264.669 305.000 7,6% 163.150 101.519 0 0 0
PVProračunski viri 80.000 49.688 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 80.000 49.688 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 83.150 51.831 0 0 0
(1611) 1611-19-0004 Rekonstrukcija obrata za čiščenje vode Alagovac 11.04.2018 31.12.2021 1.181.877 1.181.877 18,9% 870.987 87.500 0 0 0
PVProračunski viri 112.500 87.500 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 112.500 87.500 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 758.487 0 0 0 0
(1611) 1611-19-0007 Rastlinska čistilna naprava Petnjica 18.10.2017 30.06.2021 449.070 450.075 60,0% 149.628 30.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 149.628 30.000 0 0 0
(1611) 1611-19-0010 Čistilna naprava Žitomir 20.02.2018 31.12.2022 9.482.314 9.482.314 24,7% 3.130.403 2.739.894 1.271.412 0 0
PVProračunski viri 270.203 1.209.610 3.938 0 0
1611 Ministrstvo za finance 270.203 1.209.610 3.938 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.860.200 1.530.284 1.267.474 0 0
(1611) 1611-19-0012 Upravljanje z gozdovi v Gruziji 11.06.2019 31.12.2021 1.715.589 1.715.589 11,7% 583.000 932.589 0 0 0
PVProračunski viri 83.000 280.540 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 83.000 280.540 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 500.000 652.049 0 0 0
(1611) 1611-19-0013 Javna razsvetljava Žabljak 09.10.2017 31.12.2020 161.138 161.138 80,8% 30.964 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 30.964 0 0 0 0
Ukrepi     19.838.897 25.239.589 21.156.207 16.208.791 11.879.694
(1611) 1611-11-0009 Prispevki, donacije, financiranje odpisa dolgov 01.01.2011 31.12.2025 121.380.566 69,8% 7.719.046 13.356.942 9.273.561 6.705.876 2.440.000
PVProračunski viri 7.719.046 13.356.942 9.273.561 6.705.876 2.440.000
1611 Ministrstvo za finance 7.719.046 13.356.942 9.273.561 6.705.876 2.440.000
(1811) 1811-11-0006 Razvojno sodelovanje 01.01.2011 31.12.2024 128.021.163 70,2% 10.859.033 10.164.344 9.762.039 7.809.629 7.809.629
PVProračunski viri 10.859.033 10.164.344 9.762.039 7.809.629 7.809.629
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 10.859.033 10.164.344 9.762.039 7.809.629 7.809.629
(1811) 1811-11-0007 Humanitarna pomo č 01.01.2011 31.12.2024 15.689.405 58,5% 1.096.800 1.480.000 1.865.000 1.492.000 1.492.000
PVProračunski viri 1.024.600 1.480.000 1.865.000 1.492.000 1.492.000
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 1.024.600 1.480.000 1.865.000 1.492.000 1.492.000
Stran 15 od 269 v EUR
REZ Proračunska rezerva 72.200 0 0 0 0
(1811) 1811-11-0013 Osveščanje javnosti in krepitev kapacitet 01.01.2011 31.12.2024 2.131.850 59,1% 164.018 238.303 255.607 201.286 138.065
PVProračunski viri 164.018 238.303 255.607 201.286 138.065
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 164.018 238.303 255.607 201.286 138.065
030304 Vplačevanje kapitala in rezerv 952.000 2.116.000 2.116.000 2.117.000 1.388.000
Ukrepi     952.000 2.116.000 2.116.000 2.117.000 1.388.000
(1611) 1611-18-0023 Vplačilo kapitala in rezerv v mednarodne fin.inst. 12.11.2018 31.12.2025 44.414.973 82,5% 952.000 2.116.000 2.116.000 2.117.000 1.388.000
PVProračunski viri 952.000 2.116.000 2.116.000 2.117.000 1.388.000
1611 Ministrstvo za finance 952.000 2.116.000 2.116.000 2.117.000 1.388.000
04SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE 
SLUŽBE197.998.125 200.065.122 199.178.582 101.235.197 126.821.372
0401 E-upravljanje in informacijska infrastruktura 41.454.069 58.647.501 55.340.512 64.459.998 113.166.000
040101 Centralna informacijska infrastruktura in telekomunikacijska 
tehnologija33.470.653 46.552.754 46.463.420 60.013.720 113.166.000
3111-11-S001 Centralna informaci jska infrastruktura 32.021.547 45.122.647 45.024.770 58.003.820 113.166.000
(3130) 3130-17-0003 HKOM 2017-2021 12.07.2016 31.12.2021 26.092.666 30.326.239 72,4% 6.296.092 4.549.540 0 0 0
PVProračunski viri 6.296.092 4.549.540 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 6.296.092 4.549.540 0 0 0
(3130) 3130-17-0004 PDC 2017-2021 12.07.2016 31.12.2021 53.712.228 49.693.985 75,2% 11.427.735 10.795.700 0 0 0
PVProračunski viri 11.427.735 10.795.700 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 11.427.735 10.795.700 0 0 0
(3130) 3130-17-0005 Sistem upravljanja s podatki 11.07.2016 31.12.2021 195.571 195.571 67,5% 25.000 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 25.000 50.000 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 25.000 50.000 0 0 0
(3130) 3130-17-0006 EKC 2017-2021 12.07.2016 31.12.2021 657.615 560.926 55,7% 218.878 150.000 0 0 0
PVProračunski viri 218.878 150.000 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 218.878 150.000 0 0 0
(3130) 3130-17-0007 Zagotavljanje e-poslovanja 12.07.2016 31.12.2021 12.786.220 12.647.000 70,5% 2.792.636 2.676.947 0 0 0
PVProračunski viri 2.792.636 2.676.947 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 2.792.636 2.676.947 0 0 0
(3130) 3130-17-0008 Infrastruktura Overitelja na MJU 11.07.2016 31.12.2021 1.855.302 1.855.302 46,9% 900.100 200.450 0 0 0
PVProračunski viri 900.100 200.450 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 900.100 200.450 0 0 0
(3130) 3130-17-0009 Informacijska varnost 12.07.2016 31.12.2021 4.785.737 5.044.563 58,9% 850.000 1.600.000 0 0 0
PVProračunski viri 850.000 1.600.000 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 850.000 1.600.000 0 0 0
(3130) 3130-20-0005 Komunikacijsko omrežje državnih organov - HKOM 09.08.2019 31.12.2026 47.049.550 53.300.100 0,0% 0 0 4.549.450 10.800.100 31.700.000
PVProračunski viri 0 0 4.549.450 10.800.100 31.700.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 0 4.549.450 10.800.100 31.700.000
(3130) 3130-20-0006 Centralna informacijska infrastruktura PDC 13.08.2019 31.12.2026 56.539.700 59.049.000 0,0% 0 0 10.795.700 13.205.000 32.539.000
PVProračunski viri 0 0 10.795.700 13.205.000 32.539.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 0 10.795.700 13.205.000 32.539.000
(3130) 3130-20-0007 Sistem upravljanja s podatki 13.08.2019 31.12.2026 1.570.000 1.911.000 0,0% 0 0 50.000 393.000 1.127.000
PVProračunski viri 0 0 50.000 393.000 1.127.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 0 50.000 393.000 1.127.000
(3130) 3130-20-0008 Enotni kontaktni center 2022-2026 08.08.2019 31.12.2026 4.150.000 5.000.000 0,0% 0 0 150.000 1.000.000 3.000.000
PVProračunski viri 0 0 150.000 1.000.000 3.000.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 0 150.000 1.000.000 3.000.000
(3130) 3130-20-0009 Zagotavljanje e-poslovanja 08.08.2019 31.12.2026 15.549.790 16.310.000 0,0% 0 0 2.579.070 3.430.720 9.540.000
PVProračunski viri 0 0 2.579.070 3.430.720 9.540.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 0 2.579.070 3.430.720 9.540.000
(3130) 3130-20-0010 Storitve zaupanja SI-TRUST 08.08.2019 31.12.2026 3.060.450 3.575.000 0,0% 0 0 200.450 715.000 2.145.000
PVProračunski viri 0 0 200.450 715.000 2.145.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 0 200.450 715.000 2.145.000
(3130) 3130-20-0011 Informacijska varnost 13.08.2019 31.12.2026 10.905.000 11.555.000 0,0% 0 0 1.600.000 2.350.000 6.955.000
PVProračunski viri 0 0 1.600.000 2.350.000 6.955.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 0 1.600.000 2.350.000 6.955.000
(3130) 3130-20-0012 Operativno okolje 09.08.2019 31.12.2024 9.450.000 10.050.000 11,5% 1.500.000 1.500.000 1.500.000 2.450.000 2.500.000
PVProračunski viri 1.500.000 1.500.000 1.500.000 2.450.000 2.500.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.500.000 1.500.000 1.500.000 2.450.000 2.500.000
(3130) 3130-20-0015 IKT državnih organov 2020-2024 13.08.2019 31.12.2024 102.531.216 88.419.402 4,7% 8.011.106 23.600.010 23.600.100 23.660.000 23.660.000
PVProračunski viri 8.011.106 23.600.010 23.600.100 23.660.000 23.660.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 8.011.106 23.600.010 23.600.100 23.660.000 23.660.000
Stran 16 od 269 v EUR
Ukrepi     1.449.106 1.430.107 1.438.650 2.009.900 0
(3130) 3130-17-0011 Operativno delovanje informacijskih sistemov 01.01.2017 31.12.2023 8.563.899 35,6% 1.449.106 1.430.107 1.438.650 2.009.900 0
PVProračunski viri 1.449.106 1.430.107 1.438.650 2.009.900 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.449.106 1.430.107 1.438.650 2.009.900 0
040102 Razvoj storitev javne uprave 7.983.416 12.094.747 8.877.092 4.446.278 0
1541-15-S034 Učinkovite jša javna uprava 3.350.803 5.435.513 4.566.244 1.562.888 0
 EP (1541) 1541-15-0033 Učinkovitejša javna uprava 16.12.2014 31.12.2023 8 0,0% 2 2 2 2 0
PVProračunski viri 2 2 2 2 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 2 2 2 2 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 0 0 0 0
(3130) 3130-16-0032 Učinkovito upravljanje zaposlenih 23.11.2015 31.12.2023 5.454.646 5.468.935 25,2% 309.926 856.165 1.500.000 1.562.886 0
PVProračunski viri 309.926 856.165 1.500.000 1.562.886 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 309.926 856.165 1.500.000 1.562.886 0
(3130) 3130-16-0033 Povezljivost, odprtost, kakovost (POK) 23.11.2015 31.12.2022 9.646.059 10.570.598 53,3% 1.413.042 2.423.279 1.568.348 0 0
PVProračunski viri 1.413.042 2.423.279 1.568.348 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.413.042 2.423.279 1.568.348 0 0
(3130) 3130-16-0034 Uprava 2020 23.11.2015 31.12.2022 7.546.954 7.233.726 48,6% 1.502.578 1.797.759 1.301.320 0 0
PVProračunski viri 1.502.578 1.797.759 1.301.320 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.502.578 1.797.759 1.301.320 0 0
(3130) 3130-17-0039 INOVATIVEN.SI 06.07.2017 31.12.2022 877.839 1.000.000 33,2% 125.255 358.308 196.574 0 0
PVProračunski viri 125.255 358.308 196.574 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 125.255 358.308 196.574 0 0
3130-17-S001 Obzor je 2020 3.541.029 6.497.962 4.310.848 2.883.391 0
 EP (3130) 3130-18-0004 Centralizirani in drugi programi EU 14-20 01.01.2018 31.12.2022 3.232.105 0,0% 158.508 1.352.024 1.721.573 0 0
PVProračunski viri 158.508 1.352.024 1.721.573 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 158.508 1.352.024 1.721.573 0 0
(3130) 3130-17-0031 Evropski varnostno certifikacijski okvir (EU-SEC) 12.04.2016 31.12.2020 3.370.793 3.683.761 97,1% 124.018 0 0 0 0
PVProračunski viri 25.943 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 25.943 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 98.075 0 0 0 0
(3130) 3130-17-0032 Podatek samo enkrat (TOOP) 23.05.2016 31.01.2021 8.473.014 8.440.568 99,4% 19.375 32.447 0 0 0
PVProračunski viri 19.375 32.447 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 19.375 32.447 0 0 0
(3130) 3130-18-0019 Nabavljamo za vas 14.11.2017 28.02.2021 3.156.310 3.274.440 55,5% 926.083 485.091 0 0 0
PVProračunski viri 59.100 26.100 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 59.100 26.100 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 102.319 54.169 0 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 102.319 54.169 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 764.664 404.822 0 0 0
(3130) 3130-20-0004 Digitalna Evropa za vse (DE4A) 14.03.2019 31.12.2023 7.989.861 7.997.861 0,2% 2.269.125 3.301.000 1.261.875 1.157.861 0
PVProračunski viri 119.125 181.000 161.875 46.875 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 71.000 181.000 161.875 46.875 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 48.125 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 150.000 120.000 100.000 42.574 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 50.000 50.000 50.000 24.625 0
7090 UNIVERZA V MARIBORU 100.000 70.000 50.000 17.949 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.000.000 3.000.000 1.000.000 1.068.412 0
(3130) 3130-20-0026 Infrastruktura kot koda v varnem okolju - PIACERE 16.01.2020 31.12.2023 4.424.250 4.424.250 0,0% 43.920 1.327.400 1.327.400 1.725.530 0
PVProračunski viri 3.500 121.600 121.600 158.800 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 3.500 121.600 121.600 158.800 0
SOVDrugi sovlagatelji 40.420 1.205.800 1.205.800 1.566.730 0
3130-17-S002 CEF instrument 1.091.585 161.272 0 0 0
(3130) 3130-19-0008 e-Pooblaš čanje (SEMPER) 15.05.2018 31.12.2021 1.179.692 1.214.305 52,3% 500.000 65.935 0 0 0
PVProračunski viri 100.000 26.500 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 100.000 26.500 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 400.000 39.435 0 0 0
(3130) 3130-20-0019 Integracija slovenskih e-storitev (SI-PASS 2.0) 14.05.2019 30.04.2021 686.922 686.922 0,9% 591.585 95.337 0 0 0
PVProračunski viri 180.263 95.337 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 144.763 95.337 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 35.500 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 144.576 0 0 0 0
2740 ZAVOD ZA ZDRAVSTVENO ZAVAROVANJE SLOVENIJE 50.844 0 0 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 93.732 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 266.746 0 0 0 0
Stran 17 od 269 v EUR
0402 Ravnanje s stvarnim premoženjem 51.648.278 36.850.879 39.261.330 33.892.706 13.655.372
040201 Prostorski in drugi pogoji za delo državnih organov 48.107.549 36.047.549 37.125.930 32.455.806 13.655.372
3111-11-S006 Projekti za za gotavljanje prostorov DO 14.232.691 2.422.980 3.111.750 2.603.400 1.220
(3130) 3130-17-0013 Ureditev prostorov v objektu Beethovnova 3 21.07.2016 31.12.2021 2.648.305 2.443.899 100,0% 0 610 0 0 0
PVProračunski viri 0 610 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 610 0 0 0
(3130) 3130-17-0029 Ureditev prost. v objet. nekd. tisk.Tone Tomši č 21.12.2016 31.12.2022 932.653 800.000 3,9% 91.090 5.000 800.000 0 0
PVProračunski viri 91.090 5.000 800.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 91.090 5.000 800.000 0 0
(3130) 3130-17-0030 Ureditev prostorov v stari vojašnici Vrhnika 19.12.2016 31.12.2030 4.635.041 4.261.347 32,7% 3.779.177 763.319 5.000 0 1.220
PVProračunski viri 3.757.310 763.319 5.000 0 1.220
3130 Ministrstvo za javno upravo 3.757.310 763.319 5.000 0 1.220
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 21.867 0 0 0 0
2642 ZAVOD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA ZAPOSLOVANJE 21.867 0 0 0 0
(3130) 3130-17-0033 Nakup, ureditev prostorov in selitev UE Ruše 25.07.2016 31.12.2023 1.434.165 1.416.180 18,9% 98.509 258.000 804.550 2.500 0
PVProračunski viri 98.509 258.000 804.550 2.500 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 98.509 258.000 804.550 2.500 0
(3130) 3130-18-0007 Ureditev prostorov v stavbi Linhartova 13 22.09.2017 31.12.2021 5.437.313 5.476.603 99,7% 2.554.517 2.351 0 0 0
PVProračunski viri 2.554.517 2.351 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 2.554.517 2.351 0 0 0
(3130) 3130-18-0009 Ureditev prostorov Gregor čičev dr. 3, Postojna 16.05.2017 31.12.2021 1.841.064 1.535.000 33,5% 1.786.039 9.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.786.039 9.000 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.786.039 9.000 0 0 0
(3130) 3130-19-0001 Investicije in inv. vzdrževanje prostorov DO 09.11.2018 31.12.2023 3.767.835 3.683.859 38,7% 1.112.000 650.959 602.050 399.700 0
PVProračunski viri 1.112.000 650.959 602.050 399.700 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.112.000 650.959 602.050 399.700 0
(3130) 3130-19-0002 Investicije,investicijsko vzdrževanje na meji z RH 03.10.2018 31.12.2023 3.240.320 3.900.000 5,5% 64.513 207.150 600.150 2.201.200 0
PVProračunski viri 64.513 207.150 600.150 2.201.200 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 64.513 207.150 600.150 2.201.200 0
(3130) 3130-19-0003 Ureditev Mednarodnega mejnega prehoda Ormož 27.07.2018 31.03.2020 1.097.438 1.004.449 100,0% 129.643 0 0 0 0
PVProračunski viri 129.643 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 23.936 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 105.708 0 0 0 0
(3130) 3130-19-0006 Prostorska rešitev za inšpektorate v Celju 06.11.2018 31.12.2021 2.048.855 1.840.733 79,4% 337.655 115.000 0 0 0
PVProračunski viri 337.655 115.000 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 337.655 115.000 0 0 0
(3130) 3130-19-0007 Prenova prostorov ARSO 14.03.2019 31.12.2021 346.138 423.270 75,4% 260.980 85.157 0 0 0
PVProračunski viri 260.980 85.157 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 260.980 85.157 0 0 0
(3130) 3130-19-0011 Postavitev ograje na meji s Hrvaško 16.05.2019 31.12.2022 4.755.876 5.740.000 68,8% 3.550.000 300.000 300.000 0 0
PVProračunski viri 3.550.000 300.000 300.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 3.550.000 300.000 300.000 0 0
(3130) 3130-20-0018 Ureditve v objektu Šmartinska 152, Ljubljana 20.12.2019 31.12.2021 495.000 495.000 4,4% 468.566 26.434 0 0 0
PVProračunski viri 468.566 26.434 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 451.415 26.434 0 0 0
3132 Uprava RS za informacijsko varnost 17.151 0 0 0 0
3111-11-S007 leasin gi za poslovne prostore 2.512.764 1.544.400 1.428.200 1.428.200 13.654.152
(2030) 3111-07-0010 Upravni center Koper 05.10.2007 01.08.2034 18.924.119 21.019.617 8,1% 2.059.436 1.200.000 1.200.000 1.200.000 13.257.195
PVProračunski viri 2.059.436 1.200.000 1.200.000 1.200.000 13.257.195
3130 Ministrstvo za javno upravo 2.059.436 1.200.000 1.200.000 1.200.000 13.257.195
(3130) 3111-07-0003 Odkup UE Brežice 04.09.2003 31.12.2021 3.479.266 3.696.076 94,5% 224.160 116.200 0 0 0
PVProračunski viri 224.160 116.200 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 224.160 116.200 0 0 0
(3130) 3111-07-0014 UC Grosuplje: najem s postopnim odkupom 03.11.2005 31.12.2024 3.952.389 4.825.770 71,2% 229.168 228.200 228.200 228.200 396.957
PVProračunski viri 229.168 228.200 228.200 228.200 396.957
3130 Ministrstvo za javno upravo 229.168 228.200 228.200 228.200 396.957
3111-11-S011 Nakup opreme za potrebe ministstva 278.060 213.000 203.000 0 0
(3130) 3130-18-0003 Vzpostavitev optimalnih pogojev dela MJU 18.08.2017 31.12.2022 838.717 832.000 41,4% 278.060 213.000 203.000 0 0
PVProračunski viri 278.060 213.000 203.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 278.060 213.000 203.000 0 0
Ukrepi     31.084.034 31.867.169 32.382.980 28.424.206 0
(3130) 3111-11-0011 Tekoče vzdrževanje in upravljanje MP, prostorov DO 01.01.2011 31.12.2023 39.181.619 61,8% 4.299.512 4.602.100 5.232.841 4.358.968 0
PVProračunski viri 4.299.512 4.602.100 5.232.841 4.358.968 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 4.299.512 4.602.100 5.232.841 4.358.968 0
Stran 18 od 269 v EUR
(3130) 3111-11-0013 Najemnine poslovnih prostorov 01.01.2011 31.12.2023 34.396.881 86,8% 1.400.000 1.400.000 1.400.000 1.400.000 0
PVProračunski viri 1.400.000 1.400.000 1.400.000 1.400.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.400.000 1.400.000 1.400.000 1.400.000 0
(3130) 3130-16-0003 Centralizacija Ministrstva za zdravje 01.01.2016 31.12.2023 5.092.771 56,3% 771.100 716.010 668.000 616.000 0
PVProračunski viri 771.100 716.010 668.000 616.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 771.100 716.010 668.000 616.000 0
(3130) 3130-16-0004 Centralizacija Ministrstva za kulturo 01.01.2016 31.12.2023 2.479.673 57,9% 330.210 330.000 330.000 264.000 0
PVProračunski viri 330.210 330.000 330.000 264.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 330.210 330.000 330.000 264.000 0
(3130) 3130-16-0005 Centralizacija Ministrstva za finance 01.01.2016 31.12.2023 70.465.185 60,8% 8.516.823 8.494.949 8.730.979 8.655.200 0
PVProračunski viri 8.516.823 8.494.949 8.730.979 8.655.200 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 8.516.823 8.494.949 8.730.979 8.655.200 0
(3130) 3130-16-0006 Centralizacija Ministrstva za pravosodje 01.01.2016 31.12.2023 2.901.019 55,7% 451.000 428.010 414.400 356.000 0
PVProračunski viri 451.000 428.010 414.400 356.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 451.000 428.010 414.400 356.000 0
(3130) 3130-16-0007 Centralizacija MGRT 01.01.2016 31.12.2023 5.903.291 58,9% 880.000 808.010 770.400 684.000 0
PVProračunski viri 880.000 808.010 770.400 684.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 880.000 808.010 770.400 684.000 0
(3130) 3130-17-0014 Centralizacija Statisti čni urad RS 01.01.2017 31.12.2023 10.674.225 53,6% 1.620.010 1.620.010 1.620.000 1.296.000 0
PVProračunski viri 1.620.010 1.620.010 1.620.000 1.296.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.620.010 1.620.010 1.620.000 1.296.000 0
(3130) 3130-17-0015 Centralizacija USZS 01.01.2017 31.12.2023 159.468 50,3% 25.010 25.010 25.000 20.000 0
PVProračunski viri 25.010 25.010 25.000 20.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 25.010 25.010 25.000 20.000 0
(3130) 3130-17-0016 Centralizacija Služba vlade za zakonodajo 01.01.2017 31.12.2023 673.412 51,3% 130.446 104.010 84.800 103.200 0
PVProračunski viri 130.446 104.010 84.800 103.200 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 130.446 104.010 84.800 103.200 0
(3130) 3130-17-0017 Centralizacija SVRK 01.01.2017 31.12.2023 1.119.785 50,1% 188.500 174.210 172.760 140.800 0
PVProračunski viri 188.500 174.210 172.760 140.800 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 188.500 174.210 172.760 140.800 0
(3130) 3130-17-0019 Centralizacija MKGP 01.01.2017 31.12.2023 20.454.005 51,8% 3.152.000 3.150.010 3.150.000 2.800.000 0
PVProračunski viri 3.152.000 3.150.010 3.150.000 2.800.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 3.152.000 3.150.010 3.150.000 2.800.000 0
(3130) 3130-17-0020 Centralizacija Ministrstvo za infrastrukturo 01.01.2017 31.12.2023 6.036.788 53,2% 962.422 922.810 922.800 745.938 0
PVProračunski viri 962.422 922.810 922.800 745.938 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 962.422 922.810 922.800 745.938 0
(3130) 3130-17-0021 Centralizacija Ministrstvo za okolje in prostor 01.01.2017 31.12.2023 20.869.143 52,2% 3.225.000 3.200.010 3.200.000 2.560.000 0
PVProračunski viri 3.225.000 3.200.010 3.200.000 2.560.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 3.225.000 3.200.010 3.200.000 2.560.000 0
(3130) 3130-17-0022 Centralizacija MDDSZ 01.01.2017 31.12.2023 13.307.202 47,7% 1.880.350 2.400.010 2.400.000 1.504.000 0
PVProračunski viri 1.880.350 2.400.010 2.400.000 1.504.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.880.350 2.400.010 2.400.000 1.504.000 0
(3130) 3130-17-0023 Centralizacija MIZŠ 01.01.2017 31.12.2023 20.034.351 53,5% 2.993.000 2.970.010 2.970.000 2.640.000 0
PVProračunski viri 2.993.000 2.970.010 2.970.000 2.640.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 2.993.000 2.970.010 2.970.000 2.640.000 0
(3130) 3130-18-0001 Zapuščine brez dedi čev in omejitve dedovanja 01.01.2018 31.12.2023 1.374.667 9,6% 176.013 522.000 291.000 280.100 0
PVProračunski viri 176.013 522.000 291.000 280.100 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 176.013 522.000 291.000 280.100 0
(3130) 3130-20-0021 Preprečitev širjenja okužb na mejah COVID-19 01.03.2020 31.12.2020 82.639 45,9% 82.639 0 0 0 0
PVProračunski viri 32.639 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 32.639 0 0 0 0
REZ Proračunska rezerva 50.000 0 0 0 0
040202 Upravljanje stanovanj, po čitniških enot in garaž 3.540.729 803.330 2.135.400 1.436.900 0
3111-11-S008 Nakupi stanovan j, počitniških enot in opreme 1.726.000 155.000 1.004.300 178.320 0
(3130) 3130-20-0016 Investicije stanovanj, po čitniških enot in garaž 09.08.2019 31.12.2023 3.063.620 2.965.400 14,9% 1.726.000 155.000 1.004.300 178.320 0
PVProračunski viri 1.726.000 155.000 1.004.300 178.320 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.726.000 155.000 1.004.300 178.320 0
3130-18-S002 Arbitraža-17. člen ZUVRAS 1.000 1.000 1.000 0 0
(3130) 3130-18-0008 Arbitraža-finan čna pomoč za nakup nepremi čnine 01.03.2018 31.12.2022 2.117.000 2.002.450 99,9% 1.000 1.000 1.000 0 0
PVProračunski viri 1.000 1.000 1.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.000 1.000 1.000 0 0
Ukrepi     1.813.729 647.330 1.130.100 1.258.580 0
(3130) 3130-20-0003 Upravljanje stanovanj, po čitniških enot in garaž 01.01.2020 31.12.2023 4.849.739 9,5% 1.813.729 647.330 1.130.100 1.258.580 0
PVProračunski viri 1.813.729 647.330 1.130.100 1.258.580 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.813.729 647.330 1.130.100 1.258.580 0
Stran 19 od 269 v EUR
0403 Upravne storitve 82.190.277 80.750.000 80.750.000 300.500 0
040301 Upravne storitve v upravnih enotah 82.190.277 80.750.000 80.750.000 300.500 0
2030-13-S002 Investici je in invest. vzdrževan je v UE 460.000 650.000 650.000 300.000 0
(3130) 3130-20-0002 Investicije in inv. vzdrževanje v UE 20/21 17.07.2019 31.12.2021 1.110.000 1.170.000 24,2% 460.000 650.000 0 0 0
PVProračunski viri 460.000 650.000 0 0 0
6201 Upravna enota Ajdovš čina 3.200 3.000 0 0 0
6202 Upravna enota Brežice 3.200 3.000 0 0 0
6203 Upravna enota Celje 5.080 21.240 0 0 0
6204 Upravna enota Cerknica 8.000 4.000 0 0 0
6205 Upravna enota Črnomelj 4.850 17.780 0 0 0
6206 Upravna enota Domžale 18.800 4.000 0 0 0
6207 Upravna enota Dravograd 3.040 14.000 0 0 0
6208 Upravna enota Gornja Radgona 1.300 3.080 0 0 0
6209 Upravna enota Grosuplje 2.000 14.300 0 0 0
6210 Upravna enota Hrastnik 4.500 3.000 0 0 0
6211 Upravna enota Idrija 6.730 4.380 0 0 0
6212 Upravna enota Ilirska Bistrica 3.700 14.000 0 0 0
6213 Upravna enota Izola 7.010 5.600 0 0 0
6214 Upravna enota Jesenice 3.700 4.170 0 0 0
6215 Upravna enota Kamnik 4.300 4.000 0 0 0
6216 Upravna enota Ko čevje 3.900 5.150 0 0 0
6217 Upravna enota Koper 12.100 14.500 0 0 0
6218 Upravna enota Kranj 10.000 8.050 0 0 0
6219 Upravna enota Krško 4.000 3.000 0 0 0
6220 Upravna enota Laško 10.050 3.050 0 0 0
6221 Upravna enota Lenart 2.500 14.000 0 0 0
6222 Upravna enota Lendava 3.000 14.000 0 0 0
6223 Upravna enota Litija 24.400 5.000 0 0 0
6224 Upravna enota Ljubljana 81.330 203.500 0 0 0
6225 Upravna enota Ljutomer 2.550 3.100 0 0 0
6226 Upravna enota Logatec 1.600 3.300 0 0 0
6227 Upravna enota Maribor 27.000 22.000 0 0 0
6228 Upravna enota Metlika 2.500 14.200 0 0 0
6229 Upravna enota Mozirje 10.200 7.470 0 0 0
6230 Upravna enota Murska Sobota 5.000 5.000 0 0 0
6231 Upravna enota Nova Gorica 8.460 9.550 0 0 0
6232 Upravna enota Novo mesto 3.520 8.000 0 0 0
6233 Upravna enota Ormož 7.300 17.000 0 0 0
6234 Upravna enota Pesnica 2.200 4.000 0 0 0
6235 Upravna enota Piran 7.130 21.000 0 0 0
6236 Upravna enota Postojna 1.500 5.000 0 0 0
6237 Upravna enota Ptuj 3.920 8.200 0 0 0
6238 Upravna enota Radlje ob Dravi 3.900 3.000 0 0 0
6239 Upravna enota Radov ljica 4.900 14.500 0 0 0
6240 Upravna enota Ravne na Koroškem 3.000 14.000 0 0 0
6241 Upravna enota Ribnica 7.000 3.100 0 0 0
6242 Upravna enota Ruše 6.050 4.050 0 0 0
6243 Upravna enota Sevnica 3.250 3.000 0 0 0
6244 Upravna enota Sežana 11.100 6.000 0 0 0
6245 Upravna enota Slovenj Gradec 3.000 3.000 0 0 0
6246 Upravna enota Slovenska Bistrica 8.400 3.610 0 0 0
6247 Upravna enota Slovenske Konjice 3.000 15.100 0 0 0
6248 Upravna enota Šentjur pri Celju 3.010 17.000 0 0 0
6249 Upravna enota Škofja Loka 14.900 3.000 0 0 0
6250 Upravna enota Šmarje pri Jelšah 2.000 5.000 0 0 0
6251 Upravna enota Tolmin 15.880 3.020 0 0 0
6252 Upravna enota Trbovlje 4.010 4.100 0 0 0
6253 Upravna enota Trebnje 13.560 3.000 0 0 0
6254 Upravna enota Trži č 3.320 3.100 0 0 0
6255 Upravna enota Velenje 20.600 5.000 0 0 0
6256 Upravna enota Vrhnika 3.300 6.300 0 0 0
6257 Upravna enota Zagorje ob Savi 5.050 10.500 0 0 0
6258 Upravna enota Žalec 7.200 3.000 0 0 0
(3130) 3130-20-0025 Investicije in investicijsko vzdrževanje UE 22/23 28.07.2020 31.12.2023 950.000 950.000 0,0% 0 0 650.000 300.000 0
PVProračunski viri 0 0 650.000 300.000 0
6201 Upravna enota Ajdovš čina 0 0 3.000 0 0
6202 Upravna enota Brežice 0 0 3.000 0 0
6203 Upravna enota Celje 0 0 12.240 0 0
6204 Upravna enota Cerknica 0 0 4.000 0 0
6205 Upravna enota Črnomelj 0 0 6.780 0 0
6206 Upravna enota Domžale 0 0 18.000 0 0
6207 Upravna enota Dravograd 0 0 5.000 0 0
Stran 20 od 269 v EUR
6208 Upravna enota Gornja Radgona 0 0 4.080 0 0
6209 Upravna enota Grosuplje 0 0 4.300 0 0
6210 Upravna enota Hrastnik 0 0 4.000 0 0
6211 Upravna enota Idrija 0 0 4.380 0 0
6212 Upravna enota Ilirska Bistrica 0 0 4.000 0 0
6213 Upravna enota Izola 0 0 5.600 0 0
6214 Upravna enota Jesenice 0 0 16.170 0 0
6215 Upravna enota Kamnik 0 0 16.000 0 0
6216 Upravna enota Ko čevje 0 0 5.150 0 0
6217 Upravna enota Koper 0 0 15.500 0 0
6218 Upravna enota Kranj 0 0 9.050 0 0
6219 Upravna enota Krško 0 0 16.000 0 0
6220 Upravna enota Laško 0 0 16.050 0 0
6221 Upravna enota Lenart 0 0 3.000 0 0
6222 Upravna enota Lendava 0 0 14.000 0 0
6223 Upravna enota Litija 0 0 5.000 0 0
6224 Upravna enota Ljubljana 0 0 213.500 300.000 0
6225 Upravna enota Ljutomer 0 0 15.100 0 0
6226 Upravna enota Logatec 0 0 4.300 0 0
6227 Upravna enota Maribor 0 0 32.000 0 0
6228 Upravna enota Metlika 0 0 3.200 0 0
6229 Upravna enota Mozirje 0 0 7.470 0 0
6230 Upravna enota Murska Sobota 0 0 5.000 0 0
6231 Upravna enota Nova Gorica 0 0 10.550 0 0
6232 Upravna enota Novo mesto 0 0 8.000 0 0
6233 Upravna enota Ormož 0 0 5.000 0 0
6234 Upravna enota Pesnica 0 0 4.000 0 0
6235 Upravna enota Piran 0 0 10.000 0 0
6236 Upravna enota Postojna 0 0 5.000 0 0
6237 Upravna enota Ptuj 0 0 8.200 0 0
6238 Upravna enota Radlje ob Dravi 0 0 15.000 0 0
6239 Upravna enota Radov ljica 0 0 4.500 0 0
6240 Upravna enota Ravne na Koroškem 0 0 3.000 0 0
6241 Upravna enota Ribnica 0 0 15.100 0 0
6242 Upravna enota Ruše 0 0 4.050 0 0
6243 Upravna enota Sevnica 0 0 4.000 0 0
6244 Upravna enota Sežana 0 0 16.000 0 0
6245 Upravna enota Slovenj Gradec 0 0 3.000 0 0
6246 Upravna enota Slovenska Bistrica 0 0 3.610 0 0
6247 Upravna enota Slovenske Konjice 0 0 3.100 0 0
6248 Upravna enota Šentjur pri Celju 0 0 6.000 0 0
6249 Upravna enota Škofja Loka 0 0 4.000 0 0
6250 Upravna enota Šmarje pri Jelšah 0 0 5.000 0 0
6251 Upravna enota Tolmin 0 0 3.020 0 0
6252 Upravna enota Trbovlje 0 0 4.100 0 0
6253 Upravna enota Trebnje 0 0 3.000 0 0
6254 Upravna enota Trži č 0 0 3.100 0 0
6255 Upravna enota Velenje 0 0 5.000 0 0
6256 Upravna enota Vrhnika 0 0 6.300 0 0
6257 Upravna enota Zagorje ob Savi 0 0 10.500 0 0
6258 Upravna enota Žalec 0 0 3.000 0 0
Ukrepi     81.730.277 80.100.000 80.100.000 500 0
(3130) 1711-14-0003 Povračilo škode izbrisanim 18.06.2014 31.12.2022 26.917.406 97,5% 660.000 350.000 190.000 0 0
PVProračunski viri 660.000 350.000 190.000 0 0
6201 Upravna enota Ajdovš čina 2.600 1.420 1.420 0 0
6202 Upravna enota Brežice 6.100 4.820 4.820 0 0
6203 Upravna enota Celje 19.038 10.560 10.560 0 0
6204 Upravna enota Cerknica 5.660 1.710 1.710 0 0
6206 Upravna enota Domžale 4.698 1.280 1.280 0 0
6208 Upravna enota Gornja Radgona 875 875 875 0 0
6209 Upravna enota Grosuplje 2.710 2.710 2.710 0 0
6210 Upravna enota Hrastnik 3.850 0 0 0 0
6211 Upravna enota Idrija 5.220 0 0 0 0
6212 Upravna enota Ilirska Bistrica 1.260 0 0 0 0
6213 Upravna enota Izola 2.174 1.240 1.240 0 0
6214 Upravna enota Jesenice 21.938 10.038 10.038 0 0
6215 Upravna enota Kamnik 1.160 1.160 1.160 0 0
6216 Upravna enota Ko čevje 13.524 2.340 2.340 0 0
6217 Upravna enota Koper 13.030 8.680 8.680 0 0
6218 Upravna enota Kranj 26.000 9.000 9.000 0 0
6219 Upravna enota Krško 3.450 2.340 2.340 0 0
6222 Upravna enota Lendava 3.475 0 0 0 0
6223 Upravna enota Litija 4.650 4.650 4.650 0 0
6224 Upravna enota Ljubljana 324.643 220.826 60.826 0 0
Stran 21 od 269 v EUR
6226 Upravna enota Logatec 11.850 2.640 2.640 0 0
6227 Upravna enota Maribor 46.699 15.328 15.328 0 0
6228 Upravna enota Metlika 2.570 0 0 0 0
6229 Upravna enota Mozirje 1.945 0 0 0 0
6230 Upravna enota Murska Sobota 4.684 0 0 0 0
6231 Upravna enota Nova Gorica 12.405 3.185 3.185 0 0
6232 Upravna enota Novo mesto 6.230 3.175 3.175 0 0
6233 Upravna enota Ormož 2.610 0 0 0 0
6234 Upravna enota Pesnica 884 884 884 0 0
6235 Upravna enota Piran 8.392 2.650 2.650 0 0
6236 Upravna enota Postojna 16.430 6.500 6.500 0 0
6237 Upravna enota Ptuj 3.197 0 0 0 0
6239 Upravna enota Radov ljica 10.628 3.118 3.118 0 0
6240 Upravna enota Ravne na Koroškem 5.220 2.610 2.610 0 0
6241 Upravna enota Ribnica 850 850 850 0 0
6242 Upravna enota Ruše 1.800 0 0 0 0
6244 Upravna enota Sežana 2.806 988 988 0 0
6245 Upravna enota Slovenj Gradec 1.010 0 0 0 0
6246 Upravna enota Slovenska Bistrica 2.560 2.560 2.560 0 0
6249 Upravna enota Škofja Loka 1.270 0 0 0 0
6250 Upravna enota Šmarje pri Jelšah 13.853 6.628 6.628 0 0
6251 Upravna enota Tolmin 1.934 1.250 1.250 0 0
6252 Upravna enota Trbovlje 1.660 1.660 1.660 0 0
6254 Upravna enota Trži č 19.718 7.545 7.545 0 0
6255 Upravna enota Velenje 9.120 1.960 1.960 0 0
6256 Upravna enota Vrhnika 1.970 1.170 1.170 0 0
6257 Upravna enota Zagorje ob Savi 1.650 1.650 1.650 0 0
(3130) 3130-20-0001 Nudenje upravnih storitev strankam na UE 20/21 01.01.2020 31.12.2021 160.820.277 37,5% 81.070.277 79.750.000 0 0 0
PVProračunski viri 81.070.277 79.750.000 0 0 0
6201 Upravna enota Ajdovš čina 1.050.291 1.060.100 0 0 0
6202 Upravna enota Brežice 1.206.524 1.219.100 0 0 0
6203 Upravna enota Celje 2.973.509 3.000.400 0 0 0
6204 Upravna enota Cerknica 890.576 899.700 0 0 0
6205 Upravna enota Črnomelj 1.093.503 1.103.600 0 0 0
6206 Upravna enota Domžale 1.519.018 1.532.500 0 0 0
6207 Upravna enota Dravograd 500.916 507.000 0 0 0
6208 Upravna enota Gornja Radgona 1.019.176 1.029.600 0 0 0
6209 Upravna enota Grosuplje 1.201.295 1.211.500 0 0 0
6210 Upravna enota Hrastnik 584.474 589.500 0 0 0
6211 Upravna enota Idrija 701.383 706.000 0 0 0
6212 Upravna enota Ilirska Bistrica 725.357 732.600 0 0 0
6213 Upravna enota Izola 1.044.387 1.054.000 0 0 0
6214 Upravna enota Jesenice 1.203.987 1.216.900 0 0 0
6215 Upravna enota Kamnik 1.064.221 1.074.700 0 0 0
6216 Upravna enota Ko čevje 841.830 848.900 0 0 0
6217 Upravna enota Koper 2.006.813 2.025.600 0 0 0
6218 Upravna enota Kranj 2.864.129 2.892.700 0 0 0
6219 Upravna enota Krško 1.281.531 1.291.300 0 0 0
6220 Upravna enota Laško 801.794 809.000 0 0 0
6221 Upravna enota Lenart 809.572 818.200 0 0 0
6222 Upravna enota Lendava 1.206.023 1.218.600 0 0 0
6223 Upravna enota Litija 878.012 864.200 0 0 0
6224 Upravna enota Ljubljana 12.219.291 10.320.000 0 0 0
6225 Upravna enota Ljutomer 774.162 780.800 0 0 0
6226 Upravna enota Logatec 751.547 757.000 0 0 0
6227 Upravna enota Maribor 4.566.002 4.599.000 0 0 0
6228 Upravna enota Metlika 587.728 593.100 0 0 0
6229 Upravna enota Mozirje 720.906 727.800 0 0 0
6230 Upravna enota Murska Sobota 2.218.486 2.241.700 0 0 0
6231 Upravna enota Nova Gorica 2.341.933 2.363.100 0 0 0
6232 Upravna enota Novo mesto 2.468.918 2.491.200 0 0 0
6233 Upravna enota Ormož 815.955 822.800 0 0 0
6234 Upravna enota Pesnica 897.253 906.100 0 0 0
6235 Upravna enota Piran 991.165 1.000.300 0 0 0
6236 Upravna enota Postojna 988.044 998.400 0 0 0
6237 Upravna enota Ptuj 2.237.844 2.260.400 0 0 0
6238 Upravna enota Radlje ob Dravi 679.892 687.000 0 0 0
6239 Upravna enota Radov ljica 1.257.452 1.269.200 0 0 0
6240 Upravna enota Ravne na Koroškem 1.057.316 1.067.200 0 0 0
6241 Upravna enota Ribnica 656.753 661.800 0 0 0
6242 Upravna enota Ruše 811.182 819.300 0 0 0
6243 Upravna enota Sevnica 824.355 832.400 0 0 0
6244 Upravna enota Sežana 1.089.136 1.097.000 0 0 0
6245 Upravna enota Slovenj Gradec 860.885 868.700 0 0 0
Stran 22 od 269 v EUR
6246 Upravna enota Slovenska Bistrica 1.194.515 1.201.700 0 0 0
6247 Upravna enota Slovenske Konjice 949.230 958.000 0 0 0
6248 Upravna enota Šentjur pri Celju 831.994 838.500 0 0 0
6249 Upravna enota Škofja Loka 1.280.057 1.293.400 0 0 0
6250 Upravna enota Šmarje pri Jelšah 1.412.291 1.402.800 0 0 0
6251 Upravna enota Tolmin 923.598 932.200 0 0 0
6252 Upravna enota Trbovlje 754.309 760.500 0 0 0
6253 Upravna enota Trebnje 892.127 898.100 0 0 0
6254 Upravna enota Trži č 776.640 781.600 0 0 0
6255 Upravna enota Velenje 1.607.827 1.623.200 0 0 0
6256 Upravna enota Vrhnika 904.485 910.900 0 0 0
6257 Upravna enota Zagorje ob Savi 864.284 872.100 0 0 0
6258 Upravna enota Žalec 1.394.392 1.407.000 0 0 0
(3130) 3130-20-0024 Nudenje upravnih storitev strankam na UE 22/23 01.01.2022 31.12.2023 79.910.500 0,0% 0 0 79.910.000 500 0
PVProračunski viri 0 0 79.910.000 500 0
6201 Upravna enota Ajdovš čina 0 0 1.060.100 0 0
6202 Upravna enota Brežice 0 0 1.219.100 0 0
6203 Upravna enota Celje 0 0 3.000.400 0 0
6204 Upravna enota Cerknica 0 0 899.700 0 0
6205 Upravna enota Črnomelj 0 0 1.103.600 0 0
6206 Upravna enota Domžale 0 0 1.532.500 0 0
6207 Upravna enota Dravograd 0 0 507.000 0 0
6208 Upravna enota Gornja Radgona 0 0 1.029.600 0 0
6209 Upravna enota Grosuplje 0 0 1.211.500 0 0
6210 Upravna enota Hrastnik 0 0 589.500 0 0
6211 Upravna enota Idrija 0 0 706.000 0 0
6212 Upravna enota Ilirska Bistrica 0 0 732.600 0 0
6213 Upravna enota Izola 0 0 1.054.000 0 0
6214 Upravna enota Jesenice 0 0 1.216.900 0 0
6215 Upravna enota Kamnik 0 0 1.074.700 0 0
6216 Upravna enota Ko čevje 0 0 848.900 0 0
6217 Upravna enota Koper 0 0 2.025.600 0 0
6218 Upravna enota Kranj 0 0 2.892.700 0 0
6219 Upravna enota Krško 0 0 1.291.300 0 0
6220 Upravna enota Laško 0 0 809.000 0 0
6221 Upravna enota Lenart 0 0 818.200 0 0
6222 Upravna enota Lendava 0 0 1.218.600 0 0
6223 Upravna enota Litija 0 0 864.200 500 0
6224 Upravna enota Ljubljana 0 0 10.480.000 0 0
6225 Upravna enota Ljutomer 0 0 780.800 0 0
6226 Upravna enota Logatec 0 0 757.000 0 0
6227 Upravna enota Maribor 0 0 4.599.000 0 0
6228 Upravna enota Metlika 0 0 593.100 0 0
6229 Upravna enota Mozirje 0 0 727.800 0 0
6230 Upravna enota Murska Sobota 0 0 2.241.700 0 0
6231 Upravna enota Nova Gorica 0 0 2.363.100 0 0
6232 Upravna enota Novo mesto 0 0 2.491.200 0 0
6233 Upravna enota Ormož 0 0 822.800 0 0
6234 Upravna enota Pesnica 0 0 906.100 0 0
6235 Upravna enota Piran 0 0 1.000.300 0 0
6236 Upravna enota Postojna 0 0 998.400 0 0
6237 Upravna enota Ptuj 0 0 2.260.400 0 0
6238 Upravna enota Radlje ob Dravi 0 0 687.000 0 0
6239 Upravna enota Radov ljica 0 0 1.269.200 0 0
6240 Upravna enota Ravne na Koroškem 0 0 1.067.200 0 0
6241 Upravna enota Ribnica 0 0 661.800 0 0
6242 Upravna enota Ruše 0 0 819.300 0 0
6243 Upravna enota Sevnica 0 0 832.400 0 0
6244 Upravna enota Sežana 0 0 1.097.000 0 0
6245 Upravna enota Slovenj Gradec 0 0 868.700 0 0
6246 Upravna enota Slovenska Bistrica 0 0 1.201.700 0 0
6247 Upravna enota Slovenske Konjice 0 0 958.000 0 0
6248 Upravna enota Šentjur pri Celju 0 0 838.500 0 0
6249 Upravna enota Škofja Loka 0 0 1.293.400 0 0
6250 Upravna enota Šmarje pri Jelšah 0 0 1.402.800 0 0
6251 Upravna enota Tolmin 0 0 932.200 0 0
6252 Upravna enota Trbovlje 0 0 760.500 0 0
6253 Upravna enota Trebnje 0 0 898.100 0 0
6254 Upravna enota Trži č 0 0 781.600 0 0
6255 Upravna enota Velenje 0 0 1.623.200 0 0
6256 Upravna enota Vrhnika 0 0 910.900 0 0
6257 Upravna enota Zagorje ob Savi 0 0 872.100 0 0
6258 Upravna enota Žalec 0 0 1.407.000 0 0
Stran 23 od 269 v EUR
0404 Druge skupne administrativne službe 22.705.500 23.816.741 23.826.740 2.581.993 0
040401 Urejanje in organizacija javne uprave 21.843.757 22.934.997 22.944.997 1.700.250 0
3130-17-S003 Jezikovno usposabl janje 137.706 45.868 43.868 12.000 0
(3130) 3130-19-0015 Frankofonija-usposabljanje francoš čine 2019 - 2022 30.08.2019 28.02.2023 248.512 283.488 6,3% 137.706 45.868 43.868 12.000 0
PVProračunski viri 137.706 45.868 43.868 12.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 137.706 45.868 43.868 12.000 0
Ukrepi     21.706.051 22.889.129 22.901.129 1.688.250 0
(3130) 3111-11-0015 Izvajanje sej US, Komisije za pritožbe in PNK 01.01.2011 31.12.2023 175.949 44,1% 20.000 35.000 35.000 15.000 0
PVProračunski viri 20.000 35.000 35.000 15.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 20.000 35.000 35.000 15.000 0
(3130) 3111-11-0018 Organizacija usposabljanj in strokovnih izpitov 01.01.2011 31.12.2023 5.838.437 67,7% 653.051 574.132 586.132 330.000 0
PVProračunski viri 653.051 574.132 586.132 330.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 653.051 574.132 586.132 330.000 0
(3130) 3130-15-0001 Podporna dejavnost in administracija 01.01.2015 31.12.2023 143.192.316 63,7% 21.033.000 22.279.997 22.279.997 1.343.250 0
PVProračunski viri 21.033.000 22.279.997 22.279.997 1.343.250 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 21.033.000 22.279.997 22.279.997 1.343.250 0
040402 Nadzor na podro čju javne uprave 861.744 881.744 881.744 881.744 0
Ukrepi     861.744 881.744 881.744 881.744 0
(3131) 3112-11-0001 Inšpekcijski nadzor in izvrševanje odlo čb 01.01.2011 31.12.2023 9.228.637 69,0% 861.744 881.744 881.744 881.744 0
PVProračunski viri 861.744 881.744 881.744 881.744 0
3131 Inšpektorat za javni sektor 861.744 881.744 881.744 881.744 0
05ZNANOST IN INFORMACIJSKA DRUŽBA 521.347.025 548.037.561 394.358.281 282.821.537 177.548.233
0501 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju znanosti in 
tehnologije474.500 515.000 530.000 250.000 400.000
050101 Programi Organizacije Združenih narodov za izobraž evanje, znanost 
in kulturo - UNESCO474.500 515.000 530.000 250.000 400.000
3211-11-S027 Programi UNESCO 30.000 35.000 50.000 50.000 0
(3330) 3211-08-0024 Programi nacionalne komisije za Unesco 30.09.2007 31.12.2020 187.932 182.211 99,6% 695 0 0 0 0
PVProračunski viri 695 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 695 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0002 Sodelovanje UNESCO 03.01.2020 31.12.2023 164.305 200.000 0,0% 29.305 35.000 50.000 50.000 0
PVProračunski viri 29.305 35.000 50.000 50.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 29.305 35.000 50.000 50.000 0
Ukrepi     444.500 480.000 480.000 200.000 400.000
(3330) 3211-11-0050 Izvajanje programa Unesco 01.01.2011 31.12.2022 2.707.403 70,9% 244.500 280.000 280.000 0 0
PVProračunski viri 244.500 280.000 280.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 244.500 280.000 280.000 0 0
(3330) 3330-20-0003 Center za umetno inteligenco (IRCAI) 01.01.2020 31.12.2025 1.200.000 0,0% 200.000 200.000 200.000 200.000 400.000
PVProračunski viri 200.000 200.000 200.000 200.000 400.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 200.000 200.000 200.000 200.000 400.000
0502 Znanstveno raziskovalna dejavnost 297.101.683 327.088.033 294.801.578 235.648.983 141.324.734
050201 Raziskovalni programi in projekti 272.867.228 300.912.187 267.872.975 227.711.212 51.576.929
1541-15-S002 Krepitev infrastrukture za raziskave in inovaci je 69.035.948 75.550.939 42.511.727 2.466.284 0
 EP (1541) 1541-15-0001 Krepitev infrastrukture za raziskave in inovacije 16.12.2014 31.12.2023 38.689.510 0,0% 5.898.657 14.066.762 18.724.090 2 0
PVProračunski viri 5.898.657 14.066.762 18.724.090 2 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 5.898.655 12.478.860 17.941.987 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 0 1.587.900 782.100 0 0
(3330) 3330-16-1101 Gradniki, orodja in sistemi 14.04.2016 31.12.2020 8.177.517 9.397.733 100,6% 1.458.483 0 0 0 0
PVProračunski viri 924.994 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 924.994 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 533.489 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1103 Nova Generacija bioloških zdravil 16.05.2016 31.12.2020 7.852.312 8.810.160 98,7% 1.262.558 0 0 0 0
PVProračunski viri 960.018 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 960.018 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 302.540 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1105 Izkoriščanje potenciala biomase 13.05.2016 31.12.2021 7.546.153 8.628.908 99,3% 1.121.335 382.254 0 0 0
PVProračunski viri 796.298 261.781 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 796.298 261.781 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 325.036 120.472 0 0 0
Stran 24 od 269 v EUR
(3330) 3330-16-1106 Funkcionalna živila prihodnosti 16.05.2016 31.12.2020 7.967.038 8.773.624 99,0% 1.427.050 0 0 0 0
PVProračunski viri 949.881 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 949.881 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 477.169 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1111 Spodbujanje raziskovalcev na za četku kariere 2.0 28.06.2016 31.12.2020 5.136.340 5.567.760 95,6% 1.318.680 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.318.680 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.318.680 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1112 Center odli čnosti za raziskave in inovacije 08.11.2017 31.12.2022 39.031.110 39.031.110 31,7% 11.126.530 12.593.949 6.287.803 0 0
PVProračunski viri 5.681.226 11.400.166 6.287.803 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 5.681.226 11.400.166 6.287.803 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 5.442.303 484.228 0 0 0
3457 ZAVOD ZA GRADBENIŠTVO SLOVENIJE FIRMA V ANGLEŠKEM JEZIKU: SLOVENIAN NATIONAL 
BUILDING AND CIVIL ENGINEERING INSTITUTE5.440.283 484.228 0 0 0
7090 UNIVERZA V MARIBORU 2.020 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.000 709.555 0 0 0
(3330) 3330-18-1113 Les in leseni izdelki v življenjski dobi-Woolf 27.02.2018 31.12.2022 2.793.995 2.945.250 36,9% 1.047.358 965.160 285.915 0 0
PVProračunski viri 784.598 559.573 149.611 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 784.598 559.573 149.611 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 262.759 405.587 136.304 0 0
(3330) 3330-18-1114 Frakcioniranje sirotkinih proteinov-Laktika 13.04.2018 31.12.2022 2.325.911 2.452.144 40,5% 744.935 736.313 303.698 0 0
PVProračunski viri 573.648 488.086 182.218 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 573.648 488.086 182.218 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 171.287 248.227 121.480 0 0
(3330) 3330-18-1115 Nova generacija genske terapije SmartGene 01.03.2018 31.12.2021 2.506.311 2.736.285 44,7% 987.869 760.795 0 0 0
PVProračunski viri 720.462 535.559 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 720.462 535.559 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 267.406 225.236 0 0 0
2777 ONKOLOŠKI INŠTITUT LJUBLJANA 267.406 225.236 0 0 0
(3330) 3330-18-1116 Razvoj naprednega orodnega jekla RANO&STEEL 16.04.2018 31.12.2021 2.288.671 2.620.975 60,2% 1.032.343 556.325 0 0 0
PVProračunski viri 700.031 139.081 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 700.031 139.081 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 332.311 417.244 0 0 0
(3330) 3330-18-1117 EKO plazemska obdelava semen- PLASMA 01.03.2018 31.12.2022 2.545.921 2.648.835 28,7% 1.072.032 893.818 272.571 0 0
PVProračunski viri 755.071 586.625 170.331 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 755.071 586.625 170.331 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 316.961 307.193 102.241 0 0
(3330) 3330-18-1118 Učinkovitejši elektromotor-MOTZART 01.03.2018 31.12.2022 2.962.694 3.156.168 35,9% 1.160.545 981.418 361.898 0 0
PVProračunski viri 732.020 598.074 209.080 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 732.020 598.074 209.080 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 428.525 383.343 152.818 0 0
(3330) 3330-18-1119 Napredni senzorski sistemi EAGLE 01.03.2018 31.12.2022 2.725.362 2.911.013 40,9% 930.404 964.638 319.025 0 0
PVProračunski viri 688.800 628.724 166.740 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 688.800 628.724 166.740 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 241.604 335.913 152.285 0 0
(3330) 3330-18-1120 Integrirana pametna opornica-WI BRANT 27.02.2018 31.12.2021 2.408.347 2.560.000 47,8% 1.033.734 768.000 0 0 0
PVProračunski viri 826.987 460.800 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 826.987 460.800 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 206.747 307.200 0 0 0
(3330) 3330-18-1121 Integracija navigacije -ION 12.04.2018 31.12.2021 2.318.136 2.438.000 41,1% 988.970 849.708 0 0 0
PVProračunski viri 818.310 506.352 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 818.310 506.352 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 170.660 343.356 0 0 0
(3330) 3330-18-1122 Razvoj samoadaptivnih gosp. aparatov-SPOT 01.03.2018 31.12.2021 2.684.890 3.009.938 58,4% 1.188.642 647.992 0 0 0
PVProračunski viri 807.845 343.868 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 807.845 343.868 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 380.797 304.124 0 0 0
(3330) 3330-18-1123 Inteligentni sistemi za kontrolo - ROBKONCEL 01.03.2018 31.12.2021 3.103.433 3.296.650 43,4% 1.693.439 875.745 0 0 0
PVProračunski viri 992.929 430.359 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 992.929 430.359 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 700.510 445.386 0 0 0
(3330) 3330-18-1124 Modeliranje procesiranja Al zlitin-MARTIN 01.03.2018 31.12.2022 2.666.090 2.911.122 50,4% 1.074.344 782.472 192.667 0 0
PVProračunski viri 782.305 481.238 119.850 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 782.305 481.238 119.850 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 292.038 301.234 72.817 0 0
(3330) 3330-18-1125 Doseganje čistosti jekel- ČMRLJ 11.04.2018 31.12.2021 3.128.661 3.320.698 35,0% 1.531.651 1.127.333 0 0 0
PVProračunski viri 934.716 591.728 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 934.716 591.728 0 0 0
Stran 25 od 269 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 596.935 535.605 0 0 0
(3330) 3330-18-1126 Napredni materiali za prenos mo či-MAPgears 02.03.2018 31.12.2022 2.675.596 2.710.338 21,6% 1.044.568 1.022.773 281.525 0 0
PVProračunski viri 687.371 685.765 170.186 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 687.371 685.765 170.186 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 357.197 337.008 111.339 0 0
(3330) 3330-18-1127 Razvoj generatorjev za pretvorbo energ. -OSCI-GEN 27.02.2018 31.12.2022 2.671.454 2.816.297 34,7% 706.189 1.066.187 366.744 0 0
PVProračunski viri 560.971 631.593 213.105 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 560.971 631.593 213.105 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 145.218 434.594 153.639 0 0
(3330) 3330-18-1128 Razvoj bio-butiliranih amino smol-Bambi 01.03.2018 31.12.2022 2.636.907 2.580.034 23,3% 941.087 1.053.495 319.884 0 0
PVProračunski viri 487.982 632.263 180.520 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 487.982 632.263 180.520 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 453.105 421.233 139.364 0 0
(3330) 3330-18-1129 Turizem 4.0 obogatene turisti čne izkušnje 01.03.2018 31.12.2021 2.125.330 2.319.240 56,6% 1.037.838 311.850 0 0 0
PVProračunski viri 582.484 275.814 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 582.484 275.814 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 455.354 36.036 0 0 0
(3330) 3330-18-1130 Baterija visokih obremenitev-3H Baterije 02.03.2018 31.12.2021 1.453.563 1.545.275 45,4% 571.625 515.092 0 0 0
PVProračunski viri 395.287 381.067 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 395.287 381.067 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 176.337 134.024 0 0 0
(3330) 3330-18-1131 Storitve za varnost v omrežjih 5G Varnost 01.03.2018 31.12.2022 2.808.202 3.024.274 25,5% 1.123.260 1.051.378 133.400 0 0
PVProračunski viri 772.993 609.897 60.910 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 772.993 609.897 60.910 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 350.267 441.481 72.490 0 0
(3330) 3330-18-1132 Optimizacija polimernih izdelkov-CoSiMA 01.03.2018 31.12.2022 2.720.762 2.964.188 38,9% 1.062.786 839.853 271.717 0 0
PVProračunski viri 630.542 533.550 172.619 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 630.542 533.550 172.619 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 432.244 306.303 99.098 0 0
(3330) 3330-18-1133 Robotizirana delovna mesta - ROBOTOOL-1 01.03.2018 31.12.2021 2.683.502 2.888.453 46,0% 1.072.274 962.722 0 0 0
PVProračunski viri 674.341 661.324 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 674.341 661.324 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 397.933 301.398 0 0 0
(3330) 3330-18-1134 Multifunkcijski ovoj objektov- DOM+ 02.03.2018 31.12.2022 2.868.708 2.983.276 30,2% 1.072.057 1.071.130 393.075 0 0
PVProračunski viri 791.423 673.756 200.541 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 791.423 673.756 200.541 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 280.634 397.375 192.534 0 0
(3330) 3330-18-1135  Izločanje antibiotikov - AB FREE 01.03.2018 31.12.2022 2.747.480 2.964.010 42,8% 862.265 889.525 414.331 0 0
PVProračunski viri 586.945 618.137 211.473 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 586.945 618.137 211.473 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 275.320 271.388 202.858 0 0
(3330) 3330-18-1136 Napredni materiali-NexGenHVEC 01.03.2018 31.12.2022 2.408.230 2.608.941 46,6% 902.355 752.044 121.379 0 0
PVProračunski viri 632.980 399.726 60.270 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 632.980 399.726 60.270 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 269.376 352.318 61.109 0 0
(3330) 3330-18-1137 Nadgradnja raziskovalnih infrastruktur- HPC RIVR 29.05.2018 31.12.2021 20.247.190 20.281.810 23,9% 6.949.669 9.233.736 0 0 0
PVProračunski viri 6.743.974 9.231.626 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 6.743.974 9.231.626 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 205.695 2.110 0 0 0
7090 UNIVERZA V MARIBORU 205.695 2.110 0 0 0
(3330) 3330-19-1138 Raziskovalci na za četku kariere 2.1 29.03.2019 31.12.2022 7.310.877 8.069.148 29,5% 2.460.804 2.460.804 1.435.469 0 0
PVProračunski viri 2.460.804 2.460.804 1.435.469 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.460.804 2.460.804 1.435.469 0 0
(3330) 3330-19-1139 Razvoj raziskovalne infrastrukture CLARIN 11.01.2019 31.12.2021 528.271 477.933 20,6% 276.955 152.315 0 0 0
PVProračunski viri 275.300 91.700 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 275.300 91.700 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.655 60.615 0 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 1.655 60.615 0 0 0
(3330) 3330-19-1140 Razvoj raziskovalne infrastrukture projekt CERIC 19.11.2018 31.12.2020 3.325.940 3.360.771 28,5% 2.379.409 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.170.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.170.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 209.409 0 0 0 0
3445 KEMIJSKI INŠTITUT LJUBLJANA, HAJDRIHOVA 19 V ANGLEŠKEM JEZIKU: NATIONAL INSTITUTE 
OF CHEMISTRY, LJUBLJANA, HAJDRIHOVA 19, SLOVENIA209.409 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1141 Razvoj raziskovalne infrastrukture DARIAH 18.12.2018 31.12.2020 102.026 102.026 87,7% 42.803 0 0 0 0
PVProračunski viri 42.803 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 42.803 0 0 0 0
Stran 26 od 269 v EUR
(3330) 3330-19-1142 Razvoj raziskovalne infrastrukture EPOS 19.11.2018 31.12.2021 1.826.964 1.826.964 30,0% 882.680 396.284 0 0 0
PVProračunski viri 882.680 396.284 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 882.680 396.284 0 0 0
(3330) 3330-19-1143 Razvoj raziskovalne infrastrukture LifeWatch 16.11.2018 31.12.2021 3.299.977 3.299.977 30,0% 58.344 2.251.648 0 0 0
PVProračunski viri 58.344 2.251.648 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 58.344 2.251.648 0 0 0
(3330) 3330-19-1144 Razvoj raziskovalne infrastrukture EATRIS 20.11.2018 31.12.2021 2.208.000 2.368.000 21,5% 1.713.000 20.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.555.365 20.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.555.365 20.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 157.635 0 0 0 0
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 154.000 0 0 0 0
7090 UNIVERZA V MARIBORU 3.635 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1145 Razvoj raziskovalne infrastrukture ELIKSIR 20.11.2018 31.12.2021 5.276.005 5.288.546 30,2% 1.263.170 2.421.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.261.000 2.421.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.261.000 2.421.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.170 0 0 0 0
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 2.170 0 0 0 0
(3330) 3330-20-1146 Biotehnološko sti čišče NIB-1. faza 24.10.2017 31.12.2023 20.777.441 20.777.441 3,8% 357.853 7.450.923 9.724.943 2.466.282 0
PVProračunski viri 357.853 7.450.923 9.724.943 2.466.282 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 357.853 7.450.923 9.724.943 2.466.282 0
(3340) 3340-19-0051 Mreža centrov raziskovalnih umetnosti in kulture 22.02.2019 31.12.2022 3.315.000 4.500.000 15,2% 1.677.500 1.037.500 500.000 0 0
PVProračunski viri 1.677.500 1.037.500 500.000 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.677.500 1.037.500 500.000 0 0
(3340) 3340-19-0053 Platforma za sodobno raziskovalno umetnost 22.02.2019 31.12.2022 3.315.000 4.500.000 17,6% 1.677.500 1.037.500 500.000 0 0
(3340) 3340-20-0048 Razvoj slovenš čine v digitalnem okolju 12.02.2020 31.12.2022 3.702.493 4.002.493 0,0% 800.400 1.600.500 1.301.593 0 0
PVProračunski viri 800.000 1.600.000 1.300.000 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 800.000 1.600.000 1.300.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 400 500 1.593 0 0
3330-19-S001 Financiran je RRD 203.731.280 225.244.928 225.244.928 225.244.928 51.576.929
(3330) 3330-19-0001 Usposabljanje in razvoj znans kadrov 2019-2022 01.01.2019 31.12.2023 137.749.128 140.700.000 32,9% 28.181.159 28.181.159 28.181.159 28.181.159 0
PVProračunski viri 28.181.159 28.181.159 28.181.159 28.181.159 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 28.181.159 28.181.159 28.181.159 28.181.159 0
(3330) 3330-19-0002 Raziskovalna dejavnost 2019-2022 01.01.2019 31.12.2023 646.007.562 642.400.000 28,9% 120.470.701 140.189.349 140.189.349 140.189.349 0
PVProračunski viri 120.470.701 140.189.349 140.189.349 140.189.349 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 120.470.701 140.189.349 140.189.349 140.189.349 0
(3330) 3330-19-0003 Ustanoviteljske obv in infrast prog.2019-2022 01.01.2019 31.12.2024 231.217.656 243.050.000 27,7% 39.504.485 38.504.485 38.504.485 38.504.485 38.504.485
PVProračunski viri 39.504.485 38.504.485 38.504.485 38.504.485 38.504.485
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 39.504.485 38.504.485 38.504.485 38.504.485 38.504.485
(3330) 3330-19-0004 Mednarodno znanstveno sodelovanje 2019-2022- ARRS 01.01.2019 31.12.2025 14.106.078 16.150.000 22,3% 2.191.222 1.986.222 1.986.222 1.986.222 3.972.444
PVProračunski viri 2.191.222 1.986.222 1.986.222 1.986.222 3.972.444
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.191.222 1.986.222 1.986.222 1.986.222 3.972.444
(3330) 3330-19-0005 Znanstvena literatura in OSIC 2019-2022 01.01.2019 31.12.2023 37.222.387 32.500.000 26,5% 7.283.713 7.283.713 7.283.713 7.283.713 0
PVProračunski viri 7.283.713 7.283.713 7.283.713 7.283.713 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.283.713 7.283.713 7.283.713 7.283.713 0
(3330) 3330-19-0006 Raziskovalna oprema 2019-2022 01.01.2019 31.12.2024 45.600.001 53.500.000 11,5% 6.100.000 9.100.000 9.100.000 9.100.000 9.100.000
PVProračunski viri 6.100.000 9.100.000 9.100.000 9.100.000 9.100.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 6.100.000 9.100.000 9.100.000 9.100.000 9.100.000
Ukrepi     100.000 116.320 116.320 0 0
(3330) 3330-19-0009 Podporne aktivnosti znanosti 2019-2022 01.01.2019 31.12.2022 422.640 34,5% 100.000 116.320 116.320 0 0
PVProračunski viri 100.000 116.320 116.320 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 100.000 116.320 116.320 0 0
050202 Mednarodne aktivnosti na podro čju znanosti 9.888.436 10.887.434 13.256.621 4.997.019 3.654.819
3211-11-S015 Mednarodno sodelovan je in okvirni pro grami EU 3.044.702 3.726.237 6.242.143 4.585.486 3.654.819
 EP (3330) 3330-18-0023 EU aktivnosti na podro čju znanosti 2020-2024 24.08.2017 31.12.2024 18.561.299 0,0% 648.396 3.430.456 6.242.143 4.585.486 3.654.819
PVProračunski viri 648.396 3.430.456 6.242.143 4.585.486 3.654.819
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 648.396 3.430.456 6.242.143 4.585.486 3.654.819
(3330) 3330-14-0007 Mednarodno znanstveno sodelovanje MIZŠ 19.08.2013 31.12.2021 11.275.289 12.609.644 92,9% 1.521.054 85.667 0 0 0
PVProračunski viri 1.521.054 85.667 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.521.054 85.667 0 0 0
(3330) 3330-15-0018 EU aktivnosti na podro čju znanosti 12.01.2015 31.12.2021 2.361.755 2.500.000 59,9% 875.252 210.114 0 0 0
PVProračunski viri 875.252 210.114 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 875.252 210.114 0 0 0
Stran 27 od 269 v EUR
3330-19-S002 Projekti ERA s podro čja biotehnolo gije 382.000 451.333 451.333 69.333 0
(3330) 3330-20-5001 Sintetične mikrobne skupnosti za limonen izdelke 13.12.2018 31.03.2023 1.354.000 1.354.000 0,0% 382.000 451.333 451.333 69.333 0
PVProračunski viri 0 69.333 69.333 69.333 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 69.333 69.333 69.333 0
SOVDrugi sovlagatelji 382.000 382.000 382.000 0 0
3330-19-S003 Projekti ERA s podro čja medicine 1.544.733 1.544.733 1.531.014 0 0
(3330) 3330-20-5002 Raziskava o diagnostiki nevroendokrinih novotvorb 26.07.2018 30.06.2022 690.843 690.843 0,0% 230.281 230.281 230.281 0 0
PVProračunski viri 70.000 70.000 70.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 70.000 70.000 70.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 160.281 160.281 160.281 0 0
(3330) 3330-20-5003 Personaliziran pristop do zdravil za alergijo 24.07.2018 30.06.2022 1.564.629 1.564.629 0,0% 521.543 521.543 521.543 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 451.543 451.543 451.543 0 0
(3330) 3330-20-5005 Biomolekularne analize za zdravljenje acne inversa 13.07.2018 30.04.2022 2.365.008 2.378.727 0,0% 792.909 792.909 779.190 0 0
PVProračunski viri 70.000 70.000 56.281 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 70.000 70.000 56.281 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 722.909 722.909 722.909 0 0
3330-19-S004 Projekti s podro čja človeških mož ganov in grafena 816.148 1.025.348 892.348 342.200 0
(3330) 3330-20-5004 Laserska izdelava grafenskih elektrod 12.02.2020 31.12.2023 1.237.600 1.237.600 0,0% 343.333 412.533 412.533 69.200 0
PVProračunski viri 0 69.200 69.200 69.200 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 69.200 69.200 69.200 0
SOVDrugi sovlagatelji 343.333 343.333 343.333 0 0
(3330) 3330-20-5006 Električno vodeni feromagnetizem v polprevodnikih 12.02.2020 31.12.2023 1.000.550 1.000.550 0,0% 263.517 333.517 200.517 203.000 0
PVProračunski viri 0 70.000 70.000 70.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 70.000 70.000 70.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 263.517 263.517 130.517 133.000 0
(3330) 3330-20-5007 Premazi in hibridi za zaznavanja tlaka 12.02.2020 31.12.2023 837.894 837.894 0,0% 209.298 279.298 279.298 70.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 209.298 209.298 209.298 0 0
3330-20-S001 ForestValue - ERA gozdarstvo in lesarstvo 4.020.853 4.039.783 4.039.783 0 0
(3330) 3330-20-5008 Mali gozdovi - veliki igralci 14.08.2018 31.01.2022 1.810.259 1.818.600 3,4% 597.859 606.200 606.200 0 0
PVProračunski viri 61.659 70.000 70.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 61.659 70.000 70.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 536.200 536.200 536.200 0 0
(3330) 3330-20-5009 Uporaba drobnega lesa 14.08.2018 09.02.2022 1.222.101 1.225.000 4,0% 405.434 408.333 408.333 0 0
PVProračunski viri 67.101 70.000 70.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 67.101 70.000 70.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 338.333 338.333 338.333 0 0
(3330) 3330-20-5010 Križno laminirane lesne konstrukcije 13.08.2018 09.02.2022 1.312.314 1.312.314 5,3% 437.438 437.438 437.438 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 367.438 367.438 367.438 0 0
(3330) 3330-20-5011 Inovativno oblikovanje lesenih gradbenih komponent 14.08.2018 28.02.2022 2.362.343 2.364.492 0,0% 786.015 788.164 788.164 0 0
PVProračunski viri 67.851 70.000 70.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 67.851 70.000 70.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 718.164 718.164 718.164 0 0
(3330) 3330-20-5012 Inovativne strategije upravljanja gozdov 14.08.2018 30.04.2022 1.620.576 1.620.576 4,3% 540.192 540.192 540.192 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 470.192 470.192 470.192 0 0
(3330) 3330-20-5013 Odziv visokih lesenih stavb na veter 13.08.2018 28.02.2022 2.020.495 2.023.425 0,0% 671.545 674.475 674.475 0 0
PVProračunski viri 67.070 70.000 70.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 67.070 70.000 70.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 604.475 604.475 604.475 0 0
(3330) 3330-20-5014 Specifikacija u činkovitosti lesa 14.08.2018 28.02.2022 1.752.330 1.754.941 0,0% 582.370 584.980 584.980 0 0
PVProračunski viri 67.389 70.000 70.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 67.389 70.000 70.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 514.980 514.980 514.980 0 0
Ukrepi     80.000 100.000 100.000 0 0
(3330) 3211-11-0018 Mednarodne aktivnosti na podro čju znanosti 01.01.2011 31.12.2022 16.318.495 98,5% 80.000 100.000 100.000 0 0
PVProračunski viri 80.000 100.000 100.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 80.000 100.000 100.000 0 0
Stran 28 od 269 v EUR
050203 Znanstveno raziskovalna dejavnost Slovenske akademije znanosti in 
umetnosti540.000 540.000 540.000 0 0
Ukrepi     540.000 540.000 540.000 0 0
(3911) 3911-11-0001 Znanstveno raziskovalni center 01.01.2011 31.12.2022 5.541.285 76,4% 540.000 540.000 540.000 0 0
PVProračunski viri 540.000 540.000 540.000 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 540.000 540.000 540.000 0 0
050204 Podpora raziskovalni infrastrukturi 13.806.020 14.748.412 13.131.982 2.940.752 86.092.986
3211-11-S008 Sofinanciran je investici j v raziskov. de javnosti 2.075.439 2.604.151 3.344.705 2.473.764 85.032.022
 EP (3330) 3330-18-0003 Nove investicije na podro čju znanosti 01.01.2018 31.12.2024 8.508.605 0,0% 17.568 465.500 3.078.009 2.473.764 2.473.764
PVProračunski viri 17.568 465.500 3.078.009 2.473.764 2.473.764
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 17.568 465.500 3.078.009 2.473.764 2.473.764
(3330) 3211-06-0004 Kmetijski inštitut Slovenije-Jablje 18.04.2011 31.12.2027 35.424.089 35.424.088 3,3% 0 50.000 0 0 34.199.028
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 50.000 0 0 34.199.028
3482 KMETIJSKI INŠTITUT SLOVENIJE 0 50.000 0 0 34.199.028
(3330) 3211-06-0005 Inštitut za hidravli čne raziskave 16.08.2005 31.12.2025 3.338.340 3.338.340 41,3% 0 0 0 0 1.958.263
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 0 0 1.958.263
(3330) 3211-11-0038 Center za nove tehnologije-IJS-2.faza-leasing 03.02.2011 31.12.2039 21.507.487 21.507.487 9,9% 27.032 330.000 0 0 19.022.601
PVProračunski viri 27.032 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 27.032 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 330.000 0 0 19.022.601
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 0 330.000 0 0 19.022.601
(3330) 3330-17-0003 Vzdrževanje premoženja RS 2017-2020 15.06.2016 31.12.2020 385.856 381.500 78,0% 110.770 0 0 0 0
PVProračunski viri 110.770 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 110.770 0 0 0 0
(3330) 3330-17-0056 INZ-umestitev v nove prostore 08.09.2017 30.12.2020 1.428.937 1.373.815 95,6% 541.505 0 0 0 0
PVProračunski viri 541.505 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 541.505 0 0 0 0
(3330) 3330-18-0061 Izgradnja Centra znanosti 22.12.2017 31.12.2028 31.185.279 26.102.483 3,1% 1.359.188 1.758.651 266.696 0 27.378.366
PVProračunski viri 1.359.188 1.758.651 266.696 0 27.378.366
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.359.188 1.758.651 266.696 0 27.378.366
(3330) 3330-19-0061 INV-Prenova prostorov v Lendavi 02.09.2019 31.12.2020 108.316 113.568 100,0% 19.377 0 0 0 0
PVProračunski viri 19.377 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 19.377 0 0 0 0
3211-11-S014 Podpora raziskovalni infrastrukturi 2.725.527 2.851.834 494.850 296.988 890.964
(3330) 3211-09-0005 Podpora raziskovalni infrastrukturi 16.10.2007 31.12.2022 25.777.483 21.481.236 90,5% 2.043.539 2.404.846 47.862 0 0
PVProračunski viri 2.043.539 2.404.846 47.862 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.043.539 2.404.846 47.862 0 0
(3330) 3330-13-0019 Oprema za IZUM 19.09.2011 31.12.2020 2.311.928 2.000.000 92,5% 276.988 0 0 0 0
PVProračunski viri 276.988 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 276.988 0 0 0 0
(3330) 3330-18-0021 Investicije v opremo na ARRS 2018-2021 18.08.2017 31.12.2022 943.670 1.140.000 34,0% 405.000 150.000 150.000 0 0
PVProračunski viri 405.000 150.000 150.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 405.000 150.000 150.000 0 0
(3330) 3330-20-8203 Oprema za delovanje IZUM 2021-2024 10.08.2020 31.12.2026 1.781.928 2.000.000 0,0% 0 296.988 296.988 296.988 890.964
PVProračunski viri 0 296.988 296.988 296.988 890.964
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 296.988 296.988 296.988 890.964
Ukrepi     9.005.054 9.292.427 9.292.427 170.000 170.000
(3330) 3211-11-0026 Delovanje ARRS 01.01.2011 31.12.2022 39.651.081 77,4% 3.848.054 3.915.427 3.915.427 0 0
PVProračunski viri 3.848.054 3.915.427 3.915.427 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.848.054 3.915.427 3.915.427 0 0
(3330) 3211-11-0027 Delovanje IZUM in informacijska infrastruktura 01.01.2011 31.12.2022 54.083.329 79,1% 4.867.000 5.047.000 5.047.000 0 0
PVProračunski viri 4.867.000 5.047.000 5.047.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.867.000 5.047.000 5.047.000 0 0
(3330) 3211-11-0030 Promocija programov, recenzije in ekspertize 01.01.2011 31.12.2022 1.414.435 71,8% 120.000 160.000 160.000 0 0
PVProračunski viri 120.000 160.000 160.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 120.000 160.000 160.000 0 0
(3330) 3330-17-0002 Ravnanje s stvarnim premoženjem - znanost 01.01.2017 31.12.2024 1.325.158 42,4% 170.000 170.000 170.000 170.000 170.000
PVProračunski viri 170.000 170.000 170.000 170.000 170.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 170.000 170.000 170.000 170.000 170.000
Stran 29 od 269 v EUR
0503Človeški viri v podporo znanosti 3.311.627 3.344.627 3.363.627 236.154 561.925
050301 Podporna dejavnost Sloven ske akademije znanosti in umetnosti 1.611.627 1.644.627 1.663.627 236.154 561.925
3911-11-S001 Investici je SAZU 123.148 128.148 122.148 195.854 539.825
 EP (3911) 3911-20-0001 Vlaganja v osnovna sredstva 2021 do 2024 06.08.2019 31.12.2024 90.000 0,0% 0 0 0 50.000 40.000
PVProračunski viri 0 0 0 50.000 40.000
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 0 0 0 50.000 40.000
(3911) 3911-13-0001 Investicijsko vzdrževanje objektov 2014-2017 22.02.2012 31.12.2023 133.169 160.000 55,2% 14.228 19.228 11.228 15.000 0
PVProračunski viri 14.228 19.228 11.228 15.000 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 14.228 19.228 11.228 15.000 0
(3911) 3911-14-0001 Nabave knjig in arhivskega gradiva 2014-2018 19.02.2013 31.12.2024 47.942 58.000 52,3% 4.000 4.000 4.000 6.689 7.000
PVProračunski viri 4.000 4.000 4.000 6.689 7.000
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 4.000 4.000 4.000 6.689 7.000
(3911) 3911-17-0001 Manjše nabave OS 2018-2021 30.06.2016 31.12.2024 158.731 192.000 44,8% 20.000 15.000 15.500 35.000 17.000
PVProračunski viri 20.000 15.000 15.500 35.000 17.000
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 20.000 15.000 15.500 35.000 17.000
(3911) 3911-18-0003 Rekonstrukcija Finžgarjeve hiše 30.03.2018 31.12.2028 914.006 914.006 9,1% 84.920 89.920 91.420 89.165 475.825
PVProračunski viri 84.920 89.920 91.420 89.165 445.825
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 84.920 89.920 91.420 89.165 445.825
PPUO Občine 0 0 0 0 30.000
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 0 0 0 0 30.000
3911-11-S002 Donaci je SAZU 30.946 29.007 35.400 40.300 22.100
(3911) 3911-07-0001 Sestanki in posveti 24.08.2006 31.12.2021 15.550 18.500 63,0% 1.000 4.761 0 0 0
PVProračunski viri 1.000 4.761 0 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 1.000 4.761 0 0 0
(3911) 3911-07-0002 Znanstvene monografije 24.08.2006 31.12.2020 39.227 32.700 92,3% 3.020 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.020 0 0 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 3.020 0 0 0 0
(3911) 3911-07-0004 Odkup umetniških del 24.11.2006 31.12.2021 98.421 110.000 98,9% 500 581 0 0 0
PVProračunski viri 500 581 0 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 500 581 0 0 0
(3911) 3911-19-0001 Znanstvena periodika SAZU 20.12.2018 31.12.2023 47.702 50.000 28,8% 9.427 9.465 12.000 8.500 0
PVProračunski viri 9.427 9.465 12.000 8.500 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 9.427 9.465 12.000 8.500 0
(3911) 3911-19-0002 Urejanje zapuš čin 05.08.2019 31.12.2024 108.500 110.000 0,0% 17.000 14.200 23.400 31.800 22.100
PVProračunski viri 17.000 14.200 23.400 31.800 22.100
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 17.000 14.200 23.400 31.800 22.100
Ukrepi     1.457.533 1.487.472 1.506.079 0 0
(3911) 3911-11-0003 Podporne dejavnosti - SAZU 01.01.2011 31.12.2022 16.298.717 79,3% 1.457.533 1.487.472 1.506.079 0 0
PVProračunski viri 1.457.533 1.487.472 1.506.079 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 1.457.533 1.487.472 1.506.079 0 0
050302 Mladi raziskovalci, mobilnost in spodbude najboljšim raziskovalcem 210.000 210.000 210.000 0 0
Ukrepi     210.000 210.000 210.000 0 0
(3330) 3211-11-0023 Spodbujanje najboljših raziskovalcev 01.01.2011 31.12.2022 2.094.849 70,8% 210.000 210.000 210.000 0 0
PVProračunski viri 210.000 210.000 210.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 210.000 210.000 210.000 0 0
050304Članske nagrade akademikom 1.490.000 1.490.000 1.490.000 0 0
Ukrepi     1.490.000 1.490.000 1.490.000 0 0
(3911) 3911-11-0002 Članske nagrade akademikom 01.01.2011 31.12.2022 17.397.653 80,7% 1.490.000 1.490.000 1.490.000 0 0
PVProračunski viri 1.490.000 1.490.000 1.490.000 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 1.490.000 1.490.000 1.490.000 0 0
0504 Podpora tehnološkim razvojnim projektom 200.294.514 182.678.575 74.646.964 40.176.899 35.261.574
050402 Znanstveno raziskovalno delo v kmetijstvu in gozdarstvu 2.393.932 18.372.124 18.607.295 20.531.844 35.261.574
2311-11-S034 Projekti ERA net 135.700 16.121.094 16.897.998 18.990.636 32.179.157
 EP (2330) 2330-17-0034 ERA NET - kmetijstvo 13.02.2017 31.12.2025 418.479 0,0% 0 84.487 83.488 83.488 167.016
PVProračunski viri 0 84.487 83.488 83.488 167.016
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 84.487 83.488 83.488 167.016
(2330) 2330-14-0009 ERA NET ARIMnet2 04.02.2013 31.12.2020 20.207 29.566 50,5% 10.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.000 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 10.000 0 0 0 0
(2330) 2330-17-0033 ERA NET Trajnostna živinoreja 07.02.2017 31.12.2021 321.815 340.532 85,2% 46.800 13.732 0 0 0
PVProračunski viri 46.800 13.732 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 46.800 13.732 0 0 0
Stran 30 od 269 v EUR
(2330) 2330-18-0026 ERA NET CORE Organic Cofund 22.01.2018 31.12.2022 904.348 924.169 9,6% 40.500 8.837 786.400 0 0
PVProračunski viri 40.500 8.837 1.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 40.500 8.837 1.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 785.400 0 0
(2330) 2330-20-0024 Pospeševanje trajnost. in krožnega biogospodarstva 21.08.2019 31.12.2023 2.999.838 2.999.838 0,0% 38.400 38.400 22.000 2.901.038 0
PVProračunski viri 38.400 38.400 22.000 8.225 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 38.400 38.400 22.000 8.225 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 0 0 106.000 0
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 0 0 0 106.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 0 2.786.813 0
(2330) 2330-20-0045 Pametno, trajnostno upravljanje s kmet. tlemi 01.02.2020 31.01.2025 80.000.000 8.000.000 0,0% 0 15.975.638 16.006.110 16.006.110 32.012.141
PVProračunski viri 0 54.544 69.780 69.780 139.520
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 54.544 69.780 69.780 139.520
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 54.544 69.780 69.780 139.520
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 0 54.544 69.780 69.780 139.520
SOVDrugi sovlagatelji 0 15.866.550 15.866.550 15.866.550 31.733.101
2330-13-S007 Raziskave v kmeti jstvu in gozdarstvu 984.723 1.333.144 1.709.297 1.541.209 3.082.417
 EP (2330) 2330-17-0032 Raziskovalna dejavnost v kmetijstvu in gozdarstvu 13.02.2017 31.12.2025 7.197.586 0,0% 367.690 665.062 1.541.209 1.541.209 3.082.417
PVProračunski viri 367.690 665.062 1.541.209 1.541.209 3.082.417
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 367.690 665.062 1.541.209 1.541.209 3.082.417
(2330) 2330-18-0025 MedVitis - Ohranjanje raznolikosti vinske trte 06.03.2018 31.12.2021 227.000 227.000 17,0% 17.000 180.000 0 0 0
PVProračunski viri 17.000 3.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 17.000 3.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 177.000 0 0 0
(2330) 2330-18-0031 Aplikativni raziskovalni projekti v kmet.2018 27.07.2018 31.12.2021 738.009 1.200.013 18,7% 400.004 200.053 0 0 0
PVProračunski viri 92.001 46.052 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 92.001 46.052 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 300.003 150.001 0 0 0
1647 JAVNA AGENCIJA ZA RAZISKOVALNO DEJAVNOST RS V ANGLEŠKEM JEZIKU: SLOVENIAN 
RESEARCH AGENCY300.003 150.001 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.000 4.000 0 0 0
(2330) 2330-19-0020 Blaženje stresa koruze v lu či klimatskih sprememb 08.01.2019 31.12.2022 350.087 400.117 6,3% 100.019 144.019 84.049 0 0
PVProračunski viri 0 44.000 34.019 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 44.000 34.019 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 100.019 100.019 50.030 0 0
RESEARCH AGENCY100.019 100.019 50.030 0 0
(2330) 2330-19-0021 Izboljšanje kakovosti slovenskih belih vin 07.01.2019 31.12.2022 350.058 400.087 6,3% 100.009 144.009 84.039 0 0
PVProračunski viri 0 44.000 34.009 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 44.000 34.009 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 100.009 100.009 50.030 0 0
RESEARCH AGENCY100.009 100.009 50.030 0 0
2330-18-S002 Ciljni raziskovalni pro jekti - razpis 2018 1.263.509 907.886 0 0 0
(2330) 2330-18-0034 CRP18 Nekemi čne metode zatiranje plevela 30.07.2018 31.12.2021 103.377 120.000 32,7% 42.052 43.799 0 0 0
PVProračunski viri 32.640 31.434 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 32.640 31.434 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 9.412 12.365 0 0 0
RESEARCH AGENCY9.412 12.365 0 0 0
(2330) 2330-18-0035 CRP18 Obvladovanje plodove vinske mušice 30.07.2018 31.12.2021 114.994 130.000 21,5% 26.423 72.811 0 0 0
PVProračunski viri 17.926 54.714 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 17.926 54.714 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 8.497 18.097 0 0 0
RESEARCH AGENCY8.497 18.097 0 0 0
(2330) 2330-18-0036 CRP18 Detekcija virusov influence tipa A 27.07.2018 31.12.2021 155.110 180.000 32,7% 63.094 65.736 0 0 0
PVProračunski viri 49.000 47.220 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 49.000 47.220 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 14.094 18.516 0 0 0
RESEARCH AGENCY14.094 18.516 0 0 0
(2330) 2330-18-0037 CRP18 Poti širjenja gnilobe čebelje zalege 28.07.2018 31.12.2020 99.222 120.000 58,3% 65.222 0 0 0 0
PVProračunski viri 47.600 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 47.600 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 17.622 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY17.622 0 0 0 0
Stran 31 od 269 v EUR
(2330) 2330-18-0038 CRP18 Obvladovanja paratuberkuloze 30.07.2018 31.12.2021 132.685 150.000 21,5% 30.488 83.997 0 0 0
PVProračunski viri 20.683 63.117 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 20.683 63.117 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 9.805 20.880 0 0 0
RESEARCH AGENCY9.805 20.880 0 0 0
(2330) 2330-18-0039 CRP18 Sistem uporabe DNA markerjev 26.07.2018 31.12.2021 97.339 110.000 21,5% 22.350 61.669 0 0 0
PVProračunski viri 15.180 46.400 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 15.180 46.400 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.170 15.269 0 0 0
RESEARCH AGENCY7.170 15.269 0 0 0
(2330) 2330-18-0040 CRP18 Ugotavljanje škod v čebelartsvu 26.07.2018 31.12.2020 23.074 30.000 88,4% 9.624 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.950 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 6.950 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.674 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY2.674 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0041 CRP18 Uporaba tehnol. DNA za ugota. poneverb 27.07.2018 31.12.2020 99.222 120.000 58,3% 65.222 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0042 CRP18 Spremljanje ekon. položaja kmet.gospod. 19.07.2018 31.12.2021 114.994 130.000 21,3% 26.447 72.987 0 0 0
PVProračunski viri 17.950 54.890 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 17.950 54.890 0 0 0
(2330) 2330-18-0043 CRP18 Zasnova IT rešitev v podporo SKP 20.07.2018 31.12.2020 99.222 120.000 58,3% 65.222 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0044 CRP18 Uporaba podatkov satelitskega sistema 30.07.2018 31.12.2020 92.356 119.988 56,7% 39.968 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.300 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 29.300 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 10.668 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY10.668 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0045 CRP18 Spremljanja ponudbe gozdarskih storitev 27.07.2018 31.12.2021 95.531 105.000 39,7% 38.891 35.440 0 0 0
PVProračunski viri 33.529 24.021 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 33.529 24.021 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 5.362 11.419 0 0 0
RESEARCH AGENCY5.362 11.419 0 0 0
(2330) 2330-18-0046 CRP18 Vzpost. sistema vzor čnih kmetij 30.07.2018 31.12.2021 176.914 200.000 21,4% 40.653 112.261 0 0 0
PVProračunski viri 27.580 84.420 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 27.580 84.420 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 13.073 27.841 0 0 0
RESEARCH AGENCY13.073 27.841 0 0 0
(2330) 2330-18-0047 CRP18 Učinko. in ciljnost kmetijske politike 26.07.2018 31.12.2020 206.713 250.000 58,2% 135.963 0 0 0 0
PVProračunski viri 99.250 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 99.250 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 36.713 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY36.713 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0048 CRP18 Pove čanja rodovitnosti tal 27.07.2018 31.12.2021 150.377 170.000 21,5% 34.562 95.135 0 0 0
PVProračunski viri 23.450 71.470 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 23.450 71.470 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 11.112 23.665 0 0 0
RESEARCH AGENCY11.112 23.665 0 0 0
(2330) 2330-18-0049 CRP18 Zmanj. toplog.plinov in amon.na KG 30.07.2018 31.12.2020 119.893 145.000 58,3% 78.793 0 0 0 0
PVProračunski viri 57.500 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 57.500 0 0 0 0
Stran 32 od 269 v EUR
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 21.293 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY21.293 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0050 CRP18 Izboljšanje po čutja rejnih živali 26.07.2018 31.12.2020 124.028 150.000 58,3% 81.528 0 0 0 0
PVProračunski viri 59.500 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 59.500 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 22.028 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY22.028 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0051 CRP18 Uporabnost tujerodnih drevesnih vrst 26.07.2018 31.12.2021 127.375 140.000 40,1% 51.849 46.846 0 0 0
PVProračunski viri 44.700 31.620 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 44.700 31.620 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.149 15.226 0 0 0
RESEARCH AGENCY7.149 15.226 0 0 0
(2330) 2330-18-0052 CRP18 Presoja uspešnosti obnove gozdov 27.07.2018 31.12.2021 113.745 125.000 40,0% 46.313 41.932 0 0 0
PVProračunski viri 39.940 28.360 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 39.940 28.360 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 6.373 13.572 0 0 0
RESEARCH AGENCY6.373 13.572 0 0 0
(2330) 2330-18-0053 CRP18 Vzroki in vplivi vetroloma 27.07.2018 31.12.2021 118.276 130.000 39,9% 48.159 43.717 0 0 0
PVProračunski viri 41.520 29.580 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 41.520 29.580 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 6.639 14.137 0 0 0
RESEARCH AGENCY6.639 14.137 0 0 0
(2330) 2330-18-0054 CRP18 Pregled in presoja modelov razvoja gozdov 28.07.2018 31.12.2020 77.825 90.000 62,0% 48.776 0 0 0 0
PVProračunski viri 38.451 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 38.451 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 10.325 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY10.325 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0055 CRP18 Spremljanja ulova smrekovih podlubnikov 30.07.2018 31.12.2021 122.825 135.000 39,9% 50.014 45.371 0 0 0
PVProračunski viri 43.120 30.690 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 43.120 30.690 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 6.894 14.681 0 0 0
RESEARCH AGENCY6.894 14.681 0 0 0
(2330) 2330-18-0056 CRP18 Ukrep. ob izbruhih gozdu škod. organi. 27.07.2018 31.12.2020 86.473 100.000 62,0% 54.273 0 0 0 0
PVProračunski viri 42.800 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 42.800 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 11.473 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY11.473 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0057 CRP18 Premostitev vrzeli v biogospodarstvu 19.07.2018 31.12.2021 161.242 180.000 30,0% 49.972 82.570 0 0 0
PVProračunski viri 39.350 59.950 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 39.350 59.950 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 10.622 22.620 0 0 0
RESEARCH AGENCY10.622 22.620 0 0 0
(2330) 2330-18-0058 CRP18 Divjad v nelovnih površinah 30.07.2018 31.12.2021 82.066 94.890 62,1% 47.651 3.615 0 0 0
PVProračunski viri 40.390 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 40.390 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.261 3.615 0 0 0
RESEARCH AGENCY7.261 3.615 0 0 0
Ukrepi     10.000 10.000 0 0 0
(2330) 2330-17-0045 Ekspertize na podro čju gozdarstva; 2017-2021 18.08.2017 31.12.2021 60.409 82,1% 10.000 10.000 0 0 0
PVProračunski viri 10.000 10.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 10.000 10.000 0 0 0
050403 Podpora tehnološkim razvojnim projektom 197.900.582 164.306.451 56.039.669 19.645.055 0
1541-15-S003 Spodbu janje naložb pod jetij v R&R 197.900.582 164.306.451 56.039.669 19.645.055 0
 EP (1541) 1541-15-0002 Spodbujanje naložb podjetij v R&R 16.12.2014 31.12.2023 101.145.709 0,0% 18.931.370 44.091.641 21.298.771 16.823.927 0
PVProračunski viri 18.931.370 44.091.641 21.298.771 16.823.927 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 18.790.251 32.581.006 3.733.992 10.073.925 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 5.976.145 8.114.777 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 141.117 5.534.489 9.450.000 6.750.000 0
Stran 33 od 269 v EUR
(2130) 2130-17-0101 P_DEMO-Pametni sistemi toplotne energije - PSTE 20.02.2017 31.12.2020 2.770.846 3.455.220 40,4% 1.650.740 0 0 0 0
PVProračunski viri 232.443 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 232.443 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.418.297 0 0 0 0
(2130) 2130-17-0102 P_DEMO-ADVANCED LISA 23.02.2017 31.12.2020 777.612 970.000 61,3% 300.951 0 0 0 0
PVProračunski viri 77.457 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 77.457 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 223.495 0 0 0 0
(2130) 2130-17-0104 P_DEMO-Demonstracija Energijskega Upravljanja 23.02.2017 31.12.2020 4.757.014 5.134.870 78,8% 1.009.490 0 0 0 0
PVProračunski viri 413.327 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 413.327 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 596.163 0 0 0 0
(2130) 2130-17-0105 P_DEMO-Optimizacija pretvorbe energije taljenja 24.02.2017 31.12.2020 4.017.037 4.081.434 78,1% 881.098 0 0 0 0
PVProračunski viri 441.869 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 441.869 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 439.229 0 0 0 0
(2130) 2130-17-0106 P_DEMO-Pametne naprave v aktivnem omrežju (PAKT) 22.02.2017 31.12.2020 5.258.905 5.540.688 73,3% 1.405.534 0 0 0 0
PVProračunski viri 514.472 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 514.472 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 891.063 0 0 0 0
(2130) 2130-17-0107 P_DEMO-RD tehnologij pri malih odjemalcih 23.02.2017 31.12.2020 2.762.273 3.327.547 83,4% 662.821 0 0 0 0
PVProračunski viri 231.221 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 231.221 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 431.600 0 0 0 0
(2130) 2130-17-1602 Eureka 16 - Etrust - Integ. sist. optim. proizvod. 07.10.2016 31.12.2020 199.634 240.000 90,0% 40.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 20.000 0 0 0 0
(2130) 2130-17-1603 Eureka 16 - Prosys - Integ. sist. optim. proizvod. 07.10.2016 31.12.2020 313.078 360.000 79,6% 90.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 30.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 30.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 60.000 0 0 0 0
(2130) 2130-17-1604 Eureka16 - ZlatarnaCelje - Izdelava AU nanodelcev 06.10.2016 31.12.2020 881.386 1.086.000 67,4% 329.980 0 0 0 0
PVProračunski viri 58.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 58.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 271.980 0 0 0 0
(2130) 2130-17-1605 Eureka 16 - Gorenje Orodjarna - Pametna orodja 06.10.2016 31.12.2020 333.891 411.190 91,7% 39.287 0 0 0 0
PVProračunski viri 11.715 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 11.715 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 27.572 0 0 0 0
(2130) 2130-17-1606 Eureka 16 - TPV - Pametna orodja 06.10.2016 31.12.2020 230.210 231.723 73,3% 69.122 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.649 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 7.649 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 61.473 0 0 0 0
(2130) 2130-17-1607 Eureka 16 - Ferro črtalič - Sensi-Snow Blast 09.10.2016 31.12.2020 574.467 594.431 64,0% 256.449 0 0 0 0
PVProračunski viri 49.724 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 49.724 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 206.724 0 0 0 0
(2130) 2130-17-1608 Eureka 16 - Prevent&Deloza - Funkc. obla č. SWEAR 06.10.2016 31.12.2020 472.915 577.038 83,2% 138.614 0 0 0 0
PVProračunski viri 59.307 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 59.307 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 79.307 0 0 0 0
(2130) 2130-17-1611 Eureka 16 - Intra Lighting - Linij. svetl. sistem 10.10.2016 31.12.2020 509.829 620.031 78,7% 116.712 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.356 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 8.356 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 108.356 0 0 0 0
(2130) 2130-17-1612 Eureka 16 - Parsek- Ponudnice digit. zdrav. stor. 07.10.2016 31.12.2020 573.147 602.661 75,7% 175.186 0 0 0 0
PVProračunski viri 37.593 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 37.593 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 137.593 0 0 0 0
(2130) 2130-17-1613 Eureka 16 - Eurotronik - Sist.za izbol.zdrav. nege 05.10.2016 31.12.2020 488.014 567.190 84,2% 103.592 0 0 0 0
PVProračunski viri 26.796 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 26.796 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 76.796 0 0 0 0
Stran 34 od 269 v EUR
(2130) 2130-17-1614 Eureka 16 - Gostol TST- Stroj za mikrokovanje 07.10.2016 31.12.2020 473.524 590.028 66,1% 183.003 0 0 0 0
PVProračunski viri 38.001 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 38.001 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 145.002 0 0 0 0
(2130) 2130-17-1615 Eureka 16 - TKC - Prenos. napr. za laser. varjenje 10.10.2016 31.12.2020 507.447 633.535 54,2% 232.594 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 232.594 0 0 0 0
(2130) 2130-18-0011 Rastlinska hranila iz morske vode SME 2 18.09.2017 31.12.2020 2.143.274 2.407.063 84,2% 719.163 0 0 0 0
PVProračunski viri 202.893 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 202.893 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 516.270 0 0 0 0
(2130) 2130-18-0012 Lamelna vetrna turbina z dodatno funkcijo SME 2 20.09.2017 31.12.2021 3.344.668 3.443.436 36,8% 2.562.602 101.170 0 0 0
PVProračunski viri 892.908 9.956 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 892.908 9.956 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.669.694 91.214 0 0 0
(2130) 2130-18-0013 Pametni laboratorijski dnevnik SME 2 29.09.2017 31.12.2020 1.149.979 1.410.925 56,3% 727.935 0 0 0 0
PVProračunski viri 225.649 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 225.649 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 502.286 0 0 0 0
(2130) 2130-18-0014 Odkrivanje neantropogenega onesnažev. zraka SME 2 29.09.2017 31.12.2020 1.057.547 1.194.650 51,0% 654.345 0 0 0 0
PVProračunski viri 216.760 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 216.760 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 437.585 0 0 0 0
(2130) 2130-18-0015 Razvoj naprednega planocentri čnega sklopa SME 2 22.09.2017 31.12.2020 1.377.849 1.495.509 42,8% 788.711 0 0 0 0
PVProračunski viri 158.616 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 158.616 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 630.094 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1201 Pametna specializacija Material - 2. faza 31.07.2017 30.06.2020 807.233 834.420 94,3% 93.426 0 0 0 0
PVProračunski viri 47.451 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 47.451 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 45.975 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1202 Pametna specializacija Zdravje medicina-2. faza 18.07.2017 30.06.2020 775.200 816.000 60,5% 342.491 0 0 0 0
PVProračunski viri 262.294 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 262.294 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 80.197 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1203 Pametna specializacija Turizem 2. faza 08.08.2017 30.06.2020 782.382 931.449 58,5% 324.678 0 0 0 0
PVProračunski viri 177.301 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 177.301 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 147.377 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1204 Pametna specializacija Krožno gospodarstvo 2. faza 02.10.2017 30.06.2020 725.805 898.545 76,6% 169.779 0 0 0 0
PVProračunski viri 116.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 116.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 53.779 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1205 Pametna specializacija Mobilnost ACS+ 2. faza 16.10.2017 30.06.2020 533.046 570.894 76,9% 150.288 0 0 0 0
PVProračunski viri 107.561 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 107.561 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 42.727 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1206 Pametna specializacija Mobilnost - Logist 2. faza 16.10.2017 30.06.2020 105.159 120.000 57,6% 51.940 0 0 0 0
PVProračunski viri 44.590 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 44.590 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.350 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1207 Pametna specializacija Stavbe in dom PNSUS 2.faza 02.11.2017 30.06.2020 443.412 488.000 67,1% 230.383 0 0 0 0
PVProračunski viri 90.383 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 90.383 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 140.000 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1208 Pametna specializacija Stavbe in dom - LL 2. faza 02.11.2017 30.06.2020 179.027 198.000 93,6% 29.481 0 0 0 0
PVProračunski viri 17.981 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 17.981 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 11.500 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1209 Pametna specializacija Stavbe in dom NNGP 2. faza 02.11.2017 30.06.2020 131.245 140.000 83,7% 34.711 0 0 0 0
PVProračunski viri 22.591 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 22.591 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.120 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1210 Pametna specializacija Hrana 2.faza 06.11.2017 30.06.2020 768.614 841.600 86,8% 148.626 0 0 0 0
PVProračunski viri 94.347 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 94.347 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 54.279 0 0 0 0
Stran 35 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-1211 Pametna specializacija Mesta in skupnosti-VM 2.f 06.11.2017 30.06.2020 735.716 855.000 52,8% 438.411 0 0 0 0
PVProračunski viri 193.308 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 193.308 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 245.103 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1212 Pametna specializacija Mesta in skupnosti-IKT 2f 06.11.2017 30.06.2020 717.350 862.000 74,4% 241.558 0 0 0 0
PVProračunski viri 61.558 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 61.558 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 180.000 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1213 Pametna specializacija Tovarne prihodnosti-PT 2.F 07.11.2017 30.06.2020 352.957 439.212 77,3% 122.961 0 0 0 0
PVProračunski viri 42.961 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 42.961 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 80.000 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1214 Pametna specializacija Tovarne prihodnosti-PMO 2.F 07.11.2017 30.06.2020 509.747 582.454 78,7% 221.072 0 0 0 0
PVProračunski viri 171.403 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 171.403 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 49.669 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1215 Pametna specializacija Tovarne prihodnosti-ISV 2.F 07.11.2017 30.06.2020 458.980 511.842 62,8% 192.627 0 0 0 0
PVProračunski viri 46.279 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 46.279 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 146.348 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1216 Pametna specializacija - Tov. prihodnosti -NT 2.F 07.11.2017 30.06.2020 920.636 1.026.880 65,4% 504.713 0 0 0 0
PVProračunski viri 321.271 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 321.271 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 183.442 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1701 Napredni mehatronski štan čni sistem 05.10.2017 31.12.2021 453.307 453.463 50,8% 141.616 81.616 0 0 0
PVProračunski viri 56.500 26.500 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 56.500 26.500 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 85.116 55.116 0 0 0
(2130) 2130-18-1702 Sistem za avtomatsko vodena vozila A-Nomad 09.10.2017 31.12.2021 1.408.910 1.410.466 51,8% 404.998 274.001 0 0 0
PVProračunski viri 134.852 69.354 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 134.852 69.354 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 270.145 204.647 0 0 0
(2130) 2130-18-1703 Sistem za virtualne mobilne operaterje 06.10.2017 31.12.2020 719.079 719.100 82,2% 156.479 0 0 0 0
PVProračunski viri 28.240 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 28.240 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 128.240 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1704 Fleksibilni modularni skoraj 0 energijski objekt 06.10.2017 31.12.2020 849.000 849.000 78,8% 224.459 0 0 0 0
PVProračunski viri 44.813 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 44.813 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 179.646 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1705 Zdravniki.si - storitev v oblaku 09.10.2017 31.12.2021 735.505 892.281 49,6% 295.162 111.163 0 0 0
PVProračunski viri 72.206 20.290 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 72.206 20.290 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 222.957 90.873 0 0 0
(2130) 2130-18-1706 Inteligentni modularni drobilnik 09.10.2017 31.12.2021 994.103 1.000.000 54,7% 300.000 200.000 0 0 0
PVProračunski viri 100.000 50.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.000 50.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 200.000 150.000 0 0 0
(2130) 2130-18-1707 Platforma za upravljanje elektri čnih polnilnic 09.10.2017 31.12.2021 1.108.688 1.115.508 52,8% 351.036 172.168 0 0 0
PVProračunski viri 101.865 30.318 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 101.865 30.318 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 249.171 141.850 0 0 0
(2130) 2130-18-1708 Sistem za pametno usmerjanje 06.10.2017 31.12.2021 603.408 613.050 53,9% 198.500 79.450 0 0 0
PVProračunski viri 80.000 20.475 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 80.000 20.475 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 118.500 58.975 0 0 0
(2130) 2130-18-1709 Platforma za virtualizacijo proizvodnega okolja 06.10.2017 31.12.2021 1.090.881 1.090.881 49,8% 323.645 223.905 0 0 0
PVProračunski viri 99.793 49.923 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 99.793 49.923 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 223.852 173.982 0 0 0
(2130) 2130-18-1710 Integrativna bioinformatska orodja 02.10.2017 31.12.2020 911.633 928.250 77,9% 226.516 0 0 0 0
PVProračunski viri 25.217 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 25.217 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 201.300 0 0 0 0
Stran 36 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-1711 Razvoj kompleksnega polimernega mrežnega filtra 06.10.2017 31.12.2021 838.386 848.484 56,6% 272.121 92.121 0 0 0
PVProračunski viri 100.000 10.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.000 10.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 172.121 82.121 0 0 0
(2130) 2130-18-1712 Bioaktivni prehranski dodatki 09.10.2017 31.12.2021 1.239.592 1.240.000 52,2% 350.000 242.500 0 0 0
PVProračunski viri 70.000 27.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 70.000 27.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 280.000 215.500 0 0 0
(2130) 2130-18-1713 Pospeševanje u činkov mobilnih prodajnih ekip 09.10.2017 31.12.2020 697.410 698.820 82,2% 148.848 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.464 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 24.464 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 124.384 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1714 Ultra kompaktna pogonska enota za pametne rešitve 06.10.2017 31.12.2021 711.741 719.630 53,3% 221.302 110.917 0 0 0
PVProračunski viri 82.789 27.596 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 82.789 27.596 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 138.513 83.321 0 0 0
(2130) 2130-18-1715 Sistem oddaljenega nadzora odvodnikov 06.10.2017 31.12.2021 891.756 1.000.390 46,5% 260.693 250.524 0 0 0
PVProračunski viri 80.190 75.106 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 80.190 75.106 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 180.503 175.418 0 0 0
(2130) 2130-18-6001 RRI2-Pirolizna naprava za pridobivanje toplote 22.09.2017 31.12.2020 294.622 289.338 82,4% 91.902 0 0 0 0
PVProračunski viri 40.006 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 40.006 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 51.896 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6002 RRI2-Podpora aplikativnih raziskav 20.09.2017 31.12.2020 5.079.769 5.076.332 41,2% 3.079.796 0 0 0 0
PVProračunski viri 94.949 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 94.949 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.984.847 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6003 RRI2- Avtomati čni odkrivalnik in separator medu 25.09.2017 31.12.2020 569.064 577.975 77,6% 216.736 0 0 0 0
PVProračunski viri 89.063 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 89.063 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 127.673 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6004 RRI2- Razvoj sistema za nadzor odvodnikov 22.09.2017 31.12.2020 444.264 428.017 79,5% 159.247 0 0 0 0
PVProračunski viri 69.255 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 69.255 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 89.993 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6005 RRI2-Univerzalni samozapiralni sistem 22.09.2017 31.12.2020 359.117 371.750 77,3% 138.655 0 0 0 0
PVProračunski viri 57.330 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 57.330 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 81.326 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6006 RRI2-Razvoj nove skupine kompozitnih materialov 25.09.2017 31.12.2020 1.712.771 2.017.092 66,2% 757.931 0 0 0 0
PVProračunski viri 186.153 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 186.153 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 571.778 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6007 RRI 2-Napredna superra čunalniška platforma za MSP 25.09.2017 31.12.2020 1.146.792 1.264.049 50,5% 567.124 0 0 0 0
PVProračunski viri 161.616 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 161.616 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 405.508 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6008 RRI2-Razvoj sistema za obveš čanje 25.09.2017 31.12.2020 1.069.878 1.146.749 58,9% 439.987 0 0 0 0
PVProračunski viri 146.058 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 146.058 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 293.928 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6009 RRI2-Izdelava jekel s pove čano obdelovalnostjo 25.09.2017 31.12.2020 1.724.073 2.004.506 65,3% 747.479 0 0 0 0
PVProračunski viri 185.620 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 185.620 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 561.859 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6010 RRI2-Razvoj nastavljive fluidi čne šobe 25.09.2017 31.12.2020 767.015 784.045 61,7% 293.995 0 0 0 0
PVProračunski viri 70.444 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 70.444 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 223.551 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6011 RRI2 -Razvoj zložljive amphibio smu če 25.09.2017 31.12.2020 1.137.325 1.129.229 62,7% 423.660 0 0 0 0
PVProračunski viri 100.165 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.165 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 323.495 0 0 0 0
Stran 37 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-6012 RRI2-Razvoj reševalnega vozila LifeSaver BoxBodyCr 25.09.2017 31.12.2020 471.316 488.396 78,8% 148.780 0 0 0 0
PVProračunski viri 49.143 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 49.143 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 99.637 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6013 RRI2-Razvoj linije aparatov s pametnim asistentom 22.09.2017 31.12.2020 2.253.495 2.227.307 60,2% 896.429 0 0 0 0
PVProračunski viri 184.232 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 184.232 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 712.197 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6014 RRI2-Visokozmogljivostna mikrofluidna platforma 26.09.2017 31.12.2020 1.068.272 1.105.783 82,9% 312.880 0 0 0 0
PVProračunski viri 133.874 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 133.874 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 179.007 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6015 RRI2-Pogonski sistem za oljni separator 25.09.2017 31.12.2020 1.425.965 1.410.488 65,6% 490.253 0 0 0 0
PVProračunski viri 122.609 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 122.609 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 367.644 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6016 RRI 2 - Napredni merilni sistem Metrel Medical 26.09.2017 31.12.2020 1.246.383 1.295.524 60,3% 494.324 0 0 0 0
PVProračunski viri 98.586 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 98.586 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 395.738 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6017 RRI2-Drsni obro č s funkcijo tesnosti 25.09.2017 31.12.2020 529.447 581.819 59,1% 250.209 0 0 0 0
PVProračunski viri 62.563 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 62.563 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 187.646 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6018 RRI2-3D tiskani plastomagneti 25.09.2017 31.12.2020 620.275 639.332 61,6% 238.095 0 0 0 0
PVProračunski viri 78.725 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 78.725 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 159.370 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6019 RRI2-Sistem za avtomati čno dinami čno tehtanje 26.09.2017 31.12.2020 858.220 1.207.990 57,4% 551.449 0 0 0 0
PVProračunski viri 191.862 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 191.862 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 359.587 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6020 RRI2 - Ekološki piš čanec iz hleva na krožnik 25.09.2017 31.12.2020 612.806 612.806 60,0% 245.123 0 0 0 0
PVProračunski viri 61.281 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 61.281 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 183.842 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6021 RRI2-Elektronski sistem za krmiljenje motorja 25.09.2017 31.12.2020 248.134 278.280 59,8% 99.764 0 0 0 0
PVProračunski viri 44.894 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 44.894 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 54.870 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6022 RRI2-Multi-komponentni kompozit 25.09.2017 31.12.2020 724.443 860.140 57,1% 310.960 0 0 0 0
PVProračunski viri 108.836 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 108.836 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 202.124 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6023 RRI2 - Nova generacija aparatov multimix 25.09.2017 31.12.2020 325.538 320.856 59,9% 130.394 0 0 0 0
PVProračunski viri 58.727 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 58.727 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 71.667 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6024 RRI2-Funkcionalna magnetna stimulacija 26.09.2017 31.12.2020 322.579 380.154 40,3% 192.733 0 0 0 0
PVProračunski viri 86.730 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 86.730 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 106.003 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6025 RRI2-Integracijsko analitska platforma v oblaku 22.09.2017 31.12.2020 408.573 460.469 75,0% 102.319 0 0 0 0
PVProračunski viri 21.578 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 21.578 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 80.741 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6026 RRI2-Razvoj izdelkov Modulprim in Doorprim 25.09.2017 31.12.2020 1.652.643 1.670.200 69,3% 670.555 0 0 0 0
PVProračunski viri 166.201 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 166.201 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 504.354 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6027 RRI2-mChain za sklepanje dogovorov v aplikacijah 25.09.2017 31.12.2020 1.046.088 1.139.733 63,7% 379.594 0 0 0 0
PVProračunski viri 105.139 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 105.139 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 274.455 0 0 0 0
Stran 38 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-6028 RRI2-Sistem za merjenje in nadzor koli čin snovi 25.09.2017 31.12.2020 328.880 381.540 59,3% 133.703 0 0 0 0
PVProračunski viri 52.937 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 52.937 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 80.766 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6030 RRI2-IoT platforma za upravljanje z energijo 26.09.2017 31.12.2020 507.937 607.008 54,5% 231.003 0 0 0 0
PVProračunski viri 103.951 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 103.951 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 127.052 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6031 RRI2-Brezhalogenske predfabricirane PIR izolacije 22.09.2017 31.12.2020 781.781 773.288 50,1% 390.422 0 0 0 0
PVProračunski viri 169.048 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 169.048 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 221.374 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6032 RRI2-Pametno vozliš če interneta stvari in storitev 15.09.2017 31.12.2020 393.018 393.018 82,0% 128.816 0 0 0 0
PVProračunski viri 57.967 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 57.967 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 70.849 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6033 RRI 2- Mili dozator 22.09.2017 31.12.2020 356.344 358.436 62,9% 132.357 0 0 0 0
PVProračunski viri 41.336 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 41.336 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 91.021 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6034 RRI2 - Bionska Fibonacci mobilna hiša 25.09.2017 31.12.2020 411.394 403.307 82,0% 134.754 0 0 0 0
PVProračunski viri 60.639 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 60.639 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 74.115 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6035 RRI2-Ventilator za klimatizacijo pametnih stavb 25.09.2017 31.12.2020 1.952.927 1.937.404 58,1% 817.982 0 0 0 0
PVProračunski viri 211.508 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 211.508 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 606.474 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6036 RRI2-Tlačni senzor za nadzor procesa brizganja 25.09.2017 31.12.2020 662.748 740.907 66,3% 223.340 0 0 0 0
PVProračunski viri 52.797 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 52.797 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 170.543 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6037 RRI2-Avtomatsko vodeno vozilo 21.09.2017 31.12.2020 1.774.512 1.798.028 61,1% 690.113 0 0 0 0
PVProračunski viri 189.210 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 189.210 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 500.903 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6038 RRI2-Brezpilotno letalo za analizo kmet. površin 25.09.2017 31.12.2020 1.237.390 1.276.075 70,7% 362.278 0 0 0 0
PVProračunski viri 140.062 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 140.062 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 222.216 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6039 RRI2-Razvoj recikliranega materiala 25.09.2017 31.12.2020 951.532 937.569 60,5% 495.954 0 0 0 0
PVProračunski viri 162.037 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 162.037 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 333.917 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6040 RRI2-Sistem za kontrolo ustreznosti komponent 22.09.2017 31.12.2020 428.428 429.005 64,6% 151.653 0 0 0 0
PVProračunski viri 48.663 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 48.663 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 102.990 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6041 RRI2-Razvoj inteligentne mobilne hiše 25.09.2017 31.12.2020 1.891.501 1.898.220 66,9% 625.982 0 0 0 0
PVProračunski viri 162.143 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 162.143 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 463.839 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6042 RRI2-Razvoj elektri čnega motorja za e-plovila 25.09.2017 31.12.2020 1.457.842 1.437.365 74,8% 556.337 0 0 0 0
PVProračunski viri 192.425 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 192.425 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 363.912 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6043 RRI2-Platforma za zbiranje podatkov 25.09.2017 31.12.2020 836.039 835.239 35,4% 665.244 0 0 0 0
PVProračunski viri 283.316 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 283.316 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 381.928 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6044 RRI2-Sistem osebnih digitalnih poštnih predalov 26.09.2017 31.12.2020 1.656.966 1.986.814 64,3% 591.794 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 591.794 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6045 RRI2-Sistem za oddaljeno spremljanje in obravnavo 25.09.2017 31.12.2020 1.158.116 1.158.220 75,5% 284.025 0 0 0 0
PVProračunski viri 103.481 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 103.481 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 180.544 0 0 0 0
Stran 39 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-6046 RRI2-Pogon za separacijo emisij motorja 22.09.2017 31.12.2020 1.653.540 1.757.144 43,2% 1.308.016 0 0 0 0
PVProračunski viri 369.775 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 369.775 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 938.241 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6047 RRI2-Sistem za upravljanje strojev v oblaku 25.09.2017 31.12.2020 1.125.410 1.241.474 66,4% 504.678 0 0 0 0
PVProračunski viri 197.196 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 197.196 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 307.482 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6048 RRI2-Napredni multifunkcionalni robni trakovi 21.09.2017 31.12.2020 538.566 661.013 72,0% 257.279 0 0 0 0
PVProračunski viri 115.784 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 115.784 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 141.496 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6049 RRI2-Platforma za beleženje in vodenje podatkov 25.09.2017 31.12.2020 852.412 1.076.243 79,4% 399.672 0 0 0 0
PVProračunski viri 175.843 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 175.843 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 223.829 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6050 RRI2-Digitalno sodelovanje pri množi čnih nesre čah 26.09.2017 31.12.2020 942.337 1.103.048 56,0% 414.429 0 0 0 0
PVProračunski viri 161.591 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 161.591 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 252.837 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6051 RRI2-Pametni mikro podatkovni center prihodnosti 25.09.2017 31.12.2020 1.414.212 1.397.317 64,0% 509.696 0 0 0 0
PVProračunski viri 174.471 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 174.471 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 335.225 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6052 RRI2-Sistem agregacije, usmerjanja in upravljanja 17.10.2017 31.12.2020 1.130.860 1.135.385 70,1% 338.282 0 0 0 0
PVProračunski viri 148.010 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 148.010 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 190.272 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6053 RRI2-Platforma za upravljanje premoženja 26.09.2017 31.12.2020 887.727 927.502 50,5% 439.415 0 0 0 0
PVProračunski viri 193.985 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 193.985 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 245.430 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6054 RRI2-Storitev upravljanja in spremljanja podatkov 08.09.2017 31.12.2020 508.270 617.186 44,6% 281.650 0 0 0 0
PVProračunski viri 91.551 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 91.551 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 190.099 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6055 RRI2-Celovita rešitev za odprto ban čništvo 26.09.2017 31.12.2020 779.964 972.357 60,1% 311.078 0 0 0 0
PVProračunski viri 78.957 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 78.957 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 232.121 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6056 RRI2-Avtomatizirana procesna linija 26.09.2017 31.12.2020 886.178 1.134.593 98,9% 487.177 0 0 0 0
PVProračunski viri 212.430 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 212.430 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 274.747 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6057 RRI2-Razvoj inteligentne jadrnice Seascape A6 25.09.2017 31.12.2020 1.323.259 1.334.123 60,7% 702.247 0 0 0 0
PVProračunski viri 379.761 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 379.761 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 322.486 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6058 RRI2-Nanosenzor za zaznavanje kvalitete/svežosti 26.09.2017 31.12.2020 931.785 1.042.656 52,5% 556.024 0 0 0 0
PVProračunski viri 338.825 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 338.825 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 217.199 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6059 RRI2-Opto-elektro adaptivna robotska prirobnica 25.09.2017 31.12.2020 566.776 760.752 76,9% 317.165 0 0 0 0
PVProračunski viri 97.480 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 97.480 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 219.684 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6060 RRI2-Prehransko dopolnilo Cordyceps 18.09.2017 31.12.2020 688.682 693.140 74,4% 275.553 0 0 0 0
PVProračunski viri 116.911 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 116.911 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 158.641 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6061 RRI2-Materiali za navti čno in vetrno industrijo 25.09.2017 31.12.2020 863.509 886.065 58,4% 359.648 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.412 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 54.412 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 305.236 0 0 0 0
Stran 40 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-6062 RRI2 - Govorne tehnologije z jezikovnimi viri 25.09.2017 31.12.2020 525.579 913.228 105,0% 229.017 0 0 0 0
PVProračunski viri 89.873 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 89.873 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 139.144 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6063 RRI2-Nova generacija elektri čnih varovalk 26.09.2017 31.12.2020 1.349.468 1.386.315 73,0% 529.805 0 0 0 0
PVProračunski viri 165.402 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 165.402 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 364.404 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6064 RRI2-Razvoj produkta "Nadzor dela na terenu" 25.09.2017 31.12.2020 517.718 655.676 100,4% 231.799 0 0 0 0
PVProračunski viri 96.353 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 96.353 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 135.445 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6065 RRI2 - Virtualni formulacijski laboratorij 20.09.2017 31.12.2020 848.748 882.071 56,2% 372.160 0 0 0 0
PVProračunski viri 155.182 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 155.182 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 216.978 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6066 RRI2-Platforma upravljanja povpraševanja / ponudbe 26.09.2017 31.12.2020 760.675 838.070 68,2% 343.806 0 0 0 0
PVProračunski viri 129.508 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 129.508 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 214.298 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6067 RRI2-Termoizolacijski multifunkcionalni premaz 20.09.2017 31.12.2020 770.706 808.432 58,6% 318.942 0 0 0 0
PVProračunski viri 143.524 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 143.524 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 175.418 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6068 RRI2-Toplotna črpalka s tremi viri 25.09.2017 31.12.2020 442.361 562.489 109,2% 153.331 0 0 0 0
PVProračunski viri 48.298 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 48.298 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 105.033 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6069 RRI2-Sistem za odkrivanje tveganja za demenco 25.09.2017 31.12.2020 729.974 734.234 57,7% 308.601 0 0 0 0
PVProračunski viri 125.419 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 125.419 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 183.181 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6070 RRI2-Pametna uli čna LED svetilka 25.09.2017 31.12.2020 828.996 1.069.495 96,9% 432.055 0 0 0 0
PVProračunski viri 173.401 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 173.401 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 258.654 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6071 RRI2-Kardanska gred z nadzorom nad delovanjem 25.09.2017 31.12.2020 661.220 796.380 78,4% 237.579 0 0 0 0
PVProračunski viri 100.201 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.201 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 137.378 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6072 RRI2-Storitev za vzpostavitev zdravega življ.sloga 26.09.2017 31.12.2020 862.494 865.329 46,3% 611.644 0 0 0 0
PVProračunski viri 345.758 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 345.758 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 265.886 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6073 RRI2-Nova generacija diskastih kosilnic 22.09.2017 31.12.2020 2.003.805 2.068.395 45,8% 1.260.199 0 0 0 0
PVProračunski viri 382.232 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 382.232 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 877.967 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6074 RRI2-Izdelava 3D tiskalnika za reaktivne materiale 25.09.2017 31.12.2020 449.925 501.820 77,7% 163.937 0 0 0 0
PVProračunski viri 70.577 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 70.577 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 93.360 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6075 RRI2-Inteligenca strojev za u činkovito proizvodnjo 25.09.2017 31.12.2020 1.342.838 1.350.215 61,8% 513.121 0 0 0 0
PVProračunski viri 170.048 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 170.048 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 343.073 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6076 RRI2-Sistem za pametno upravljanje vsebin 25.09.2017 31.12.2020 701.258 1.201.727 95,0% 339.701 0 0 0 0
PVProračunski viri 130.241 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 130.241 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 209.460 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6077 RRI2-Platforma za digitalno izmenjavo dokumentov 22.09.2017 31.12.2020 1.354.827 1.974.898 106,5% 695.263 0 0 0 0
PVProračunski viri 165.778 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 165.778 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 529.485 0 0 0 0
Stran 41 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-6078 RRI2-Elektronski prikazovalnik 25.09.2017 31.12.2020 759.173 962.476 103,6% 347.578 0 0 0 0
PVProračunski viri 147.811 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 147.811 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 199.768 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6079 RRI2- Pametna pekovska linija 25.09.2017 31.12.2020 446.055 451.727 70,3% 232.613 0 0 0 0
PVProračunski viri 116.538 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 116.538 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 116.075 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6080 RRI2-Lokalna obdelava odpadnih snovnih tokov 26.09.2017 31.12.2020 1.226.329 1.494.326 71,9% 344.853 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 344.853 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6081 RRI2 - Platforma za pošte in gospodarstvo 25.09.2017 31.12.2020 1.025.516 1.356.061 76,5% 549.151 0 0 0 0
PVProračunski viri 202.749 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 202.749 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 346.402 0 0 0 0
(2130) 2130-18-6083 RRI2-Sadni prigrizek s sporo čilom 25.09.2017 31.12.2020 1.008.353 1.082.084 53,6% 468.044 0 0 0 0
PVProračunski viri 162.977 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 162.977 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 305.068 0 0 0 0
(2130) 2130-19-0011 Nova generacija elektri čnih pogonov v kolesu SME 2 11.09.2018 31.12.2021 2.115.750 2.322.500 0,0% 968.000 1.147.750 0 0 0
PVProračunski viri 528.000 616.650 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 528.000 616.650 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 440.000 531.100 0 0 0
(2130) 2130-19-0012 DiaVit naprava za kontrolo krvnega sladkorja SME 2 10.09.2018 31.12.2021 1.641.637 1.864.500 32,8% 1.200.407 93.870 0 0 0
PVProračunski viri 545.963 54.091 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 545.963 54.091 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 654.445 39.779 0 0 0
(2130) 2130-19-0013 Smart Ski: Nova revolucija smu čanja SME 2 12.09.2018 31.12.2021 424.619 517.143 38,0% 284.363 44.774 0 0 0
PVProračunski viri 114.967 26.864 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 114.967 26.864 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 169.396 17.910 0 0 0
(2130) 2130-19-0018 SME 1-Platforma za digitalne ra čune in garancije 19.02.2019 31.12.2020 71.429 71.429 49,0% 71.429 0 0 0 0
PVProračunski viri 35.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 35.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 36.429 0 0 0 0
(2130) 2130-19-0019 SME 1-Inegrirani elektri čni pogon za plovila 13.05.2019 31.12.2020 71.429 71.429 49,0% 71.429 0 0 0 0
(2130) 2130-19-0020 SME 1-Avtonomni sistem za nadziranje sredstev 09.05.2019 31.12.2020 71.429 71.429 49,0% 71.429 0 0 0 0
(2130) 2130-19-1802 Energetska Platforma za Pametna Mesta 25.07.2018 31.12.2022 586.711 592.189 17,1% 173.805 200.689 111.641 0 0
PVProračunski viri 60.146 73.588 29.064 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 60.146 73.588 29.064 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 113.659 127.101 82.577 0 0
(2130) 2130-19-1803 Specializirani vagon s prilagodljivim kontejnerjem 24.07.2018 31.12.2022 1.348.187 1.350.644 27,8% 409.764 398.516 215.946 0 0
PVProračunski viri 102.329 97.830 24.802 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 102.329 97.830 24.802 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 307.435 300.686 191.144 0 0
(2130) 2130-19-1804 Portal za napoved in obra čun porabe energije 02.07.2018 31.12.2022 1.160.000 1.160.000 29,3% 395.106 386.490 192.006 0 0
PVProračunski viri 154.178 149.870 52.628 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 154.178 149.870 52.628 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 240.928 236.620 139.378 0 0
(2130) 2130-19-1805 Pametna platforma za upravljanje investicij 25.07.2018 31.12.2022 1.119.165 1.313.604 31,3% 262.485 612.458 155.907 0 0
PVProračunski viri 0 156.024 32.309 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 156.024 32.309 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 262.485 456.434 123.599 0 0
(2130) 2130-19-1808 Virtualni varnostni center 25.07.2018 31.12.2022 1.103.149 1.185.792 15,0% 373.445 370.080 218.459 0 0
PVProračunski viri 45.515 45.890 11.699 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.515 45.890 11.699 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 327.930 324.190 206.760 0 0
(2130) 2130-19-1809 Ključavnica postane digitalna brez poseganja 13.07.2018 31.12.2022 844.160 883.516 23,1% 297.188 309.673 100.078 0 0
PVProračunski viri 118.246 124.489 19.691 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 118.246 124.489 19.691 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 178.942 185.185 80.387 0 0
Stran 42 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-1810 Inovativni svetlobno - akusti čni sistem 30.07.2018 31.12.2022 1.578.403 1.578.403 15,6% 496.669 485.504 349.452 0 0
PVProračunski viri 195.511 189.928 121.902 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 195.511 189.928 121.902 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 301.158 295.576 227.550 0 0
(2130) 2130-19-1811 IsoFree - ekološka protikorozijska zaš čita 25.07.2018 31.12.2022 1.284.727 1.284.727 9,3% 276.536 440.237 448.191 0 0
PVProračunski viri 65.236 168.909 168.690 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 65.236 168.909 168.690 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 211.299 271.328 279.500 0 0
(2130) 2130-19-1812 Napredno strešno okno za prikolice in kamperje 27.07.2018 31.12.2021 1.282.968 1.489.220 41,3% 367.628 752.932 0 0 0
PVProračunski viri 0 59.796 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 59.796 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 367.628 693.136 0 0 0
(2130) 2130-19-1813 Optični sistem za izvajanje meritev kisika 25.07.2018 31.12.2022 1.032.075 1.032.088 27,0% 299.984 346.636 215.115 0 0
PVProračunski viri 108.173 131.499 65.739 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 108.173 131.499 65.739 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 191.811 215.137 149.377 0 0
(2130) 2130-19-1814 Mobilna reciklažna enota 25.07.2018 31.12.2022 799.842 800.000 25,8% 238.000 244.000 190.000 0 0
PVProračunski viri 79.000 82.000 55.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 79.000 82.000 55.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 159.000 162.000 135.000 0 0
(2130) 2130-19-1815 Varovanje osebnih podatkov pri analizi e-pošte 27.07.2018 31.12.2022 830.541 923.971 20,3% 242.238 275.899 163.596 0 0
PVProračunski viri 80.000 95.000 45.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 80.000 95.000 45.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 162.238 180.899 118.596 0 0
(2130) 2130-19-1816 Pametna multiplatforma Združena Srca 30.07.2018 31.12.2021 674.600 674.600 45,4% 309.387 134.782 0 0 0
PVProračunski viri 108.927 21.625 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 108.927 21.625 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 200.460 113.158 0 0 0
(2130) 2130-19-1817 Napovedovanje razmer za cestne odseke 30.07.2018 31.12.2022 657.432 657.432 20,5% 161.914 218.496 196.502 0 0
PVProračunski viri 54.325 82.616 71.619 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 54.325 82.616 71.619 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 107.589 135.880 124.883 0 0
(2130) 2130-19-1818 Tehnološko inovativna mobilna aplikacija 30.07.2018 31.12.2021 651.000 651.000 43,7% 294.791 144.575 0 0 0
PVProračunski viri 105.562 30.455 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 105.562 30.455 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 189.229 114.121 0 0 0
(2130) 2130-19-1819 Podpora vzdrževanja opreme z uporabo pametnih o čal 23.07.2018 31.12.2022 979.230 979.237 28,8% 284.828 304.326 163.281 0 0
PVProračunski viri 94.785 104.534 34.012 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 94.785 104.534 34.012 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 190.043 199.792 129.269 0 0
(2130) 2130-19-1820 Polimerno ohišje za industrijo vodnih števcev 20.07.2018 31.12.2022 776.249 788.000 17,9% 243.000 243.000 151.000 0 0
PVProračunski viri 92.000 92.000 46.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 92.000 92.000 46.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 151.000 151.000 105.000 0 0
(2130) 2130-19-1821 Biorazgradljivo enkapsulirana dišava 25.07.2018 31.12.2022 1.044.674 1.052.869 22,2% 341.797 307.453 208.445 0 0
PVProračunski viri 114.284 97.112 47.608 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 114.284 97.112 47.608 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 227.513 210.341 160.837 0 0
(2130) 2130-19-6001 Mono-agregatna hidravli čna dvižna miza 10.05.2018 31.12.2021 242.200 284.277 26,9% 108.121 108.121 0 0 0
PVProračunski viri 45.471 45.471 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.471 45.471 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 62.650 62.650 0 0 0
(2130) 2130-19-6002 Razvoj inovativnega elektromotorja EMATOMIM 08.05.2018 31.12.2021 384.459 445.642 48,1% 177.781 159.481 0 0 0
PVProračunski viri 76.415 69.665 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 76.415 69.665 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 101.366 89.816 0 0 0
(2130) 2130-19-6003 Razvoj platforme za kefalometri čne analize 08.05.2018 31.12.2021 542.137 628.878 46,5% 238.847 238.847 0 0 0
PVProračunski viri 101.115 101.115 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 101.115 101.115 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 137.733 137.733 0 0 0
(2130) 2130-19-6004 TRONLogistic - u činkovito obvladovanje transporta 09.05.2018 31.12.2021 491.487 552.036 40,7% 206.008 237.379 0 0 0
PVProračunski viri 92.461 106.578 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 92.461 106.578 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 113.548 130.801 0 0 0
Stran 43 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-6005 Nova modularna platforma vgradnih pe čic BIO-MEGA 09.05.2018 31.12.2021 1.626.733 2.020.137 32,5% 834.092 663.298 0 0 0
PVProračunski viri 206.512 164.040 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 206.512 164.040 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 627.579 499.259 0 0 0
(2130) 2130-19-6006 Zame, zate, za nas 10.05.2018 31.12.2021 1.618.729 2.196.908 32,1% 1.066.062 465.279 0 0 0
PVProračunski viri 247.820 99.124 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 247.820 99.124 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 818.243 366.155 0 0 0
(2130) 2130-19-6007 Sistem modularno sestavljivih toplotnih črpalk 10.05.2018 31.12.2021 871.302 1.049.920 39,5% 392.520 400.970 0 0 0
PVProračunski viri 131.376 131.376 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 131.376 131.376 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 261.144 269.594 0 0 0
(2130) 2130-19-6008 Optimiziran prenos podatkov po opti čnem vlaknu 10.05.2018 31.12.2021 320.239 391.655 62,8% 181.677 85.706 0 0 0
PVProračunski viri 76.580 25.068 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 76.580 25.068 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 105.097 60.638 0 0 0
(2130) 2130-19-6009 Železniški zavorni disk za potniški promet 10.05.2018 31.12.2021 1.645.178 2.033.804 33,5% 792.389 753.673 0 0 0
PVProračunski viri 194.097 185.918 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 194.097 185.918 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 598.292 567.755 0 0 0
(2130) 2130-19-6010 Merilna oprema zajemanja in procesiranja podatkov 10.05.2018 31.12.2021 734.185 995.750 44,5% 346.150 273.700 0 0 0
PVProračunski viri 121.153 95.795 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 121.153 95.795 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 224.998 177.905 0 0 0
(2130) 2130-19-6011 Naravna kozmetika na osnovi izvle čkov bučnih semen 10.05.2018 31.12.2021 470.852 554.408 44,3% 210.308 207.128 0 0 0
PVProračunski viri 92.229 90.798 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 92.229 90.798 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 118.079 116.330 0 0 0
(2130) 2130-19-6012 Pametna energetska avtomatska drsna vrata 09.05.2018 31.12.2021 587.112 670.677 41,1% 239.051 290.753 0 0 0
PVProračunski viri 99.721 118.603 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 99.721 118.603 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 139.330 172.150 0 0 0
(2130) 2130-19-6013 Razvoj hibridnega elektronskega sistema C3V 09.05.2018 31.12.2021 1.118.641 1.340.904 0,0% 452.731 435.339 0 0 0
PVProračunski viri 0 106.358 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 106.358 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 452.731 328.981 0 0 0
(2130) 2130-19-6014 Razvoj nadomestne LI-Ion trakcijske baterije 08.05.2018 31.12.2021 691.374 912.433 50,5% 355.574 270.064 0 0 0
PVProračunski viri 84.968 64.716 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 84.968 64.716 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 270.605 205.348 0 0 0
(2130) 2130-19-6015 Razvoj novih skupin svežih testenin 10.05.2018 31.12.2021 381.199 522.660 31,1% 191.063 160.535 0 0 0
PVProračunski viri 47.766 40.134 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 47.766 40.134 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 143.297 120.401 0 0 0
(2130) 2130-19-6016 Generična platforma za zajemanje podatkov 08.05.2018 31.12.2021 1.169.036 1.395.870 45,5% 523.451 523.451 0 0 0
PVProračunski viri 183.208 183.208 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 183.208 183.208 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 340.243 340.243 0 0 0
(2130) 2130-19-6017 Lahkoagregatne samozgoš čevalne betonske stene 10.05.2018 31.12.2021 998.098 1.173.043 40,2% 414.811 495.639 0 0 0
PVProračunski viri 138.859 164.681 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 138.859 164.681 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 275.952 330.957 0 0 0
(2130) 2130-19-6018 Razvoj fenolnih pen z vsebnostjo lignina 11.05.2018 31.12.2021 1.180.750 1.455.466 33,3% 553.408 535.108 0 0 0
PVProračunski viri 185.276 180.026 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 185.276 180.026 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 368.132 355.082 0 0 0
(2130) 2130-19-6019 Razvoj storitve varnostno-operativnega centra 07.05.2018 31.12.2021 1.289.706 1.390.577 0,0% 371.142 681.261 0 0 0
PVProračunski viri 0 159.518 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 159.518 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 371.142 521.742 0 0 0
(2130) 2130-19-6020 Avtomatizirano brizganje komponent 10.05.2018 31.12.2021 619.989 746.270 37,3% 306.330 261.330 0 0 0
PVProračunski viri 101.966 86.216 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 101.966 86.216 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 204.365 175.115 0 0 0
Stran 44 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-6021 Izdelki z osnovno aktivno u činkovino zeolit 10.05.2018 31.12.2021 501.075 581.595 39,7% 225.874 214.284 0 0 0
PVProračunski viri 96.572 92.297 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 96.572 92.297 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 129.302 121.987 0 0 0
(2130) 2130-19-6022 Elektronska lokacijska informacija 10.05.2018 31.12.2021 310.188 336.653 43,8% 208.185 81.109 0 0 0
PVProračunski viri 88.693 33.334 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 88.693 33.334 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 119.492 47.774 0 0 0
(2130) 2130-19-6023 Univerzalni varilni sistem 08.05.2018 31.12.2021 939.052 1.119.343 31,3% 438.367 410.407 0 0 0
PVProračunski viri 148.716 136.466 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 148.716 136.466 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 289.651 273.941 0 0 0
(2130) 2130-19-6024 Razvoj elektri čnega motorja 09.05.2018 31.12.2021 983.935 1.152.400 31,4% 314.663 614.663 0 0 0
PVProračunski viri 76.933 151.933 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 76.933 151.933 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 237.730 462.730 0 0 0
(2130) 2130-19-6025 Razvoj prenosnega merilnika vlage v tleh 10.05.2018 31.12.2021 231.489 253.724 28,2% 75.023 141.752 0 0 0
PVProračunski viri 33.760 63.788 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 33.760 63.788 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 41.263 77.963 0 0 0
(2130) 2130-19-6026 Razvoj procesa izdelave kompleksnih masivnih oblik 10.05.2018 31.12.2021 496.382 565.165 45,0% 205.434 234.729 0 0 0
PVProračunski viri 92.445 105.628 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 92.445 105.628 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 112.989 129.101 0 0 0
(2130) 2130-19-6027 Razvoj novih proizvodov in izboljšave procesov 07.05.2018 31.12.2021 1.627.868 1.704.511 23,1% 844.956 731.199 0 0 0
PVProračunski viri 261.411 173.747 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 261.411 173.747 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 583.545 557.452 0 0 0
(2130) 2130-19-6028 Rezalni noži na osnovi vakuumskega spajkanja 03.05.2018 31.12.2021 3.486.022 4.347.680 12,6% 1.833.428 1.530.764 0 0 0
PVProračunski viri 132.714 128.882 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 132.714 128.882 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.700.714 1.401.882 0 0 0
(2130) 2130-19-6029 Bivalna enota z inteligentnim upravljanjem 10.05.2018 31.12.2021 1.467.310 1.648.550 31,8% 670.188 717.255 0 0 0
PVProračunski viri 205.698 214.401 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 205.698 214.401 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 464.490 502.854 0 0 0
(2130) 2130-19-6030 Digitalni voznik 10.05.2018 31.12.2021 981.532 1.170.422 40,5% 440.287 469.589 0 0 0
PVProračunski viri 131.654 126.365 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 131.654 126.365 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 308.633 343.224 0 0 0
(2130) 2130-19-6031 Komunikacijska platforma nove generacije - Loop 10.05.2018 31.12.2021 822.984 1.209.900 78,6% 414.602 163.166 0 0 0
PVProračunski viri 171.856 54.229 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 171.856 54.229 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 242.747 108.938 0 0 0
(2130) 2130-19-6032 Izolacijski materiali za sisteme priprave hrane 09.05.2018 31.12.2021 1.479.936 1.854.460 18,1% 830.319 572.105 0 0 0
PVProračunski viri 225.009 142.360 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 225.009 142.360 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 605.310 429.744 0 0 0
(2130) 2130-19-6033 Platforma za povezovanje deležnikov 07.05.2018 31.12.2021 1.047.756 1.241.201 29,4% 475.338 466.838 0 0 0
PVProračunski viri 163.017 153.917 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 163.017 153.917 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 312.320 312.920 0 0 0
(2130) 2130-19-6034 Procesna laboratorijska oprema 10.05.2018 31.12.2021 682.472 809.046 40,6% 301.677 320.918 0 0 0
PVProračunski viri 97.865 107.411 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 97.865 107.411 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 203.811 213.507 0 0 0
(2130) 2130-19-6035 Meritve biorazgradljivosti plastike 04.05.2018 31.12.2021 737.924 861.516 46,2% 309.621 339.121 0 0 0
PVProračunski viri 134.267 145.517 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 134.267 145.517 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 175.354 193.604 0 0 0
(2130) 2130-19-6036 Pametni leseni drogovi za distribucijska omrežja 09.05.2018 31.12.2021 690.771 821.880 51,0% 301.330 301.330 0 0 0
PVProračunski viri 122.335 122.335 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 122.335 122.335 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 178.995 178.995 0 0 0
Stran 45 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-6037 Razvoj monocoque karbonskega kolesarskega okvirja 10.05.2018 31.12.2021 250.305 304.520 50,0% 108.570 108.570 0 0 0
PVProračunski viri 40.572 40.572 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 40.572 40.572 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 67.998 67.998 0 0 0
(2130) 2130-19-6038 Inteligentna platforma T-SENSE 09.05.2018 31.12.2021 935.844 1.091.253 44,9% 408.724 425.948 0 0 0
PVProračunski viri 158.284 156.603 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 158.284 156.603 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 250.441 269.345 0 0 0
(2130) 2130-19-6039 Kriogenski hladilni sistem 05.05.2018 31.12.2021 728.532 862.234 46,9% 349.724 299.553 0 0 0
PVProračunski viri 129.377 113.476 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 129.377 113.476 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 220.347 186.077 0 0 0
(2130) 2130-19-6040 Zaščitna stikala na diferen čni tok 09.05.2018 31.12.2021 1.455.769 1.594.617 28,0% 888.998 513.868 0 0 0
PVProračunski viri 287.540 157.510 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 287.540 157.510 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 601.458 356.358 0 0 0
(2130) 2130-19-6041 Energetska podatkovna infrastruktura 10.05.2018 31.12.2021 1.786.617 2.140.545 34,0% 1.196.914 503.618 0 0 0
PVProračunski viri 287.153 113.829 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 287.153 113.829 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 909.760 389.788 0 0 0
(2130) 2130-19-6042 MightyFields z glasovnim upravljanjem 11.05.2018 31.12.2021 492.961 592.425 54,3% 227.305 196.560 0 0 0
PVProračunski viri 98.462 84.402 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 98.462 84.402 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 128.843 112.158 0 0 0
(2130) 2130-19-6043 Portfolio zdravil v inovativni dozirni obliki 11.05.2018 31.12.2021 579.055 641.748 32,1% 340.356 187.404 0 0 0
PVProračunski viri 153.160 84.332 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 153.160 84.332 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 187.196 103.072 0 0 0
(2130) 2130-19-6044 Nova generacija kompozitnih akrilnih ploš č 11.05.2018 31.12.2021 1.425.485 1.974.197 64,2% 599.584 645.539 0 0 0
PVProračunski viri 152.342 163.832 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 152.342 163.832 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 447.241 481.707 0 0 0
(2130) 2130-19-6045 Sistem in plaforma za izdajo integralnega ra čuna 09.05.2018 31.12.2021 788.501 955.715 49,4% 347.130 347.130 0 0 0
PVProračunski viri 121.112 121.112 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 121.112 121.112 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 226.018 226.018 0 0 0
(2130) 2130-19-6046 Interopreabilna IoT komunikacijska naprava 11.05.2018 31.12.2021 989.256 1.159.994 42,7% 443.582 443.582 0 0 0
PVProračunski viri 168.764 168.764 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 168.764 168.764 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 274.818 274.818 0 0 0
(2130) 2130-19-6047 Pametno mesto - energetska platforma 11.05.2018 31.12.2021 732.835 866.263 37,1% 358.331 314.912 0 0 0
PVProračunski viri 153.842 135.949 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 153.842 135.949 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 204.489 178.963 0 0 0
(2130) 2130-19-6048 Multikomponentne mešanice plinov 09.05.2018 31.12.2021 1.388.678 1.736.283 36,1% 654.965 648.865 0 0 0
PVProračunski viri 161.541 160.291 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 161.541 160.291 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 493.424 488.574 0 0 0
(2130) 2130-19-6049 Metoda ddPCR na osnovi nukleinskih kislin 09.05.2018 31.12.2021 713.410 824.281 42,8% 320.629 315.629 0 0 0
PVProračunski viri 136.005 133.755 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 136.005 133.755 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 184.624 181.874 0 0 0
(2130) 2130-19-6050 Sistem za magnetno čiščenje pene čih vin 08.05.2018 31.12.2021 568.682 675.476 49,5% 244.430 247.430 0 0 0
PVProračunski viri 102.945 100.695 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 102.945 100.695 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 141.485 146.735 0 0 0
(2130) 2130-19-6051 Vključevanje koncepta healthness na JV Evrope 10.05.2018 31.12.2021 1.515.410 1.794.140 23,4% 526.318 634.658 0 0 0
PVProračunski viri 0 151.839 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 151.839 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 526.318 482.818 0 0 0
(2130) 2130-19-6052 Pametna rešitev za upravljanje (ladijskih) kabin 08.05.2018 31.12.2021 762.370 922.640 44,8% 343.490 343.490 0 0 0
PVProračunski viri 112.835 112.835 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 112.835 112.835 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 230.655 230.655 0 0 0
Stran 46 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-6053 ISG elektromotor 10.05.2018 31.12.2021 947.314 1.156.019 16,6% 345.364 445.007 0 0 0
PVProračunski viri 0 189.453 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 189.453 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 345.364 255.554 0 0 0
(2130) 2130-19-6054 Aplikacija za na črtovanje zdravstvene oskrbe 09.05.2018 31.12.2021 1.137.847 1.336.500 16,8% 413.895 533.036 0 0 0
PVProračunski viri 0 197.042 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 197.042 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 413.895 335.995 0 0 0
(2130) 2130-19-6055 EKG - elektronska naprava za varovanje starejših 09.05.2018 31.12.2021 954.751 1.109.312 46,4% 410.229 418.062 0 0 0
PVProračunski viri 184.603 188.128 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 184.603 188.128 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 225.626 229.934 0 0 0
(2130) 2130-19-6056 Aparatura za aplikacijo medicinskih plinov 28.08.2018 31.12.2021 989.162 1.220.962 62,4% 564.625 280.680 0 0 0
PVProračunski viri 215.593 97.281 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 215.593 97.281 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 349.032 183.399 0 0 0
(2130) 2130-19-6057 Haskap zdrav obrok - kot napitek in prigrizek 10.05.2018 31.12.2021 759.954 855.532 39,2% 402.682 298.338 0 0 0
PVProračunski viri 168.206 125.438 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 168.206 125.438 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 234.476 172.900 0 0 0
(2130) 2130-19-6058 Proizvodna celica personalizirane kozmetike 10.05.2018 31.12.2021 925.975 1.145.572 65,2% 415.708 338.045 0 0 0
PVProračunski viri 180.924 145.975 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 180.924 145.975 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 234.785 192.069 0 0 0
(2130) 2130-19-6059 Kineziološki sistem v obliki pametne majice 21.08.2018 31.12.2021 1.130.916 1.330.467 38,1% 521.221 530.971 0 0 0
PVProračunski viri 163.507 166.919 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 163.507 166.919 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 357.714 364.052 0 0 0
(2130) 2130-19-6060 Pametnih kompozitni negorljivi materiali 08.05.2018 31.12.2021 806.532 990.617 21,6% 397.412 342.412 0 0 0
PVProračunski viri 151.638 127.388 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 151.638 127.388 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 245.774 215.024 0 0 0
(2130) 2130-19-6061 Multimodalni kontejnerski razkladalni sistem 09.05.2018 31.12.2021 1.601.847 1.907.761 37,6% 827.910 669.910 0 0 0
PVProračunski viri 215.574 173.274 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 215.574 173.274 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 612.336 496.636 0 0 0
(2130) 2130-19-6062 Razvoj pametnega manipulacijskega sistema 05.05.2018 31.12.2021 977.128 1.151.090 49,7% 439.980 407.619 0 0 0
PVProračunski viri 189.194 174.023 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 189.194 174.023 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 250.787 233.595 0 0 0
(2130) 2130-19-6063 Razvoj inovativne avtomatizirane dvižne mize 08.05.2018 31.12.2021 983.297 1.139.580 28,3% 413.280 450.280 0 0 0
PVProračunski viri 180.554 197.204 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 180.554 197.204 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 232.726 253.076 0 0 0
(2130) 2130-19-6064 Avtomatizirana rešitev pametne razsvetljave 09.05.2018 31.12.2021 930.851 1.127.609 22,8% 460.442 390.442 0 0 0
PVProračunski viri 164.350 139.350 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 164.350 139.350 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 296.092 251.092 0 0 0
(2130) 2130-19-6065 Nadzor nad delovanjem kmetijskih strojev 07.05.2018 31.12.2021 799.005 933.337 41,8% 336.251 371.251 0 0 0
PVProračunski viri 145.891 161.641 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 145.891 161.641 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 190.360 209.610 0 0 0
(2130) 2130-19-6066 Avtomatski stroj za tkanje izdelkov iz žice 10.05.2018 31.12.2021 575.212 633.585 32,2% 256.140 277.260 0 0 0
PVProračunski viri 115.263 120.267 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 115.263 120.267 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 140.877 156.993 0 0 0
(2130) 2130-19-6067 Smart Stop - Pametno postajališ če 10.05.2018 31.12.2021 911.764 1.079.100 25,0% 228.352 683.413 0 0 0
PVProračunski viri 0 167.811 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 167.811 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 228.352 515.602 0 0 0
(2130) 2130-19-6068 Razvoj nove družine lahkih tovornih prikolic 09.05.2018 31.12.2021 588.087 723.937 30,7% 271.446 271.446 0 0 0
PVProračunski viri 67.861 67.861 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 67.861 67.861 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 203.585 203.585 0 0 0
Stran 47 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-6069 Utorna vpenjalna miza za CNC stroje 08.05.2018 31.12.2021 1.156.844 1.388.380 45,3% 513.768 521.768 0 0 0
PVProračunski viri 176.539 179.339 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 176.539 179.339 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 337.229 342.429 0 0 0
(2130) 2130-19-6070 Disperzijski premaz brez biocidov 09.05.2018 31.12.2021 899.981 1.124.777 50,6% 439.391 364.250 0 0 0
PVProračunski viri 133.487 110.396 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 133.487 110.396 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 305.904 253.854 0 0 0
(2130) 2130-19-6071 Sistem za nadzor vozila in voznika z uporabo AI 08.05.2018 31.12.2021 943.530 1.167.368 15,6% 345.000 451.076 0 0 0
PVProračunski viri 0 186.559 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 186.559 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 345.000 264.517 0 0 0
(2130) 2130-19-6072 Blockchain platforma za souporabo tiskalnikov 22.08.2018 31.12.2021 826.349 912.455 20,0% 375.066 286.418 0 0 0
PVProračunski viri 0 89.352 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 89.352 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 375.066 197.066 0 0 0
(2130) 2130-19-6073 Mobilna samozadostna bioenergetska enota 10.05.2018 31.12.2021 983.604 1.175.796 26,8% 468.838 396.318 0 0 0
PVProračunski viri 201.527 163.853 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 201.527 163.853 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 267.311 232.465 0 0 0
(2130) 2130-19-6074 Robotska celica z naprednim 3D strojnim vidom 10.05.2018 31.12.2021 1.321.772 1.586.720 28,9% 628.746 574.746 0 0 0
PVProračunski viri 202.062 177.762 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 202.062 177.762 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 426.684 396.984 0 0 0
(2130) 2130-19-6075 Pametno multikomponentno embalažno steklo 10.05.2018 31.12.2021 1.146.989 1.332.205 40,1% 523.492 523.492 0 0 0
PVProračunski viri 188.323 188.323 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 188.323 188.323 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 335.169 335.169 0 0 0
(2130) 2130-19-6076 Merilni sistem za merjenje dimenzij vzorcev 11.05.2018 31.12.2021 399.258 433.684 33,2% 247.118 136.255 0 0 0
PVProračunski viri 82.592 42.264 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 82.592 42.264 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 164.526 93.991 0 0 0
(2130) 2130-19-6077 Platforma spremljanja družbenega stanja in razvoja 10.05.2018 31.12.2021 644.387 792.194 68,2% 349.872 176.530 0 0 0
PVProračunski viri 154.764 63.373 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 154.764 63.373 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 195.107 113.157 0 0 0
(2130) 2130-19-6078 Storitev upravljanja in zaklju čevanja transakcij 08.05.2018 31.12.2021 820.989 989.973 59,6% 434.989 261.204 0 0 0
PVProračunski viri 186.798 76.420 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 186.798 76.420 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 248.191 184.785 0 0 0
(2130) 2130-19-6079 Načrtovanje za pametna mesta s tehnologijami AI 08.05.2018 31.12.2021 1.242.168 1.468.890 43,7% 571.603 554.025 0 0 0
PVProračunski viri 194.288 189.073 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 194.288 189.073 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 377.315 364.953 0 0 0
(2130) 2130-19-6080 Ekstrakti iz konoplje za naravno kozmetiko 08.05.2018 31.12.2021 703.752 825.737 46,7% 305.682 310.282 0 0 0
PVProračunski viri 132.494 131.594 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 132.494 131.594 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 173.187 178.687 0 0 0
(2130) 2130-19-6081 Pametni premaz za obdelavo aluminija 11.05.2018 31.12.2021 1.208.972 1.449.269 29,4% 528.476 558.476 0 0 0
PVProračunski viri 180.390 190.890 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 180.390 190.890 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 348.086 367.586 0 0 0
(2130) 2130-19-6082 Trajni antimikrobni pametni premaz 11.05.2018 31.12.2021 1.179.904 1.323.755 20,2% 515.533 426.175 0 0 0
PVProračunski viri 0 155.744 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 155.744 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 515.533 270.431 0 0 0
(2130) 2130-19-6083 Pametni energetsko u činkoviti prezra čevalni sistem 10.05.2018 31.12.2021 1.168.937 1.410.703 27,7% 536.991 512.734 0 0 0
PVProračunski viri 189.775 182.926 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 189.775 182.926 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 347.216 329.808 0 0 0
(2130) 2130-19-6084 Razvoj pametne tržnice 10.05.2018 31.12.2021 1.085.279 1.295.598 45,3% 481.817 501.172 0 0 0
PVProračunski viri 159.252 165.693 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 159.252 165.693 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 322.566 335.479 0 0 0
Stran 48 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-6085 Univerzalna inteligentna pnevmatska stiskalnica 04.05.2018 31.12.2021 987.446 1.161.228 44,0% 434.855 441.810 0 0 0
PVProračunski viri 172.892 173.996 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 172.892 173.996 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 261.964 267.813 0 0 0
(2130) 2130-19-6086 Platforma za podporo investicijam-GreenInvestTech 11.05.2018 31.12.2021 1.019.850 1.141.025 45,8% 536.474 394.542 0 0 0
PVProračunski viri 253.339 150.498 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 253.339 150.498 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 283.135 244.043 0 0 0
(2130) 2130-19-6087 Razvoj elektromotorja z integrirano elektroniko 10.05.2018 31.12.2021 1.765.224 1.987.943 40,2% 977.772 536.452 0 0 0
PVProračunski viri 362.873 134.113 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 362.873 134.113 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 614.900 402.339 0 0 0
(2130) 2130-19-9001 Pilotno demonstracijski center 19.12.2018 31.12.2022 4.117.467 4.329.264 9,5% 1.883.500 991.720 1.242.247 0 0
PVProračunski viri 389.717 400.934 910.296 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 389.717 400.934 910.296 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.493.783 590.786 331.951 0 0
(2130) 2130-19-9002 Podprto okolje z umetno inteligenco 20.12.2018 31.12.2022 4.503.377 4.638.473 7,8% 1.564.471 1.821.283 1.117.623 0 0
PVProračunski viri 350.713 487.367 533.328 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 350.713 487.367 533.328 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.213.759 1.333.916 584.295 0 0
(2130) 2130-19-9003 Tovarna prihodnosti za lažje komponente vozil 17.12.2018 31.12.2022 18.515.875 18.914.963 0,8% 6.462.607 9.568.826 2.484.442 0 0
PVProračunski viri 156.365 2.533.173 2.310.138 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 156.365 2.533.173 2.310.138 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.306.242 7.035.653 174.303 0 0
(2130) 2130-19-9004 Genomski podatkovno-storitveni ekosistem 21.12.2018 31.12.2022 3.655.138 4.020.335 6,3% 1.014.086 1.544.204 1.096.849 0 0
PVProračunski viri 230.014 716.977 822.104 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 230.014 716.977 822.104 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 784.071 827.227 274.745 0 0
(2130) 2130-19-9005 Odpadki kot vir sekundarnih surovin 21.12.2018 31.12.2022 3.909.363 7.769.748 27,1% 1.854.486 1.926.400 128.477 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.854.486 1.926.400 128.477 0 0
(2130) 2130-19-9006 Integriran stavbni kompozit z umetno inteligenco 21.12.2018 31.12.2022 8.692.065 14.715.482 0,0% 1.894.667 6.699.225 98.173 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.894.667 6.699.225 98.173 0 0
(2130) 2130-19-9007 Brezkontaktno polnjenje elektri čnih vozil 21.12.2018 31.12.2022 3.940.033 8.114.326 0,0% 1.832.138 1.630.944 476.952 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.832.138 1.630.944 476.952 0 0
(2130) 2130-19-9008 Trajnostne rešitve za uvajanje e-mobilnosti 20.12.2018 31.12.2021 3.405.290 3.407.311 34,1% 1.776.091 709.280 0 0 0
PVProračunski viri 665.654 603.772 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 665.654 603.772 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.110.437 105.508 0 0 0
(2130) 2130-19-9009 Pametna Mikro Pivovarna 5.0 20.12.2018 31.12.2022 2.747.319 2.976.676 8,1% 806.247 1.315.680 625.392 0 0
PVProračunski viri 222.112 700.285 420.114 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 222.112 700.285 420.114 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 584.135 615.395 205.278 0 0
(2130) 2130-19-9010 Zdravo zrnje 14.12.2018 31.12.2022 3.599.094 4.117.666 13,7% 1.453.620 1.104.955 1.040.518 0 0
PVProračunski viri 757.053 461.269 721.127 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 757.053 461.269 721.127 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 696.567 643.686 319.391 0 0
(2130) 2130-19-9011 Razvoj visoko tehnološkega laboratorija 27.12.2018 31.12.2021 7.079.311 7.730.313 0,5% 3.618.950 3.460.360 0 0 0
PVProračunski viri 35.939 3.356.250 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 35.939 3.356.250 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.583.012 104.111 0 0 0
(2130) 2130-19-9012 Umetna inteligenca za aktivno upravljanje energije 20.12.2018 31.12.2022 7.475.165 8.159.344 3,7% 1.904.088 2.829.779 2.741.298 0 0
PVProračunski viri 277.731 1.060.522 1.523.222 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 277.731 1.060.522 1.523.222 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.626.357 1.769.257 1.218.077 0 0
(2130) 2130-19-9013 Samo učljivi stroji za integracijo v platformo 17.12.2018 31.12.2022 4.985.592 5.029.701 6,8% 2.240.396 1.758.374 645.610 0 0
PVProračunski viri 516.179 624.271 231.813 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 516.179 624.271 231.813 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.724.217 1.134.103 413.796 0 0
(2130) 2130-19-9014 Integrirano pilotno okolje trajnostne mobilnosti 20.12.2018 31.12.2022 11.722.855 13.038.306 6,3% 4.052.423 3.950.983 3.719.449 0 0
PVProračunski viri 734.912 1.505.825 2.724.771 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 734.912 1.505.825 2.724.771 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.317.511 2.445.158 994.679 0 0
(2130) 2130-19-9015 Pametni dom prihodnosti za udobno in zdravo okolje 17.12.2018 31.12.2022 13.132.449 15.852.230 11,9% 6.163.250 5.410.089 1.559.110 0 0
PVProračunski viri 1.955.167 1.702.106 1.330.838 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.955.167 1.702.106 1.330.838 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.208.084 3.707.983 228.272 0 0
Stran 49 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-9016 Demo pilot Turizem 4.0 20.12.2018 31.12.2021 5.065.130 10.711.439 37,2% 3.632.678 1.432.452 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.632.678 1.432.452 0 0 0
(2130) 2130-19-9017 Interaktivna platforma za internet stvari 24.12.2018 31.12.2021 3.864.691 4.471.998 0,0% 1.781.960 2.082.731 0 0 0
PVProračunski viri 350.897 1.232.335 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 350.897 1.232.335 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.431.063 850.397 0 0 0
(2130) 2130-19-9018 Integralna rešitev za optimizacijo proizvodnje 13.12.2018 31.12.2022 5.272.741 5.790.215 1,4% 1.409.751 1.511.778 2.351.212 0 0
PVProračunski viri 87.725 390.120 1.643.932 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 87.725 390.120 1.643.932 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.322.026 1.121.659 707.280 0 0
(2130) 2130-19-9019 PAMETNA DEKORACIJA IN FUNKCIONALIZACIJA EMBSTEKLA 21.12.2018 31.12.2022 7.496.020 7.671.107 0,7% 4.202.129 1.014.319 2.279.573 0 0
PVProračunski viri 55.578 431.044 2.089.651 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 55.578 431.044 2.089.651 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.146.551 583.275 189.922 0 0
(2130) 2130-19-9020 Senzorska platforma za napoved kakovosti zraka 24.12.2018 31.12.2022 3.184.265 3.230.799 20,4% 991.500 1.411.475 367.450 0 0
PVProračunski viri 235.570 674.508 261.249 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 235.570 674.508 261.249 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 755.930 736.967 106.201 0 0
(2130) 2130-19-9021 Napredne simulacije v medicini 27.12.2018 31.12.2021 1.839.652 2.229.715 8,5% 1.036.285 803.367 0 0 0
PVProračunski viri 330.216 746.316 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 330.216 746.316 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 706.069 57.050 0 0 0
(2130) 2130-19-9022 Uporaba naravnih sestavin v kozmeti čni industriji 18.12.2018 31.12.2022 2.712.484 2.721.233 31,6% 731.924 913.853 459.707 0 0
PVProračunski viri 249.038 443.959 323.797 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 249.038 443.959 323.797 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 482.886 469.894 135.910 0 0
(2130) 2130-19-9025 Nov poslovni model transportnih rešitev v prometu 28.12.2018 31.12.2021 2.682.612 5.352.016 34,3% 1.249.230 1.433.382 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.249.230 1.433.382 0 0 0
(2130) 2130-19-9026 Blockchain energetsko trgovanje z vmesnikom 27.12.2018 31.12.2022 3.983.595 4.629.075 13,5% 1.608.281 1.433.636 941.678 0 0
PVProračunski viri 538.422 690.674 934.428 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 538.422 690.674 934.428 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.069.858 742.962 7.250 0 0
(2130) 2130-19-9027 Blockchain portal za izvajalce in naro čnike 24.12.2018 31.12.2021 2.833.634 3.096.212 13,2% 1.004.020 1.829.614 0 0 0
PVProračunski viri 369.094 1.099.545 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 369.094 1.099.545 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 634.926 730.070 0 0 0
(2130) 2130-19-9028 Procesno nadzorna platforma obogatene resni čnosti 21.12.2018 31.12.2022 4.233.058 4.238.095 11,2% 1.240.587 1.312.605 1.465.075 0 0
PVProračunski viri 543.284 393.810 865.250 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 543.284 393.810 865.250 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 697.303 918.795 599.825 0 0
(2130) 2130-19-9029 Celovita uporaba prožnosti 19.12.2018 31.12.2021 8.569.857 9.388.416 1,0% 6.613.452 1.956.405 0 0 0
PVProračunski viri 84.349 1.144.569 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 84.349 1.144.569 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.529.103 811.836 0 0 0
(2130) 2130-19-9030 Sistem za u činkovito in transparentno proizvodnjo 12.12.2018 31.12.2022 4.137.724 4.190.169 18,4% 1.536.460 1.360.684 479.425 0 0
PVProračunski viri 571.789 420.065 296.885 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 571.789 420.065 296.885 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 964.671 940.620 182.540 0 0
(2130) 2130-19-9031 Napredno in transparentno testiranje kontejnerjev 21.12.2018 31.12.2022 5.111.808 5.878.729 9,2% 2.217.380 1.580.355 1.314.073 0 0
PVProračunski viri 472.712 603.925 1.051.113 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 472.712 603.925 1.051.113 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.744.668 976.430 262.960 0 0
(2130) 2130-19-9032 Vitka modularna maloserijska robotska linija 28.12.2018 31.12.2022 3.600.326 4.137.873 11,8% 1.416.770 1.039.666 1.143.890 0 0
PVProračunski viri 424.426 300.564 877.237 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 424.426 300.564 877.237 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 992.344 739.102 266.652 0 0
(2130) 2130-20-0011 Platforma za elektronske ra čune in garancije SME 2 30.08.2019 31.12.2021 2.288.699 2.288.699 0,0% 1.012.487 1.276.213 0 0 0
PVProračunski viri 485.994 612.582 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 485.994 612.582 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 526.493 663.631 0 0 0
(2130) 2130-20-0012 Električni avto za invalide na vozi čkih SME 2 05.09.2019 31.12.2021 2.490.884 2.490.884 0,0% 1.048.663 1.442.221 0 0 0
PVProračunski viri 629.198 865.333 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 629.198 865.333 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 419.465 576.889 0 0 0
Stran 50 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-0013 Digitalizacija farmacevtske proizvodnje SME 2 10.09.2019 31.12.2021 2.964.500 2.964.500 7,9% 1.048.425 1.916.075 0 0 0
PVProračunski viri 524.213 958.038 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 524.213 958.038 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 524.213 958.038 0 0 0
(2130) 2130-20-0014 Nov tip pretvornika energije valov SME 2 11.09.2019 31.12.2021 2.846.250 2.846.250 11,0% 1.322.500 1.523.750 0 0 0
PVProračunski viri 788.250 910.500 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 788.250 910.500 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 534.250 613.250 0 0 0
(2130) 2130-20-0015 Platforma za nujno pomo č in triažo SME 2 11.09.2019 31.12.2021 1.305.000 1.305.000 4,4% 825.500 479.500 0 0 0
PVProračunski viri 431.550 201.450 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 431.550 201.450 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 393.950 278.050 0 0 0
(2130) 2130-20-1903 mIA - Inteligentni Arhiv 30.06.2020 31.12.2023 1.063.345 1.063.345 0,0% 0 159.890 344.645 558.810 0
PVProračunski viri 0 26.835 119.212 226.295 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 26.835 119.212 226.295 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 133.055 225.432 332.515 0
(2130) 2130-20-1906 Sistem za ugotavljanje protimikrobne odpornosti 29.06.2020 31.12.2023 935.550 935.550 0,0% 0 263.894 348.072 323.584 0
PVProračunski viri 0 60.822 102.911 90.667 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 60.822 102.911 90.667 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 203.072 245.161 232.917 0
(2130) 2130-20-1909 Razvoj inteligentnih standardnih logisti čnih enot 30.06.2020 31.12.2023 426.703 426.703 0,0% 0 91.902 150.813 183.988 0
PVProračunski viri 0 13.392 36.957 50.227 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 13.392 36.957 50.227 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 78.510 113.856 133.761 0
(2130) 2130-20-1910 Univerzalna konfigurabilna platforma 30.06.2020 31.12.2023 1.119.407 1.119.407 0,0% 163.186 329.855 329.846 296.520 0
PVProračunski viri 16.666 100.000 99.995 83.332 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 16.666 100.000 99.995 83.332 0
SOVDrugi sovlagatelji 146.521 229.855 229.850 213.187 0
(2130) 2130-20-1911 Digitalno orodje za zdravniške konzilije 30.06.2020 31.12.2023 816.730 816.730 0,0% 0 114.962 267.292 434.477 0
PVProračunski viri 0 20.988 97.153 180.745 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 20.988 97.153 180.745 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 93.974 170.139 253.732 0
(2130) 2130-20-1912 Termomehani čna dehitinacija insektne biomase 30.06.2020 31.12.2023 921.425 921.425 0,0% 0 299.407 314.069 307.949 0
PVProračunski viri 0 96.124 103.455 100.395 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 96.124 103.455 100.395 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 203.284 210.615 207.555 0
(2130) 2130-20-1913 Zelene strehe za zadržanje nevihtnih voda 29.06.2020 31.12.2023 976.753 976.753 0,0% 0 331.943 331.943 312.867 0
PVProračunski viri 0 100.000 100.000 92.370 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 100.000 100.000 92.370 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 231.943 231.943 220.498 0
(2130) 2130-20-1914 Platforma za spremljanje logisti čega voznega parka 16.12.2019 31.12.2023 830.984 830.984 0,0% 0 176.161 251.891 402.933 0
PVProračunski viri 0 13.247 51.112 126.633 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 13.247 51.112 126.633 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 162.914 200.779 276.300 0
(3330) 3330-17-1201 Konzorcij za prenos tehnologij- KTT 28.07.2017 31.12.2022 5.939.070 5.939.070 38,7% 1.587.349 1.200.000 1.544.490 0 0
PVProračunski viri 1.587.349 1.200.000 1.544.490 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.587.349 1.200.000 1.544.490 0 0
0505 Informacijska družba in elektronske komunikacije 20.164.701 34.411.326 21.016.112 6.509.501 0
050501 Urejanje podro čja informacijske družbe in elektronskih komuni kacij 9.898.830 9.232.370 9.048.062 1.207.938 0
3130-20-S001 Projekti e-vkl jučenosti 458.537 496.718 581.678 493.678 0
 EP (3130) 3130-20-0014 Projekti e-vklju čenosti in digitalnih veš čin 01.01.2020 31.12.2023 299.000 0,0% 20.000 60.000 150.000 69.000 0
PVProračunski viri 20.000 60.000 150.000 69.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 20.000 60.000 150.000 69.000 0
(3130) 3130-20-0020 Ekosistem digitalne preobrazbe CARPE DIGEM 20.06.2018 31.01.2023 1.737.410 1.737.410 0,3% 438.537 436.718 431.678 424.678 0
PVProračunski viri 14.600 12.780 7.740 740 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 14.600 12.780 7.740 740 0
SOVDrugi sovlagatelji 423.938 423.938 423.938 423.938 0
3130-20-S002 Upravl janje interneta 115.000 150.000 150.000 102.000 0
(3130) 3130-20-0017 Upravljanje interneta 23.08.2019 31.12.2023 517.000 434.000 6,4% 115.000 150.000 150.000 102.000 0
PVProračunski viri 115.000 150.000 150.000 102.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 115.000 150.000 150.000 102.000 0
3211-11-S018 Sofinanciran je investici j v Arnes 1.905.562 1.900.000 1.900.000 0 0
(3330) 3330-17-0016 JZ Arnes-investicije v IKT opremo 2017-2020 27.07.2016 31.12.2022 7.716.175 7.516.682 27,3% 1.905.562 1.900.000 1.900.000 0 0
PVProračunski viri 1.905.562 1.900.000 1.900.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.905.562 1.900.000 1.900.000 0 0
Stran 51 od 269 v EUR
3211-11-S019 Raziskave in razvo j na področju e-stor.in e-vsebin 2.123.824 1.179.653 880.384 400.000 0
 EP (3130) 3130-20-0013 Projekti skupnega programa AAL 01.01.2020 31.12.2023 1.065.500 0,0% 98.397 249.978 317.126 400.000 0
PVProračunski viri 98.397 249.978 317.126 400.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 98.397 249.978 317.126 400.000 0
(3130) 3130-18-0017 vINCI-integrirana podpora za doma čo oskrbo 01.11.2017 30.09.2021 1.242.632 1.267.189 49,0% 329.325 309.281 0 0 0
PVProračunski viri 30.067 10.022 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 30.067 10.022 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 299.258 299.258 0 0 0
(3130) 3130-18-0018 i-evAALution-povezava obstoje čih AAL naprav 01.02.2018 31.12.2020 3.041.175 3.066.726 67,4% 1.016.391 0 0 0 0
PVProračunski viri 72.210 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 72.210 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 4.136 0 0 0 0
7082 UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA DRUŽBENE VEDE 4.136 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 940.044 0 0 0 0
(3130) 3130-19-0010 Organiziraj moje življenje 19.07.2018 30.06.2022 2.261.184 2.274.398 21,6% 602.384 620.394 563.259 0 0
PVProračunski viri 122.000 140.000 82.874 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 122.000 140.000 82.874 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 20.130 20.140 20.130 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 20.130 20.140 20.130 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 460.254 460.254 460.254 0 0
(3130) 3211-11-0063 Projekti e-vklju čenosti in izobraževanje za ID 01.01.2011 31.12.2020 2.484.360 2.481.927 101,4% 77.326 0 0 0 0
PVProračunski viri 77.326 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 77.326 0 0 0 0
Ukrepi     5.295.908 5.506.000 5.536.000 212.260 0
(3130) 3130-17-0024 Sodelovanje v mednarodnih projektih s podro čja ID 01.01.2017 31.12.2023 7.001 0,0% 1 1.000 1.000 5.000 0
PVProračunski viri 1 1.000 1.000 5.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1 1.000 1.000 5.000 0
(3130) 3130-17-0026 Dvig usposobljenosti podjetij za uporabo IKT 01.01.2017 31.12.2023 214.613 4,5% 35.000 50.000 80.000 40.000 0
PVProračunski viri 35.000 50.000 80.000 40.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 35.000 50.000 80.000 40.000 0
(3130) 3130-17-0027 Podpora razvoja infrastr. elektronskih komunikacij 01.01.2017 31.12.2023 1.026.888 53,4% 100.907 130.000 130.000 167.260 0
PVProračunski viri 100.907 130.000 130.000 167.260 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 100.907 130.000 130.000 167.260 0
(3330) 3211-11-0066 Delovanje javnega zavoda Arnes 01.01.2011 31.12.2022 55.641.046 77,3% 5.160.000 5.325.000 5.325.000 0 0
PVProračunski viri 5.160.000 5.325.000 5.325.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 5.160.000 5.325.000 5.325.000 0 0
050502 Razvoj širokopasovnih omrežij 200.002 17.449.837 9.281.859 3.621.562 0
1541-15-S004 Razvo j širokopasovnih storite v 200.002 17.449.837 9.281.859 3.621.562 0
 EP (1541) 1541-15-0003 Razvoj širokopasovnih storitev 16.12.2014 31.12.2023 30.031.248 0,0% 200.002 16.927.826 9.281.859 3.621.562 0
PVProračunski viri 200.002 16.927.826 9.281.859 3.621.562 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 200.000 16.927.824 9.281.857 3.621.560 0
(3130) 3130-18-0013 Promocija digitalizacije Slovenije 07.06.2018 31.12.2021 525.000 650.000 0,6% 0 522.011 0 0 0
PVProračunski viri 0 522.011 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 522.011 0 0 0
050503 Razvoj in promocija na podro čju elektronskih komunikacij 8.133.020 5.329.119 286.191 2 0
1541-15-S005 Krepitev aplikaci j IKT 8.133.020 5.329.119 286.191 2 0
 EP (1541) 1541-15-0004 Krepitev aplikacij IKT 16.12.2014 31.12.2023 8 0,0% 2 2 2 2 0
(2552) 2552-16-0001 Nepremičninski in prostorski informacijski sistem 11.11.2015 31.12.2021 13.835.000 13.910.000 59,3% 5.254.668 3.558.786 0 0 0
PVProračunski viri 5.254.668 3.558.786 0 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 5.254.668 3.558.786 0 0 0
(2552) 2552-16-0002 Izboljšava in zajem podatkov 11.11.2015 31.12.2021 6.765.000 6.690.000 91,0% 1.781.806 244.073 0 0 0
PVProračunski viri 1.781.806 244.073 0 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 1.781.806 244.073 0 0 0
(2552) 2552-16-0003 Podpora vodenju projekta 11.11.2015 31.12.2021 1.755.000 1.755.000 51,5% 552.270 468.872 0 0 0
PVProračunski viri 552.270 468.872 0 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 552.270 468.872 0 0 0
(3130) 3130-17-0038 Gospodar - centralna evidenca nepremi čnin 26.04.2016 31.12.2022 824.041 770.000 19,6% 127.917 487.658 65.517 0 0
PVProračunski viri 127.917 487.658 65.517 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 127.917 487.658 65.517 0 0
(3340) 3340-17-0020 eDediščina 15.07.2016 31.12.2022 2.000.001 2.000.000 43,7% 416.356 569.729 220.672 0 0
PVProračunski viri 416.356 569.729 220.672 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 416.356 569.729 220.672 0 0
Stran 52 od 269 v EUR
050505 Informacijska in kibernetska va rnost 1.932.849 2.400.000 2.400.000 1.680.000 0
3132-20-S001 Izgradnja zmo gljivosti za informaci jsko varnost 934.600 922.000 922.000 747.680 0
(3132) 3132-20-0003 Investicije in investicijsko vzdrževanje 22.08.2019 31.12.2023 1.074.200 1.028.400 0,6% 289.000 277.000 277.000 231.200 0
PVProračunski viri 289.000 277.000 277.000 231.200 0
3132 Uprava RS za informacijsko varnost 289.000 277.000 277.000 231.200 0
(3132) 3132-20-0004 Zmogljivosti informacijske varnosti 22.08.2019 31.12.2023 2.452.080 2.323.560 0,0% 645.600 645.000 645.000 516.480 0
PVProračunski viri 645.600 645.000 645.000 516.480 0
3132 Uprava RS za informacijsko varnost 645.600 645.000 645.000 516.480 0
Ukrepi     998.249 1.478.000 1.478.000 932.320 0
(3132) 3132-20-0001 Delovanje Uprave RS za informacijsko varnost 01.01.2020 31.12.2023 3.074.720 9,4% 540.400 1.003.000 1.003.000 528.320 0
PVProračunski viri 540.400 1.003.000 1.003.000 528.320 0
3132 Uprava RS za informacijsko varnost 540.400 1.003.000 1.003.000 528.320 0
(3132) 3132-20-0002 Izvajanje nalog Uprave RS za informacijsko varnost 01.01.2020 31.12.2023 1.811.849 0,0% 457.849 475.000 475.000 404.000 0
PVProračunski viri 457.849 475.000 475.000 404.000 0
3132 Uprava RS za informacijsko varnost 457.849 475.000 475.000 404.000 0
06LOKALNA SAMOUPRAVA 162.602.887 164.263.468 156.286.825 105.855.782 6.094.497
0601 Podpora lokalni samoupravi ter koordinacija državne in lokalne 
ravni6.170.500 6.000.000 6.000.000 7.060.000 0
060101 Podpora lokalni samoupravi ter koordinacija državne in lokalne ravni 6.170.500 6.000.000 6.000.000 7.060.000 0
Ukrepi     6.170.500 6.000.000 6.000.000 7.060.000 0
(3130) 1536-11-0005 Sofinanciranje skupnih ob činskih uprav 01.01.2011 31.12.2023 70.504.714 64,5% 6.117.000 5.946.500 5.946.500 7.000.000 0
PVProračunski viri 6.117.000 5.946.500 5.946.500 7.000.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 6.117.000 5.946.500 5.946.500 7.000.000 0
(3130) 1536-11-0006 Svetov. ob činam in sistem med. sodelovanja 01.01.2011 31.12.2023 878.394 78,3% 53.500 53.500 53.500 60.000 0
PVProračunski viri 53.500 53.500 53.500 60.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 53.500 53.500 53.500 60.000 0
0602 Sofinanciranje dejavnosti ob čin, ožjih delov ob čin in zvez ob čin 0 0 17.000.000 0 0
060201 Finančna izravnava ob činam 0 0 17.000.000 0 0
Ukrepi     0 0 17.000.000 0 0
(1611) 1611-11-0031 Finančna izravnava ob činam 01.01.2011 31.12.2022 165.221.117 89,7% 0 0 17.000.000 0 0
PVProračunski viri 0 0 17.000.000 0 0
1611 Ministrstvo za finance 0 0 17.000.000 0 0
0603 Lokalno razvojna infrastruktura 145.258.440 127.821.322 110.671.469 85.539.920 1.310.393
060301 Lokalno razvojna infrastruktura 145.258.440 127.821.322 110.671.469 85.539.920 1.310.393
1536-11-S003 Zakon o Pomur ju 61.897 0 0 0 0
(2130) 2130-16-7082 Promocija regije v obdobju 2016-2019 28.09.2016 31.03.2020 1.517.831 1.541.152 100,0% 61.897 0 0 0 0
PVProračunski viri 61.897 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 61.897 0 0 0 0
1536-11-S009 Investici je v lokalno razvo jno infrastrukturo ZFO 101.765.633 79.464.039 79.429.833 76.457.976 167.673
 EP (2130) 2130-16-0002 Sofinanciranje investicijskih projektov ob čin 01.01.2016 31.12.2023 269.455.321 0,0% 48.637.223 70.818.098 75.000.000 75.000.000 0
PVProračunski viri 48.637.223 70.818.098 75.000.000 75.000.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 48.637.223 70.818.098 75.000.000 75.000.000 0
(2130) 2130-15-3061 Revitalizacija vaškega jedra Šalovci 18.12.2013 31.12.2020 465.487 658.721 35,6% 300.000 0 0 0 0
PPUO Občine 300.000 0 0 0 0
7532 OBČINA ŠALOVCI 300.000 0 0 0 0
(2130) 2130-15-3094 Fekalna kanalizacija Josipdol 16.01.2014 31.12.2021 1.092.003 1.107.437 88,7% 182.799 141.702 0 0 0
PVProračunski viri 140.109 141.702 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 140.109 141.702 0 0 0
PPUO Občine 42.690 0 0 0 0
7676 OBČINA RIBNICA NA POHORJU 42.690 0 0 0 0
(2130) 2130-16-3143 Osnovna šola Podgrad 04.02.2011 31.12.2020 3.247.258 4.047.562 97,8% 70.000 0 0 0 0
PPUO Občine 70.000 0 0 0 0
7537 OBČINA ILIRSKA BISTRICA 70.000 0 0 0 0
(2130) 2130-16-3250 Dvorana Ig 14.12.2011 31.12.2020 904.268 1.082.930 55,8% 400.020 0 0 0 0
PPUO Občine 400.020 0 0 0 0
7536 OBČINA IG 400.020 0 0 0 0
(2130) 2130-17-3169 Kolesarska povezava med zgornjo in spodnjo dolino 30.11.2016 31.12.2020 530.857 561.192 38,0% 101.591 227.729 0 0 0
PPUO Občine 101.591 227.729 0 0 0
7503 OBČINA BOHINJ 101.591 227.729 0 0 0
Stran 53 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-3058 Sekundarni vodovodi - 2. del 18.12.2017 31.12.2021 800.000 800.000 33,4% 312.322 220.840 0 0 0
PVProračunski viri 279.460 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 279.460 0 0 0 0
PPUO Občine 32.862 220.840 0 0 0
7516 OBČINA ČRNOMELJ 32.862 220.840 0 0 0
(2130) 2130-18-3090 Večnamenska dvorana Žiri 01.06.2017 31.12.2020 8.105.203 8.228.102 78,1% 1.946.039 0 0 0 0
PVProračunski viri 173.162 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 173.162 0 0 0 0
PPUO Občine 1.772.877 0 0 0 0
7646 OBČINA ŽIRI 1.772.877 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3104 Oskrbovana stanovanja 01.12.2015 31.12.2020 830.703 1.516.683 4,3% 795.031 0 0 0 0
PPUO Občine 795.031 0 0 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 795.031 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3119 Rekonstrukcija lokalne ceste Tabor - Spodnja Hosta 19.02.2018 31.12.2020 263.520 306.280 100,0% 24.666 0 0 0 0
PPUO Občine 24.666 0 0 0 0
7682 OBČINA TABOR 24.666 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3158 Kanalizacija in vodovod Lokavec 11.03.2016 31.12.2020 902.109 927.982 66,6% 301.000 0 0 0 0
PPUO Občine 301.000 0 0 0 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 301.000 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3165 Večnamenski objekt Hrib II. faza 20.10.2017 31.12.2020 1.273.396 1.123.460 73,9% 558.900 0 0 0 0
PVProračunski viri 311.617 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 311.617 0 0 0 0
PPUO Občine 247.283 0 0 0 0
7565 OBČINA LOŠKI POTOK 247.283 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3170 Infrastrukturna ureditev na pokopališ ču Brežice 19.12.2017 31.12.2021 648.560 580.000 53,7% 200.000 100.000 0 0 0
PPUO Občine 200.000 100.000 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 200.000 100.000 0 0 0
(2130) 2130-18-3177 Gasilsko-kulturni-dom Mezgovci 14.12.2017 31.12.2020 890.266 790.858 55,1% 464.336 0 0 0 0
PVProračunski viri 146.928 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 146.928 0 0 0 0
PPUO Občine 317.408 0 0 0 0
7523 OBČINA DORNAVA 317.408 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3233 Obnova infrastrukture v Bohinjski Češnjici 19.10.2016 31.12.2021 2.003.346 2.003.346 48,3% 670.700 611.992 0 0 0
PVProračunski viri 510.372 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 510.372 0 0 0 0
PPUO Občine 160.328 611.992 0 0 0
7503 OBČINA BOHINJ 160.328 611.992 0 0 0
(2130) 2130-18-3260 Obrtna cona Šalovci 19.01.2018 31.12.2023 775.265 809.740 16,9% 221.100 249.540 173.519 8.000 0
PPUO Občine 221.100 249.540 173.519 8.000 0
7532 OBČINA ŠALOVCI 221.100 249.540 173.519 8.000 0
(2130) 2130-18-3262 Sanacija skladiš č soli v Portorožu 20.10.2015 31.12.2022 311.339 297.000 71,3% 0 0 89.425 0 0
PPUO Občine 0 0 89.425 0 0
7590 OBČINA PIRAN 0 0 89.425 0 0
(2130) 2130-18-3265 Ureditev Kastre v Ajdovš čini - 1. Faza 29.06.2017 31.12.2020 3.739.318 3.441.392 65,8% 2.063.100 0 0 0 0
PVProračunski viri 821.805 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 821.805 0 0 0 0
PPUO Občine 1.241.295 0 0 0 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 1.241.295 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3276 Vodovod Goliš če 15.02.2017 31.12.2020 664.347 1.189.067 13,7% 573.000 0 0 0 0
PPUO Občine 573.000 0 0 0 0
7559 OBČINA LITIJA 573.000 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3278 Vodovod Hoti č 22.02.2017 31.12.2020 232.053 335.000 66,3% 78.184 0 0 0 0
PPUO Občine 78.184 0 0 0 0
7559 OBČINA LITIJA 78.184 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3279 Mrliška vežica Va če 14.12.2011 31.12.2020 396.992 428.000 94,2% 22.908 0 0 0 0
PPUO Občine 22.908 0 0 0 0
7559 OBČINA LITIJA 22.908 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3003 Gradnja zdravstvenega doma v Cerkljah / Gorenjskem 15.05.2017 31.12.2020 2.147.425 2.348.002 60,2% 1.000.698 0 0 0 0
PVProračunski viri 145.882 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 145.882 0 0 0 0
PPUO Občine 854.816 0 0 0 0
7511 OBČINA CERKLJE NA GORENJSKEM 854.816 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3010 Vodovod Burkel čev hrib I. faza 22.01.2018 31.12.2020 260.650 260.650 48,5% 134.127 0 0 0 0
PVProračunski viri 119.712 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 119.712 0 0 0 0
PPUO Občine 14.415 0 0 0 0
7673 OBČINA PREBOLD 14.415 0 0 0 0
Stran 54 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-3025 Prenova kuhinje v vrtcu Son ček v Semi ču 11.02.2019 31.12.2020 208.886 208.886 0,0% 208.886 0 0 0 0
PVProračunski viri 138.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 138.000 0 0 0 0
PPUO Občine 70.886 0 0 0 0
7609 OBČINA SEMIČ 70.886 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3028 Obnova vodovoda Travnik 15.01.2019 31.12.2020 309.795 310.000 82,2% 155.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 100.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.000 0 0 0 0
PPUO Občine 55.000 0 0 0 0
7565 OBČINA LOŠKI POTOK 55.000 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3032 Sanacija strojnice na bazenu Sevnica 20.02.2019 31.12.2020 429.434 675.988 71,3% 369.788 0 0 0 0
PPUO Občine 369.788 0 0 0 0
7610 OBČINA SEVNICA 369.788 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3035 Modernizacija ceste Oplotnica - Koroška vas 1.faza 16.12.2015 31.12.2020 361.279 361.279 43,4% 204.481 0 0 0 0
PVProračunski viri 165.107 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 165.107 0 0 0 0
PPUO Občine 39.374 0 0 0 0
7644 OBČINA ZREČE 39.374 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3071 Prizidek Osnovne šole Antona Globo čnika 13.12.2017 31.12.2021 7.064.087 6.220.548 21,1% 5.747.145 554.689 0 0 0
PVProračunski viri 726.903 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 726.903 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 866.115 0 0 0 0
9603 EKO SKLAD, SLOVENSKI OKOLJSKI JAVNI SKLAD 866.115 0 0 0 0
PPUO Občine 4.154.127 554.689 0 0 0
7594 OBČINA POSTOJNA 4.154.127 554.689 0 0 0
(2130) 2130-19-3072 Izgradnja vrtca Frankolovo 15.12.2016 31.12.2021 2.046.423 2.046.423 19,3% 1.605.438 45.448 0 0 0
PVProračunski viri 324.147 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 324.147 0 0 0 0
PPUO Občine 1.281.291 45.448 0 0 0
7639 OBČINA VOJNIK 1.281.291 45.448 0 0 0
(2130) 2130-19-3079 Cesta Bukovnica-Bukovniško jezero 27.09.2018 31.12.2020 407.288 422.000 50,6% 201.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 184.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 184.000 0 0 0 0
PPUO Občine 17.000 0 0 0 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 17.000 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3086 Ureditev cest v ob čini Nazarje 2019- 2024 24.01.2019 31.12.2024 1.415.221 1.415.221 17,7% 249.433 249.127 249.209 249.783 167.673
PVProračunski viri 127.254 129.090 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 127.254 129.090 0 0 0
PPUO Občine 122.179 120.037 249.209 249.783 167.673
7582 OBČINA NAZARJE 122.179 120.037 249.209 249.783 167.673
(2130) 2130-19-3087 Izgradnja novih parkiriš č ob cesti na Sv. Jošta 17.10.2018 31.12.2020 84.974 96.076 43,5% 48.038 0 0 0 0
PPUO Občine 48.038 0 0 0 0
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 48.038 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3116 Izgradnja mostu v vasi So ča 07.02.2019 31.12.2020 378.623 397.379 23,4% 290.053 0 0 0 0
PPUO Občine 290.053 0 0 0 0
7505 OBČINA BOVEC 290.053 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3122 Grad Kostel - nadaljevanje obnove 3. faza 26.06.2019 31.12.2020 56.514 56.514 52,2% 27.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 22.130 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 22.130 0 0 0 0
PPUO Občine 4.870 0 0 0 0
7664 OBČINA KOSTEL 4.870 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3125 Rekonstrukcija kuhinje OŠ Dornberk 15.05.2019 31.12.2020 279.957 384.000 77,9% 62.000 0 0 0 0
PPUO Občine 62.000 0 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 62.000 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3135 Gasilski dom in skladiš če Sežana 14.12.2017 31.12.2022 3.690.535 3.690.535 1,3% 197.883 1.650.688 1.792.617 0 0
PPUO Občine 197.883 1.650.688 1.792.617 0 0
7611 OBČINA SEŽANA 197.883 1.650.688 1.792.617 0 0
(2130) 2130-19-3148 Izgradnja nadstrešnic na CERO Sežana II. faza 02.04.2019 31.12.2020 190.000 190.000 54,4% 89.609 0 0 0 0
PPUO Občine 89.609 0 0 0 0
7611 OBČINA SEŽANA 89.609 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3151 Meteorna odvodnja - okolica OŠ Šempas 30.11.2016 31.12.2020 10.554 357.054 80,1% 2.100 0 0 0 0
PPUO Občine 2.100 0 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 2.100 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3169 Gradnja poslovilnega objekta na pokopališ ču Makole 20.02.2019 31.12.2020 195.653 200.210 94,8% 10.210 0 0 0 0
PPUO Občine 10.210 0 0 0 0
7697 OBČINA MAKOLE 10.210 0 0 0 0
Stran 55 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-3173 Dograditev 2. Osnovne šole Slovenska Bistrica 17.04.2018 31.12.2023 1.700.991 1.770.991 21,8% 20.000 40.380 1.050.000 220.000 0
PPUO Občine 20.000 40.380 1.050.000 220.000 0
7613 OBČINA SLOVENSKA BISTRICA 20.000 40.380 1.050.000 220.000 0
(2130) 2130-19-3180 Komunalna ureditev Murski Črnci-II faza 11.02.2019 31.12.2020 281.197 370.695 27,7% 203.240 0 0 0 0
PPUO Občine 203.240 0 0 0 0
7509 OBČINA TIŠINA 203.240 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3185 Obnova vodovoda Vrhpolje 19.06.2019 31.12.2020 196.200 196.200 50,8% 96.515 0 0 0 0
PPUO Občine 96.515 0 0 0 0
7576 OBČINA MORAV ČE 96.515 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3193 Rekonstrukcija čistilne naprave Bistrica 23.04.2019 31.12.2020 494.087 818.071 17,7% 424.071 0 0 0 0
PPUO Občine 424.071 0 0 0 0
7514 OBČINA ČRENŠOVCI 424.071 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3204 Obnova vodovoda v Košeninovi ulici v Rušah 12.12.2018 31.12.2020 182.430 188.751 56,1% 80.000 0 0 0 0
PPUO Občine 80.000 0 0 0 0
7608 OBČINA RUŠE 80.000 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3206 Modernizacija ceste Vranušek 25.04.2019 31.12.2020 318.466 179.908 13,3% 276.094 0 0 0 0
PVProračunski viri 137.625 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 137.625 0 0 0 0
PPUO Občine 138.469 0 0 0 0
7671 OBČINA PODLEHNIK 138.469 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3228 Večnamenski objekt v Famljah - 2.faza 10.01.2019 31.12.2020 744.855 771.589 57,5% 316.455 0 0 0 0
PVProračunski viri 228.050 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 228.050 0 0 0 0
PPUO Občine 88.405 0 0 0 0
7518 OBČINA DIVAČA 88.405 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3233 Poslovna cona Terminal Sežana 27.03.2019 31.12.2021 946.151 946.151 35,6% 505.004 104.676 0 0 0
PPUO Občine 505.004 104.676 0 0 0
7611 OBČINA SEŽANA 505.004 104.676 0 0 0
(2130) 2130-19-3235 Popravilo cest v letu 2019 v ob čini Vipava 12.02.2019 31.12.2020 282.299 324.843 62,1% 107.116 0 0 0 0
PPUO Občine 107.116 0 0 0 0
7636 OBČINA VIPAVA 107.116 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3246 Centralna čistilna naprava Mozirje 21.12.2018 31.12.2020 375.290 375.290 31,9% 255.492 0 0 0 0
PPUO Občine 255.492 0 0 0 0
7578 OBČINA MOZIRJE 255.492 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3248 Obnova osnovne šole s telovadnico v Mirnu 26.03.2019 31.12.2023 4.033.238 5.276.892 6,4% 877.000 948.937 970.762 980.193 0
PPUO Občine 877.000 948.937 970.762 980.193 0
7574 OBČINA MIREN - KOSTANJEVICA 877.000 948.937 970.762 980.193 0
(2130) 2130-19-3255 Adaptacija Šole Gabrovka-Poš Dole in vrtec Dole 20.12.2017 31.12.2021 899.239 899.239 75,0% 100.000 124.793 0 0 0
PPUO Občine 100.000 124.793 0 0 0
7559 OBČINA LITIJA 100.000 124.793 0 0 0
(2130) 2130-19-3257 Gasilski dom z ve čnamensko dvorano Srpenica 07.02.2019 31.12.2021 1.637.223 1.660.568 29,4% 819.037 337.230 0 0 0
PPUO Občine 729.037 287.230 0 0 0
7505 OBČINA BOVEC 729.037 287.230 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 90.000 50.000 0 0 0
(2130) 2130-19-3264 Obnova lokalne ceste - Založe Podsev čnik 1. faza 20.03.2019 31.12.2020 473.260 473.260 22,0% 369.071 0 0 0 0
PPUO Občine 369.071 0 0 0 0
7672 OBČINA POLZELA 369.071 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3265 Dom krajanov in vrtec Zdole 14.02.2018 31.12.2020 707.214 1.048.459 92,1% 55.720 0 0 0 0
PPUO Občine 47.857 0 0 0 0
7553 OBČINA KRŠKO 47.857 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.863 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3272 Energetska sanacija in prenova objekta Trg borcev 24.06.2019 31.12.2020 423.207 453.207 56,0% 186.203 0 0 0 0
PPUO Občine 186.203 0 0 0 0
7533 OBČINA HRASTNIK 186.203 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3273 Ureditev viteške dvorane v Štanjelu 06.12.2016 31.12.2020 363.183 365.283 93,3% 24.399 0 0 0 0
PPUO Občine 24.399 0 0 0 0
7548 OBČINA KOMEN 24.399 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3288 Preplastitev ob činskih cest v ob čini Pivka 28.12.2018 31.12.2020 494.439 497.916 20,7% 392.194 0 0 0 0
PPUO Občine 392.194 0 0 0 0
7591 OBČINA PIVKA 392.194 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3289 Sanacija ceste na Suhorje in obnova mostu 28.12.2018 31.12.2020 158.281 463.163 29,2% 112.105 0 0 0 0
PPUO Občine 112.105 0 0 0 0
7591 OBČINA PIVKA 112.105 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3291 Večnamenski objekt Šentviška Gora 13.01.2017 31.12.2020 766.406 1.135.550 61,8% 292.910 0 0 0 0
PPUO Občine 241.360 0 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 241.360 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 51.550 0 0 0 0
Stran 56 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-3001 Rek. občinskih cest v letu 2020 Pod čet. 04.12.2019 31.12.2020 219.350 219.350 0,0% 219.350 0 0 0 0
PVProračunski viri 211.919 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 211.919 0 0 0 0
PPUO Občine 7.431 0 0 0 0
7592 OBČINA PODČETRTEK 7.431 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3002 Rekonstrukcije cest- Ob čina Dobrna 2020 06.11.2019 31.12.2020 45.500 45.500 1,6% 45.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 45.171 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.171 0 0 0 0
PPUO Občine 329 0 0 0 0
7654 OBČINA DOBRNA 329 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3004 Ureditev infrastrukture v naselju Poljšica-2.faza 08.10.2019 31.12.2020 240.204 240.204 0,0% 240.204 0 0 0 0
PVProračunski viri 204.922 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 204.922 0 0 0 0
PPUO Občine 35.282 0 0 0 0
7706 OBČINA GORJE 35.282 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3006 Rekonstukcija ceste Rajšele 20.12.2019 31.12.2020 184.755 126.055 0,0% 184.755 0 0 0 0
PVProračunski viri 147.340 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 147.340 0 0 0 0
PPUO Občine 37.415 0 0 0 0
7664 OBČINA KOSTEL 37.415 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3007 Sanacija lokalne ceste Pršetinci -Lahonci 11.11.2019 31.12.2020 100.000 100.000 0,0% 100.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 85.783 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 85.783 0 0 0 0
PPUO Občine 14.217 0 0 0 0
7704 OBČINA SVETI TOMAŽ 14.217 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3008 Modernizacija javne poti Senik-Žaga 11.11.2019 31.12.2020 77.000 77.000 0,0% 77.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 60.199 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 60.199 0 0 0 0
PPUO Občine 16.801 0 0 0 0
7704 OBČINA SVETI TOMAŽ 16.801 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3009 Modernizacija ceste Žice - Sp. Ro čica 07.11.2019 31.12.2020 80.000 80.000 0,0% 80.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 65.557 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 65.557 0 0 0 0
PPUO Občine 14.443 0 0 0 0
7680 OBČINA SVETA ANA 14.443 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3010 Modernizacija ceste Ledinek-Kraner 07.11.2019 31.12.2020 37.000 37.000 0,0% 37.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 30.333 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 30.333 0 0 0 0
PPUO Občine 6.667 0 0 0 0
7680 OBČINA SVETA ANA 6.667 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3011 Modernizacija ceste Dražen Vrh-Holer-Rožengrunt 07.11.2019 31.12.2020 50.000 50.000 0,0% 50.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 41.594 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 41.594 0 0 0 0
PPUO Občine 8.406 0 0 0 0
7680 OBČINA SVETA ANA 8.406 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3012 Modernizacija ceste Lokavec - Rožengrunt 1 07.11.2019 31.12.2020 121.000 121.000 0,0% 121.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 99.180 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 99.180 0 0 0 0
PPUO Občine 21.820 0 0 0 0
7680 OBČINA SVETA ANA 21.820 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3013 Rekonstrukcija javne poti Mulej 19.12.2019 31.12.2020 30.383 30.383 0,0% 30.383 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.383 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 29.383 0 0 0 0
PPUO Občine 1.000 0 0 0 0
7637 OBČINA VITANJE 1.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3014 Rekonstrukcija ceste Trebuhinja Lošperg 19.12.2019 31.12.2020 172.604 172.604 0,0% 172.604 0 0 0 0
PVProračunski viri 165.463 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 165.463 0 0 0 0
PPUO Občine 7.141 0 0 0 0
7637 OBČINA VITANJE 7.141 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3015 Obnova ceste na Klancu v ob čini Komenda 29.01.2020 31.12.2020 249.425 249.425 0,0% 249.425 0 0 0 0
PVProračunski viri 43.790 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 43.790 0 0 0 0
PPUO Občine 205.635 0 0 0 0
7663 OBČINA KOMENDA 205.635 0 0 0 0
Stran 57 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-3016 Obnova ceste Dovje vzhod 05.11.2019 31.12.2020 196.667 196.667 0,0% 196.667 0 0 0 0
PVProračunski viri 132.994 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 132.994 0 0 0 0
PPUO Občine 63.673 0 0 0 0
7552 OBČINA KRANJSKA GORA 63.673 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3017 Modernizacija ob činske ceste Cogetinci - Hauzer 17.12.2019 31.12.2020 24.938 24.938 0,0% 24.938 0 0 0 0
PVProračunski viri 23.596 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 23.596 0 0 0 0
PPUO Občine 1.342 0 0 0 0
7652 OBČINA CERKVENJAK 1.342 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3018 Modernizacija ceste Cerkvenjak-Kadrenci-Andrenci 18.12.2018 31.12.2020 80.742 80.742 2,7% 78.540 0 0 0 0
PVProračunski viri 78.540 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 78.540 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3019 Modernizacija ob činske ceste Cerkvenjak - Andrenci 17.12.2019 31.12.2020 44.647 44.647 0,0% 44.647 0 0 0 0
PVProračunski viri 43.025 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 43.025 0 0 0 0
PPUO Občine 1.623 0 0 0 0
7652 OBČINA CERKVENJAK 1.623 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3020 Gradnja cest v letu 2020 Mork onog-Trebelno 13.02.2020 31.12.2020 358.759 358.759 0,0% 358.759 0 0 0 0
PVProračunski viri 274.570 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 274.570 0 0 0 0
PPUO Občine 84.189 0 0 0 0
7698 OBČINA MOKRONOG - TREBELNO 84.189 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3021 Rekonstrukcija LC Preloge-Grušovje-Petelinjek 19.12.2019 31.12.2020 74.330 74.330 0,0% 74.330 0 0 0 0
PVProračunski viri 74.328 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 74.328 0 0 0 0
PPUO Občine 2 0 0 0 0
7614 OBČINA SLOVENSKE KONJICE 2 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3023 Rekonstrukcija ceste Ivanja vas - Mirna Pe č   15.12.2019 31.12.2022 587.403 587.403 0,0% 249.698 283.404 54.301 0 0
PVProračunski viri 151.060 145.698 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 151.060 145.698 0 0 0
PPUO Občine 98.638 137.706 54.301 0 0
7669 OBČINA MIRNA PE Č 98.638 137.706 54.301 0 0
(2130) 2130-20-3024 Obnova Ulice na Pristavah 22.01.2020 31.12.2020 226.968 226.968 0,0% 226.968 0 0 0 0
PVProračunski viri 210.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 210.000 0 0 0 0
PPUO Občine 16.968 0 0 0 0
7516 OBČINA ČRNOMELJ 16.968 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3025 Izgradnja vodovoda Tolsti vrh 24.05.2018 31.12.2020 210.000 210.000 28,6% 150.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 145.145 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 145.145 0 0 0 0
PPUO Občine 4.855 0 0 0 0
7614 OBČINA SLOVENSKE KONJICE 4.855 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3026 Ureditev infrastrukture v Orehovici (III.faza) 12.12.2019 31.12.2020 60.500 60.500 0,0% 60.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 39.278 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 39.278 0 0 0 0
PPUO Občine 21.222 0 0 0 0
7619 OBČINA ŠENTJERNEJ 21.222 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3029 Ureditev dela ceste Rotek-Zg.Danje-Torka-Ravne 10.10.2019 31.12.2020 199.875 199.875 0,0% 199.875 0 0 0 0
PVProračunski viri 199.875 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 199.875 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3030 Rekonstrukcija ulice Drnovo 12.12.2019 31.12.2020 47.000 47.000 0,0% 47.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 40.309 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 40.309 0 0 0 0
PPUO Občine 6.691 0 0 0 0
7571 OBČINA MENGEŠ 6.691 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3031 Ureditev dela ceste Zgaga-Zg.Dav ča-Razpet 10.10.2019 31.12.2020 196.800 196.800 0,0% 196.800 0 0 0 0
PVProračunski viri 194.785 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 194.785 0 0 0 0
PPUO Občine 2.015 0 0 0 0
7645 OBČINA ŽELEZNIKI 2.015 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3032 Obnova sanitarij v Osnovni šoli Rade če 19.12.2019 31.12.2020 98.283 98.283 0,0% 98.283 0 0 0 0
PVProračunski viri 98.283 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 98.283 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3033 Izgradnja plo čnika ob obrtno posl. coni Žirovnica 10.10.2019 31.12.2020 97.000 97.000 0,0% 97.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 50.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 50.000 0 0 0 0
Stran 58 od 269 v EUR
PPUO Občine 47.000 0 0 0 0
7690 OBČINA ŽIROVNICA 47.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3034 Ureditev ceste v Smoku ču v občini Žirovnica 15.10.2019 31.12.2020 115.400 115.400 0,0% 115.400 0 0 0 0
PVProračunski viri 83.445 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 83.445 0 0 0 0
PPUO Občine 31.955 0 0 0 0
7690 OBČINA ŽIROVNICA 31.955 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3035 Ureditev javne razsvetljave Rade če 19.12.2019 31.12.2020 19.654 19.654 100,0% 19.654 0 0 0 0
PVProračunski viri 19.654 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 19.654 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3036 Rekonstrukcija odseka Zajec-Klenovšek 19.12.2019 31.12.2020 57.667 57.667 51,5% 57.667 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.694 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 29.694 0 0 0 0
PPUO Občine 27.973 0 0 0 0
7599 OBČINA RADEČE 27.973 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3037 Razširitev lokalne ceste Boštanj-Grahovica 16.12.2019 31.12.2020 141.722 141.722 0,0% 141.722 0 0 0 0
PVProračunski viri 115.182 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 115.182 0 0 0 0
PPUO Občine 26.540 0 0 0 0
7610 OBČINA SEVNICA 26.540 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3038 Rekonstrukcija Spodnje Vranje-Lon čarjev Dol 16.12.2019 31.12.2020 159.654 159.654 0,0% 159.654 0 0 0 0
PVProračunski viri 129.880 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 129.880 0 0 0 0
PPUO Občine 29.774 0 0 0 0
7610 OBČINA SEVNICA 29.774 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3039 Rekonstrukcija odseka Prvomajske ulice 16.12.2019 31.12.2020 147.600 147.600 0,0% 147.600 0 0 0 0
PVProračunski viri 120.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 120.000 0 0 0 0
PPUO Občine 27.600 0 0 0 0
7610 OBČINA SEVNICA 27.600 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3042 Ureditev krožiš ča pri Hoferju v ob čini Šempeter 08.11.2016 31.12.2020 389.007 389.007 4,4% 372.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 72.471 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 72.471 0 0 0 0
PPUO Občine 299.529 0 0 0 0
7584 OBČINA ŠEMPETER - VRTOJBA 299.529 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3043 Obnova mestnih ulic - KS Jože Marn 23.12.2019 31.12.2020 750.000 750.000 0,0% 750.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 588.647 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 588.647 0 0 0 0
PPUO Občine 161.353 0 0 0 0
7642 OBČINA ZAGORJE OB SAVI 161.353 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3044 Cesta Soča-Mišja vas (ureditev priklju čkov) 15.01.2020 31.12.2020 236.313 236.313 0,0% 236.313 0 0 0 0
PVProračunski viri 171.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 171.000 0 0 0 0
PPUO Občine 65.313 0 0 0 0
7505 OBČINA BOVEC 65.313 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3045 Izgradnja plo čnika Srednja Vas-Luže 18.12.2019 31.12.2020 111.698 111.698 0,0% 111.698 0 0 0 0
PVProračunski viri 62.723 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 62.723 0 0 0 0
PPUO Občine 48.975 0 0 0 0
7617 OBČINA ŠENČUR 48.975 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3046 Rekonstrukcija voziš ča v območju BPT v Trži ču 10.10.2019 31.12.2021 720.000 720.000 0,0% 380.000 340.000 0 0 0
PVProračunski viri 362.988 300.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 362.988 300.000 0 0 0
PPUO Občine 17.012 40.000 0 0 0
7631 OBČINA TRŽIČ 17.012 40.000 0 0 0
(2130) 2130-20-3048 Vodovod Hoje - Testeni 05.11.2019 31.12.2020 298.260 298.260 0,0% 298.260 0 0 0 0
PVProračunski viri 290.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 290.000 0 0 0 0
PPUO Občine 8.260 0 0 0 0
7543 OBČINA KANAL OB SO ČI 8.260 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3049 Rekonstrukcija ceste Kostanjevica-Velike Vodenice 18.02.2020 31.12.2020 153.000 153.000 0,0% 153.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 149.485 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 149.485 0 0 0 0
PPUO Občine 3.515 0 0 0 0
7696 OBČINA KOSTANJEVICA NA KRKI 3.515 0 0 0 0
Stran 59 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-3050 Obnova vodovoda Sevnica-Pecelj 16.12.2019 31.12.2020 81.200 81.200 0,0% 81.200 0 0 0 0
PVProračunski viri 80.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 80.000 0 0 0 0
PPUO Občine 1.200 0 0 0 0
7610 OBČINA SEVNICA 1.200 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3051 Obnovitev vodovoda Se vnica-Orehovo-Ledgonje 16.12.2019 31.12.2020 80.200 80.200 0,0% 80.200 0 0 0 0
PVProračunski viri 79.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 79.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3052 Sanacija kanalizacije v Dolenjem Boštanju 16.12.2019 31.12.2020 171.200 171.200 0,0% 171.200 0 0 0 0
PVProračunski viri 170.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 170.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3053 Rekonstrukcija ceste Sevnica-Drožanje-Metni Vrh 16.12.2019 31.12.2020 176.613 176.613 0,0% 176.613 0 0 0 0
PVProračunski viri 143.781 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 143.781 0 0 0 0
PPUO Občine 32.832 0 0 0 0
7610 OBČINA SEVNICA 32.832 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3055 Izgradnja parkiriš ča pred vežicami v Boh. Bistrici 03.07.2018 31.12.2020 446.000 446.000 1,9% 436.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 215.700 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 215.700 0 0 0 0
PPUO Občine 220.300 0 0 0 0
7503 OBČINA BOHINJ 220.300 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3057 Ureditev kulturno turisti čnega središ ča v Osilnici 21.02.2020 31.12.2020 66.278 66.278 0,0% 66.278 0 0 0 0
PVProračunski viri 66.278 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 66.278 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3061 Obnova zobne ambulante v ZP Rogatec 07.01.2020 31.12.2020 48.000 48.000 0,0% 48.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 48.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 48.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3062 Obnova poti Jago če - most želja 01.12.2017 31.12.2020 241.162 241.162 2,0% 236.300 0 0 0 0
PVProračunski viri 194.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 194.000 0 0 0 0
PPUO Občine 42.300 0 0 0 0
7556 OBČINA LAŠKO 42.300 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3068 Rekon. ceste Logarska Dolina 03.12.2019 31.12.2020 130.820 130.820 0,0% 130.820 0 0 0 0
PVProračunski viri 130.820 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 130.820 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3069 Rekonstrukcija javne poti Lo čica-Dol-Tabor 07.10.2019 31.12.2021 162.987 162.987 0,6% 85.047 77.031 0 0 0
PVProračunski viri 79.654 77.031 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 79.654 77.031 0 0 0
PPUO Občine 5.392 0 0 0 0
7682 OBČINA TABOR 5.392 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3070 Ureditev avtobusne postaje Zgornje Fužine 02.12.2019 31.12.2020 46.530 46.530 0,0% 46.530 0 0 0 0
PVProračunski viri 46.530 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 46.530 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3071 Obnova sekundarnega vodovoda Kanonir - 2. faza 02.12.2019 31.12.2020 36.796 36.796 1,4% 36.296 0 0 0 0
PVProračunski viri 36.296 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 36.296 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3072 Nadgradnja vodnega zajetja na Jezerskem 02.12.2019 31.12.2020 54.600 54.600 0,0% 54.600 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.600 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 54.600 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3075 Obnova železnega mostu čez Krko v Brežicah 22.03.2019 31.12.2021 889.142 889.142 2,2% 800.000 70.000 0 0 0
PVProračunski viri 409.556 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 409.556 0 0 0 0
PPUO Občine 390.444 70.000 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 390.444 70.000 0 0 0
(2130) 2130-20-3080 Sanacija ceste Bukovo - Grahovo 22.02.2019 31.12.2020 200.000 200.000 0,0% 200.000 0 0 0 0
PPUO Občine 30.000 0 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 30.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3081 Sanacija ceste na Stador (II. del) 20.02.2019 31.12.2020 161.399 161.399 5,1% 153.133 0 0 0 0
PVProračunski viri 130.473 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 130.473 0 0 0 0
Stran 60 od 269 v EUR
PPUO Občine 22.660 0 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 22.660 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3082 Sanacija ceste Tolmin - Lo če, odsek Breži č 19.02.2019 31.12.2020 220.310 220.310 0,0% 220.310 0 0 0 0
PPUO Občine 10.310 0 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 10.310 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3083 Preplastitev cest v naseljih Jane če in Dobja vas 18.12.2019 31.12.2020 184.500 184.500 0,0% 184.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 159.468 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 159.468 0 0 0 0
PPUO Občine 25.032 0 0 0 0
7603 OBČINA RAVNE NA KOROŠKEM 25.032 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3086 Ureditev ceste Gasilski dom odcep Dobernik 30.01.2020 31.12.2020 117.434 117.434 0,0% 117.434 0 0 0 0
PVProračunski viri 77.353 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 77.353 0 0 0 0
PPUO Občine 40.081 0 0 0 0
7674 OBČINA PREVALJE 40.081 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3087 Rekonstrukcija ceste do Prežihove bajte 18.12.2019 31.12.2020 166.500 166.500 0,0% 166.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 79.734 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 79.734 0 0 0 0
PPUO Občine 86.766 0 0 0 0
7603 OBČINA RAVNE NA KOROŠKEM 86.766 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3089 Ureditev komunalnih vodov v ob čini Radeče 19.12.2019 31.12.2020 33.410 33.410 0,0% 33.410 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.941 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 29.941 0 0 0 0
PPUO Občine 3.468 0 0 0 0
7599 OBČINA RADEČE 3.468 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3090 Investicijska obnova v telovadnici Vuzenica 28.10.2019 31.12.2020 46.338 46.338 0,0% 46.338 0 0 0 0
PVProračunski viri 46.338 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 46.338 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3096 Ureditev prostorov za knjižnico Trata 08.09.2017 31.12.2020 239.180 239.180 8,6% 218.625 0 0 0 0
PVProračunski viri 218.625 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 218.625 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3097 Ureditev lokalne ceste - Odsek mimo Jam 25.11.2019 31.12.2020 391.350 391.350 0,0% 391.350 0 0 0 0
PVProračunski viri 249.435 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 249.435 0 0 0 0
PPUO Občine 141.915 0 0 0 0
7529 OBČINA GORNJI GRAD 141.915 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3098 Modernizacija Janezovo Polje 02.12.2019 31.12.2020 170.000 170.000 0,0% 170.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 165.124 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 165.124 0 0 0 0
PPUO Občine 4.876 0 0 0 0
7561 OBČINA LJUBNO 4.876 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3103 Prizidek vrtca Agata Poljane 06.02.2017 31.12.2021 2.356.052 2.356.052 1,8% 915.000 1.399.527 0 0 0
PVProračunski viri 406.055 411.262 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 406.055 411.262 0 0 0
PPUO Občine 508.945 988.265 0 0 0
7526 OBČINA GORENJA VAS-POLJANE 508.945 988.265 0 0 0
(2130) 2130-20-3104 Rekonstrukcija poti Železne Dveri 13.01.2020 31.12.2021 857.000 857.000 0,0% 599.000 258.000 0 0 0
PVProračunski viri 538.632 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 538.632 0 0 0 0
PPUO Občine 60.368 258.000 0 0 0
7562 OBČINA LJUTOMER 60.368 258.000 0 0 0
(2130) 2130-20-3106 Izgradnja nadstrešnice nad baliniš čem v Semi ču 26.05.2017 31.12.2020 73.072 73.072 0,0% 73.072 0 0 0 0
PVProračunski viri 70.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 70.000 0 0 0 0
PPUO Občine 3.072 0 0 0 0
7609 OBČINA SEMIČ 3.072 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3107 Preplastitev cest v ob čini Semič v letu 2020 10.01.2020 31.12.2020 94.139 94.139 0,0% 94.139 0 0 0 0
PVProračunski viri 93.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 93.000 0 0 0 0
PPUO Občine 1.139 0 0 0 0
7609 OBČINA SEMIČ 1.139 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3108 Sanacija odsekov ceste na Kamno 20.02.2019 31.12.2020 90.203 90.203 0,0% 90.203 0 0 0 0
PVProračunski viri 85.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 85.000 0 0 0 0
Stran 61 od 269 v EUR
PPUO Občine 5.203 0 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 5.203 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3109 Ureditev lokalne ceste Trebnje - Grmada  3. faza 19.02.2020 31.12.2020 215.307 215.307 0,0% 215.307 0 0 0 0
PVProračunski viri 193.807 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 193.807 0 0 0 0
PPUO Občine 21.500 0 0 0 0
7630 OBČINA TREBNJE 21.500 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3110 Mrliška vežica Sela pri Šumberku 04.02.2015 31.12.2020 182.500 182.500 0,0% 182.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 182.500 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 182.500 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3111 Sanacija ceste Šmarje-Pleterje (II.faza) 12.12.2019 31.12.2020 250.300 250.300 0,0% 250.300 0 0 0 0
PVProračunski viri 249.232 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 249.232 0 0 0 0
PPUO Občine 1.068 0 0 0 0
7619 OBČINA ŠENTJERNEJ 1.068 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3114 Investicijsko vzdrževanje cest v letu 2020 Mirna 03.12.2019 31.12.2020 129.112 129.112 0,0% 129.112 0 0 0 0
PVProračunski viri 114.173 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 114.173 0 0 0 0
PPUO Občine 14.939 0 0 0 0
7711 OBČINA MIRNA 14.939 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3115 Popravilo odsekov lokalnih cest Osilnica 21.02.2020 31.12.2020 20.000 20.000 0,0% 20.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3116 Oskrba s pitno vodo SORIKO II 10.10.2019 31.12.2020 157.945 157.945 32,7% 153.309 0 0 0 0
PVProračunski viri 113.069 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 113.069 0 0 0 0
PPUO Občine 40.240 0 0 0 0
7678 OBČINA SODRAŽICA 40.240 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3117 Rekonstrukcija  javne poti Ropasija 27.11.2019 31.12.2020 167.013 167.013 0,0% 167.013 0 0 0 0
PVProračunski viri 167.013 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 167.013 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3118 Rekonstrukcija ceste Spodnji Hrašan - Slatine 10.02.2020 31.12.2020 188.500 188.500 0,0% 188.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 128.883 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 128.883 0 0 0 0
PPUO Občine 59.617 0 0 0 0
7650 OBČINA BRASLOV ČE 59.617 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3119 Prestavitev ceste v Gabrovcu pri Kostrivnici 18.10.2019 31.12.2020 140.000 140.000 0,0% 140.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 115.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 115.000 0 0 0 0
PPUO Občine 25.000 0 0 0 0
7606 OBČINA ROGAŠKA SLATINA 25.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3121 Most preko Irskega potoka pri Rogaški Slatini 18.10.2019 31.12.2020 160.000 160.000 0,0% 160.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 25.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 25.000 0 0 0 0
PPUO Občine 135.000 0 0 0 0
7606 OBČINA ROGAŠKA SLATINA 135.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3122 Obnova ceste Belovo-Zg. Brezno s kanalizacijo 06.12.2019 31.12.2020 630.752 630.752 0,0% 630.752 0 0 0 0
PVProračunski viri 568.457 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 568.457 0 0 0 0
PPUO Občine 62.295 0 0 0 0
7556 OBČINA LAŠKO 62.295 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3123 Rekonstrukcija ob činskih cest 2020 Kozje 10.12.2019 31.12.2020 544.023 544.023 0,0% 544.023 0 0 0 0
PVProračunski viri 484.117 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 484.117 0 0 0 0
PPUO Občine 59.906 0 0 0 0
7550 OBČINA KOZJE 59.906 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3124 Večnamenski objekt v Diva či 30.01.2018 31.12.2021 172.487 172.487 0,0% 161.795 10.692 0 0 0
PVProračunski viri 39.770 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 39.770 0 0 0 0
PPUO Občine 122.025 10.692 0 0 0
7518 OBČINA DIVAČA 122.025 10.692 0 0 0
(2130) 2130-20-3125 Pločnik in avtobusna postaja Sp. Re čica 02.12.2019 31.12.2020 120.500 120.500 0,0% 120.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 110.276 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 110.276 0 0 0 0
PPUO Občine 10.224 0 0 0 0
7708 OBČINA REČICA OB SAVINJI 10.224 0 0 0 0
Stran 62 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-3126 Ureditev ceste Banovci 27.01.2020 31.12.2020 32.965 32.965 0,0% 32.965 0 0 0 0
PVProračunski viri 25.987 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 25.987 0 0 0 0
PPUO Občine 6.978 0 0 0 0
7686 OBČINA VERŽEJ 6.978 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3127 Rekonstrukcija ceste Grad - novo naselje Grad 25.02.2020 31.12.2020 300.000 300.000 36,1% 300.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 250.194 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 250.194 0 0 0 0
PPUO Občine 49.806 0 0 0 0
7657 OBČINA GRAD 49.806 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3128 Ureditev javne razsvetljave v Domajincih 19.12.2019 31.12.2020 30.676 30.676 0,0% 30.676 0 0 0 0
PVProračunski viri 30.676 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 30.676 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3130 Ureditev mestnih ulic in vodovoda v Murski Soboti 10.01.2020 31.12.2020 215.850 215.850 0,0% 215.850 0 0 0 0
PVProračunski viri 174.434 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 174.434 0 0 0 0
PPUO Občine 41.416 0 0 0 0
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 41.416 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3131 Ureditev pokopališ ča na Cankovi 19.12.2019 31.12.2020 43.918 43.918 0,0% 43.918 0 0 0 0
PVProračunski viri 43.918 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 43.918 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3132 Obnova ob činske infrastrukture v Veliki Polani 24.02.2020 31.12.2020 43.678 43.678 0,0% 43.678 0 0 0 0
PVProračunski viri 35.783 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 35.783 0 0 0 0
PPUO Občine 7.895 0 0 0 0
7685 OBČINA VELIKA POLANA 7.895 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3133 Obnova ceste Krplivnik 31.01.2020 31.12.2020 47.519 47.519 0,0% 47.519 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.694 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 24.694 0 0 0 0
PPUO Občine 22.825 0 0 0 0
7660 OBČINA HODOŠ 22.825 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3134 Obnova javne razsvetljave v Hodošu 31.01.2020 31.12.2020 47.025 47.025 0,0% 47.025 0 0 0 0
PVProračunski viri 38.545 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 38.545 0 0 0 0
PPUO Občine 8.480 0 0 0 0
7660 OBČINA HODOŠ 8.480 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3135 Obnova mrliške vežice Peskovci 05.12.2019 31.12.2020 48.426 48.426 0,0% 48.426 0 0 0 0
PVProračunski viri 48.426 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 48.426 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3136 Kolesarska steza Renkovci 13.01.2020 31.12.2020 181.152 181.152 0,0% 181.152 0 0 0 0
PVProračunski viri 96.916 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 96.916 0 0 0 0
PPUO Občine 84.236 0 0 0 0
7632 OBČINA TURNIŠ ČE 84.236 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3137 Komunalna ureditev cone Beltinci 10.05.2019 31.12.2020 294.862 294.862 0,0% 294.862 0 0 0 0
PVProračunski viri 227.935 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 227.935 0 0 0 0
PPUO Občine 66.927 0 0 0 0
7501 OBČINA BELTINCI 66.927 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3138 Obnova mostu na cesti proti Remizi 31.01.2020 31.12.2020 150.000 150.000 0,0% 150.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 123.831 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 123.831 0 0 0 0
PPUO Občine 26.169 0 0 0 0
7665 OBČINA KRIŽEVCI 26.169 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3139 Rekonstrukcija ob činskih cest v Kuzmi 21.02.2020 31.12.2020 162.770 162.770 0,0% 162.770 0 0 0 0
PVProračunski viri 150.227 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 150.227 0 0 0 0
PPUO Občine 12.543 0 0 0 0
7555 OBČINA KUZMA 12.543 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3140 Modernizacija ceste Apa če - Segovci 20.11.2019 31.12.2020 163.684 163.684 0,0% 163.684 0 0 0 0
PPUO Občine 63.684 0 0 0 0
7694 OBČINA APAČE 63.684 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3141 Obnova cest v Čentibi 18.12.2019 31.12.2020 152.369 152.369 0,0% 152.369 0 0 0 0
PVProračunski viri 142.264 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 142.264 0 0 0 0
Stran 63 od 269 v EUR
PPUO Občine 10.105 0 0 0 0
7558 OBČINA LENDAVA - LENDVA KÖZSEG 10.105 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3142 Obnova javne poti Veš čica 17.10.2019 31.12.2020 70.000 70.000 0,0% 70.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.126 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 54.126 0 0 0 0
PPUO Občine 15.874 0 0 0 0
7675 OBČINA RAZKRIŽJE 15.874 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3143 Ureditev Levstikove ulice v Moravskih Toplicah 14.12.2018 31.12.2020 163.024 163.024 29,5% 114.924 0 0 0 0
PVProračunski viri 95.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 95.000 0 0 0 0
PPUO Občine 19.924 0 0 0 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 19.924 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3144 Ureditev obmo čja Podov ob potoku 18.12.2018 31.12.2020 170.500 170.500 0,9% 169.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 145.684 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 145.684 0 0 0 0
PPUO Občine 23.316 0 0 0 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 23.316 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3145 Ureditev Delavske ulice v Moravskih Toplicah 21.12.2018 31.12.2020 144.000 144.000 4,2% 138.000 0 0 0 0
PPUO Občine 38.000 0 0 0 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 38.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3146 Sanacija ulice na Reboljevi ulici v ob čini Trzin 27.11.2019 31.12.2020 355.000 355.000 0,7% 352.624 0 0 0 0
PVProračunski viri 11.999 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 11.999 0 0 0 0
PPUO Občine 340.625 0 0 0 0
7684 OBČINA TRZIN 340.625 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3147 Obnova ceste Rova - Dolenje - Rafol če 07.08.2017 31.12.2020 250.000 250.000 0,0% 250.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 127.697 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 127.697 0 0 0 0
PPUO Občine 122.303 0 0 0 0
7522 OBČINA DOMŽALE 122.303 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3149 Energetska sanacija Podružni čne šole Primskovo 16.10.2017 31.12.2020 374.495 374.495 1,7% 368.029 0 0 0 0
PVProračunski viri 323.637 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 323.637 0 0 0 0
PPUO Občine 44.392 0 0 0 0
7693 OBČINA ŠMARTNO PRI LITIJI 44.392 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3150 Asfaltiranje po ob čini Velike Laš če v letu 2020 19.12.2019 31.12.2020 230.000 230.000 0,0% 230.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 203.725 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 203.725 0 0 0 0
PPUO Občine 26.275 0 0 0 0
7634 OBČINA VELIKE LAŠ ČE 26.275 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3151 Obnove ob činskih objektov v Lendavi 18.12.2019 31.12.2020 290.000 290.000 0,0% 290.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 284.528 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 284.528 0 0 0 0
PPUO Občine 5.472 0 0 0 0
7558 OBČINA LENDAVA - LENDVA KÖZSEG 5.472 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3152 Pločnik in razsvetljava Na bregu 05.12.2019 31.12.2020 60.000 60.000 0,0% 60.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 27.342 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 27.342 0 0 0 0
PPUO Občine 32.658 0 0 0 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 32.658 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3153 Javna razsvetljava Lipnica-Mlajtinci 05.12.2019 31.12.2020 60.000 60.000 0,0% 60.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 40.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 40.000 0 0 0 0
PPUO Občine 20.000 0 0 0 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 20.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3154 Parkirišče pri šoli Fokovci 28.12.2018 31.12.2020 121.700 121.700 42,5% 70.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 45.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.000 0 0 0 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 25.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3155 Obnova mestne tržnice v Murski Soboti 11.01.2019 31.12.2020 164.500 164.500 0,0% 164.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 87.217 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 87.217 0 0 0 0
PPUO Občine 77.283 0 0 0 0
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 77.283 0 0 0 0
Stran 64 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-3157 Rekonstrukcija ceste Spodnje Pirni če - Kobivar 20.02.2019 31.12.2020 112.000 112.000 0,0% 112.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 91.724 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 91.724 0 0 0 0
PPUO Občine 20.276 0 0 0 0
7570 OBČINA MEDVODE 20.276 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3158 Ureditev komunalne infrastrukture v PSC Vrta ča 03.01.2020 31.12.2020 105.104 105.104 0,0% 105.104 0 0 0 0
PVProračunski viri 95.871 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 95.871 0 0 0 0
PPUO Občine 9.233 0 0 0 0
7609 OBČINA SEMIČ 9.233 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3159 Hodnik za pešce Šmarje - Dvor ob LC 406061 19.12.2019 31.12.2020 96.000 96.000 0,0% 96.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 96.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 96.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3161 Rekonstrukcija ceste Zamušani-Tibolci 20.02.2020 31.12.2020 189.152 189.152 0,0% 189.152 0 0 0 0
PVProračunski viri 90.516 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 90.516 0 0 0 0
PPUO Občine 98.636 0 0 0 0
7527 OBČINA GORIŠNICA 98.636 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3163 Modernizacija ceste Cirkovce - Šikole 12.12.2019 31.12.2020 284.094 284.094 0,0% 284.094 0 0 0 0
PVProračunski viri 110.054 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 110.054 0 0 0 0
PPUO Občine 174.040 0 0 0 0
7544 OBČINA KIDRIČEVO 174.040 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3164 Preplastitev Dolane ADK-Meglošak 05.12.2016 31.12.2020 246.072 246.072 0,0% 246.072 0 0 0 0
PVProračunski viri 243.959 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 243.959 0 0 0 0
PPUO Občine 2.113 0 0 0 0
7695 OBČINA CIRKULANE 2.113 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3165 Kanalizacija Ulica Ruške čete 03.02.2020 31.12.2020 150.000 150.000 0,0% 150.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 135.155 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 135.155 0 0 0 0
PPUO Občine 14.845 0 0 0 0
7608 OBČINA RUŠE 14.845 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3166 Rekonstrukcija dela poti (Štajngrova-Špandl) 16.11.2017 31.12.2020 22.290 22.290 3,5% 21.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 21.500 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 21.500 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3167 Ureditev ceste v Štajngrovi - smer Repi č 06.11.2019 31.12.2020 25.500 25.500 0,0% 25.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 25.500 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 25.500 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3168 Rekonstrukcija dela poti (Benedikt - Farteg) 19.12.2019 31.12.2020 10.700 10.700 0,0% 10.700 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.820 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 9.820 0 0 0 0
PPUO Občine 880 0 0 0 0
7647 OBČINA BENEDIKT 880 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3171 Rekonstrukcija lokalne ceste Zgornja Nova vas 20.02.2020 31.12.2020 208.695 208.695 0,0% 208.695 0 0 0 0
PPUO Občine 38.695 0 0 0 0
7613 OBČINA SLOVENSKA BISTRICA 38.695 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3172 Obnova ceste Slovenska Bistrica-Pe čke V. faza 20.02.2020 31.12.2020 267.496 267.496 0,0% 267.496 0 0 0 0
PVProračunski viri 230.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 230.000 0 0 0 0
PPUO Občine 37.496 0 0 0 0
7613 OBČINA SLOVENSKA BISTRICA 37.496 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3173 Izgradnja kanalizacije na Pokošah 20.02.2020 31.12.2020 736.808 736.808 0,0% 736.808 0 0 0 0
PVProračunski viri 573.473 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 573.473 0 0 0 0
PPUO Občine 163.335 0 0 0 0
7613 OBČINA SLOVENSKA BISTRICA 163.335 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3174 Modernizacija  lokalne cest Dobriška vas-Malahorna 27.02.2020 31.12.2020 128.000 128.000 83,6% 128.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 106.992 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 106.992 0 0 0 0
PPUO Občine 21.008 0 0 0 0
7670 OBČINA OPLOTNICA 21.008 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3177 Prezračevanje v osnovi šoli Jelšane 28.02.2020 31.12.2020 24.000 24.000 0,0% 24.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 24.000 0 0 0 0
Stran 65 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-3178 Poročna dvorana v Domu na Vidmu 28.02.2020 31.12.2020 50.000 50.000 0,0% 50.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 38.757 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 38.757 0 0 0 0
PPUO Občine 11.243 0 0 0 0
7537 OBČINA ILIRSKA BISTRICA 11.243 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3180 Ureditev vodotoka Vrbovo 13.12.2019 31.12.2020 30.000 30.000 0,0% 30.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3182 Kanalizacija Čelje II. faza 28.02.2020 31.12.2020 150.000 150.000 0,0% 150.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 150.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 150.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3183 Preplastitev Rozmanove ulice v Ilirski Bistrici 06.03.2019 31.12.2020 60.304 60.304 65,2% 20.971 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.832 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 20.832 0 0 0 0
PPUO Občine 139 0 0 0 0
7537 OBČINA ILIRSKA BISTRICA 139 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3184 Kanalizacija Re čica 06.03.2019 31.12.2020 30.000 30.000 0,0% 30.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3185 Obnova Sitarjeve hiše 20.02.2020 31.12.2021 423.227 423.227 0,0% 245.984 177.244 0 0 0
PVProračunski viri 242.023 175.523 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 242.023 175.523 0 0 0
PPUO Občine 3.961 1.721 0 0 0
7656 OBČINA DOLENJSKE TOPLICE 3.961 1.721 0 0 0
(2130) 2130-20-3186 Pločnik Markovo-Vir pri Nevljah 17.12.2019 31.12.2020 115.000 115.000 0,0% 115.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 112.927 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 112.927 0 0 0 0
PPUO Občine 2.073 0 0 0 0
7542 OBČINA KAMNIK 2.073 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3187 Rekonstrukcija ceste Nevlje-Oševek-Briše-Soteska 17.12.2019 31.12.2020 70.000 70.000 0,0% 70.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 68.900 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 68.900 0 0 0 0
PPUO Občine 1.100 0 0 0 0
7542 OBČINA KAMNI K 1.100 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3188 Ureditev ceste Markovo-Studenca-Podlom 18.12.2019 31.12.2020 80.000 80.000 0,0% 80.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 78.700 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 78.700 0 0 0 0
PPUO Občine 1.300 0 0 0 0
7542 OBČINA KAMNIK 1.300 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3189 Zbirni center za ravnanje z odpadki Kamnik 19.02.2020 31.12.2020 750.000 750.000 0,0% 750.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 521.055 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 521.055 0 0 0 0
PPUO Občine 228.945 0 0 0 0
7542 OBČINA KAMNIK 71.445 0 0 0 0
7663 OBČINA KOMENDA 157.500 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3190 Izgradnja vodovoda Apa če 20.11.2019 31.12.2020 33.100 33.100 0,0% 33.100 0 0 0 0
PVProračunski viri 31.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 31.000 0 0 0 0
7694 OBČINA APAČE 2.100 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3193 Cesta Brdo - Zlato Polje - Pšajnovica 25.02.2020 31.12.2022 490.000 490.000 0,0% 213.183 226.817 50.000 0 0
PVProračunski viri 169.183 170.099 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 169.183 170.099 0 0 0
PPUO Občine 44.000 56.718 50.000 0 0
7567 OBČINA LUKOVICA 44.000 56.718 50.000 0 0
(2130) 2130-20-3194 Obnova vodovoda Polje - Skaru čna 2. faza 14.08.2019 31.12.2020 38.000 38.000 0,0% 38.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 37.574 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 37.574 0 0 0 0
PPUO Občine 426 0 0 0 0
7638 OBČINA VODICE 426 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3195 Obnova ob činskih cest v Ob čini Brezovica 18.10.2019 31.12.2020 225.000 225.000 0,0% 225.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 178.578 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 178.578 0 0 0 0
PPUO Občine 46.422 0 0 0 0
7507 OBČINA BREZOVICA 46.422 0 0 0 0
Stran 66 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-3196 Izgradnja kanalizacije Sti čna - 5 faza 28.02.2019 31.12.2020 810.543 810.543 4,7% 772.143 0 0 0 0
PVProračunski viri 697.304 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 697.304 0 0 0 0
PPUO Občine 74.839 0 0 0 0
7538 OBČINA IVANČNA GORICA 74.839 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3198 Obnova delov vodovodnega om režja  Mrzlek II.faza 06.12.2019 31.12.2020 175.000 175.000 0,0% 175.000 0 0 0 0
PPUO Občine 75.000 0 0 0 0
7506 OBČINA BRDA 75.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3199 Modernizacija cest v ob čini Ormož v letu 2020 19.12.2019 31.12.2020 545.055 545.055 0,0% 545.055 0 0 0 0
PVProračunski viri 545.055 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 545.055 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3203 Sanacija ceste v Naselju S. Černeta, Kr. Gora 24.02.2020 31.12.2020 301.217 301.217 0,0% 301.217 0 0 0 0
PVProračunski viri 301.217 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 301.217 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3236 Izgradnja parkiriš ča v zaselku Sibirija, Jezersko 10.01.2019 31.12.2021 61.238 61.238 0,0% 15.488 45.750 0 0 0
PVProračunski viri 7.488 45.140 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 7.488 45.140 0 0 0
PPUO Občine 8.000 610 0 0 0
7662 OBČINA JEZERSKO 8.000 610 0 0 0
(2130) 2130-20-3238 Obnova mrliške vežice, Mestno pokopališ če Šk. Loka 26.09.2017 31.12.2021 211.538 211.538 4,2% 52.953 149.705 0 0 0
PVProračunski viri 37.263 149.705 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 37.263 149.705 0 0 0
PPUO Občine 15.690 0 0 0 0
7622 OBČINA ŠKOFJA LOKA 15.690 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3257 Urejanje pokopališ č - oporni zidovi 2020 11.12.2019 31.12.2020 48.616 48.616 0,0% 48.616 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.153 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 29.153 0 0 0 0
PPUO Občine 19.463 0 0 0 0
7707 OBČINA LOG - DRAGOMER 19.463 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3258 Rekonstrukcija ceste Seni čica - Medno 20.02.2019 31.12.2020 100.000 100.000 0,0% 100.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 21.057 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 21.057 0 0 0 0
PPUO Občine 78.943 0 0 0 0
7570 OBČINA MEDVODE 78.943 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3263 Cesta v Mlinskem v ob čini Kobarid 03.01.2020 31.12.2020 117.600 117.600 0,0% 117.600 0 0 0 0
PVProračunski viri 117.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 117.000 0 0 0 0
PPUO Občine 600 0 0 0 0
7545 OBČINA KOBARID 600 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3264 Obnova Stresove ulice v Kobaridu 03.01.2020 31.12.2020 174.678 174.678 0,0% 174.678 0 0 0 0
PVProračunski viri 174.078 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 174.078 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3265 Obnova strehe osnovne šole Kobarid 03.01.2020 31.12.2020 100.990 100.990 0,0% 100.990 0 0 0 0
PVProračunski viri 100.390 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.390 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3274 Izgradnja vodovoda Kurnik 09.03.2020 31.12.2020 28.668 28.668 0,0% 28.668 0 0 0 0
PVProračunski viri 19.988 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 19.988 0 0 0 0
PPUO Občine 8.680 0 0 0 0
7700 OBČINA RENČE - VOGRSKO 8.680 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3276 Investicijsko vzdrževanje cest Dobovec 1. faza 07.11.2019 31.12.2020 120.550 120.550 0,0% 120.550 0 0 0 0
PVProračunski viri 120.550 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 120.550 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3277 Investicijsko vzdrževanje cest na odsekih Knezdol 07.11.2019 31.12.2020 58.229 58.229 0,0% 58.229 0 0 0 0
PVProračunski viri 56.911 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 56.911 0 0 0 0
PPUO Občine 1.318 0 0 0 0
7629 OBČINA TRBOVLJE 1.318 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3278 Ureditev parkiriš ča na železniški postaji 06.11.2019 31.12.2020 106.690 106.690 0,0% 106.690 0 0 0 0
PVProračunski viri 103.274 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 103.274 0 0 0 0
Stran 67 od 269 v EUR
PPUO Občine 3.416 0 0 0 0
7629 OBČINA TRBOVLJE 3.416 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3282 Ureditev cestne infrastrukture Kotiš če in Britof 09.03.2020 31.12.2020 26.845 26.845 0,0% 26.845 0 0 0 0
PVProračunski viri 26.845 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 26.845 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3283 Ureditev cest Merljaki 09.03.2020 31.12.2020 28.134 28.134 0,0% 28.134 0 0 0 0
PVProračunski viri 28.134 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 28.134 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3284 Vodovod Zrziniš če 09.03.2020 31.12.2020 23.209 23.209 0,0% 23.209 0 0 0 0
PPUO Občine 3.209 0 0 0 0
7700 OBČINA RENČE - VOGRSKO 3.209 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3289 Menjava strehe podružni čne šole Šentviška Gora 14.03.2019 31.12.2020 49.000 49.000 0,0% 49.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 42.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 42.000 0 0 0 0
PPUO Občine 7.000 0 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 7.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3290 Sanacija odsekov ceste v Kanalski Lom 25.02.2019 31.12.2020 45.000 45.000 0,0% 45.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 38.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 38.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3292 Rekonstrukcija ob činske makadamske ceste Podžaga 09.06.2020 31.12.2020 89.400 89.400 0,0% 89.400 0 0 0 0
PVProračunski viri 66.213 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 66.213 0 0 0 0
PPUO Občine 23.187 0 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 23.187 0 0 0 0
1536-11-S010 Komunalno opreml janje romskih naseli j 1.997.000 3.000.000 3.000.000 1.000.000 1.000.000
 EP (2130) 2130-16-0001 Infrastruktura ob čin z romsko etni čno skupnostjo 01.01.2016 31.12.2024 8.072.500 0,0% 72.500 3.000.000 3.000.000 1.000.000 1.000.000
PVProračunski viri 72.500 3.000.000 3.000.000 1.000.000 1.000.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 72.500 3.000.000 3.000.000 1.000.000 1.000.000
(2130) 2130-17-8102 Romsko naselje Žabjak Brezje 04.10.2017 31.12.2020 3.059.602 3.650.000 62,5% 1.924.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.377.500 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.377.500 0 0 0 0
PPUO Občine 547.000 0 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 547.000 0 0 0 0
1536-11-S017 Dodatni ukrepi za problemska obmo čja 32.274.391 36.762.400 16.000.000 5.000.000 2
 EP (2130) 1536-11-0022 Dodatni ukrepi za problemska obmo čja 01.01.2011 31.12.2023 81.963.103 0,0% 24.463.103 36.500.000 16.000.000 5.000.000 0
PVProračunski viri 24.463.103 36.500.000 16.000.000 5.000.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 24.463.103 36.500.000 16.000.000 5.000.000 0
(2130) 2130-14-8201 Koordinacija, promocija in skrbništvo programa HRT 01.07.2014 31.12.2021 658.946 431.225 76,4% 76.500 120.000 0 0 0
PVProračunski viri 76.500 120.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 76.500 120.000 0 0 0
(2130) 2130-14-8202 Podjetno v svet podjetništva HRT 01.07.2014 31.12.2020 2.392.231 1.998.720 95,6% 343.950 0 0 0 0
PVProračunski viri 343.950 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 343.950 0 0 0 0
(2130) 2130-14-8601 Koordinacija programa Maribor s širšo okolico 18.06.2014 31.12.2021 440.090 416.750 85,3% 22.400 42.400 0 0 0
PVProračunski viri 22.400 42.400 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 22.400 42.400 0 0 0
(2130) 2130-16-8001 Mikrokreditiranje na problemskih obmo čjih 01.07.2016 31.12.2024 41.840.001 41.840.001 89,1% 4.540.000 0 0 0 1
PVProračunski viri 4.540.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 4.540.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 0 0 0 1
9604 JAVNI SKLAD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA PODJETNIŠTVO 0 0 0 0 1
(2130) 2130-16-8002 Ugodni razvojni krediti na problemskih obmo čjih 01.08.2016 31.12.2027 31.570.001 35.626.001 100,0% 0 0 0 0 1
9600 JAVNI SKLAD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA REGIONALNI RAZVOJ IN RAZVOJ PODEŽELJA 0 0 0 0 1
(2130) 2130-17-8101 Izvajanje Programa Pokolpje 2020 19.05.2016 31.12.2021 763.627 720.000 73,4% 180.000 100.000 0 0 0
PVProračunski viri 180.000 100.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 180.000 100.000 0 0 0
(2130) 2130-19-0002 Podjetniški inkubator Bela krajina 03.10.2018 31.12.2020 174.165 280.209 42,6% 100.000 0 0 0 0
(2130) 2130-19-0003 Podjetniški inkubator Ko čevje 26.09.2018 31.12.2020 179.112 259.371 54,2% 100.000 0 0 0 0
Stran 68 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-8030 Izgradnja objekta z restavracijo 28.03.2018 31.12.2020 350.000 350.000 0,0% 350.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 200.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 200.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 150.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8001 Nakup novega stroja za izdelavo lesnih sekancev 05.03.2020 31.12.2020 132.336 132.336 0,0% 132.336 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 82.336 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8002 PolyECars - avtomatizacija proizvodnega procesa 09.03.2020 31.12.2020 208.274 208.274 10,8% 208.274 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 158.274 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8003 Preureditev apartmajev GIZMO 10.03.2020 31.12.2020 149.860 149.860 0,0% 149.860 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 99.860 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8004 Razširitev zmogljivosti podj etja Varovanje Galekom 10.03.2020 31.12.2020 300.694 300.694 0,0% 300.694 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 250.694 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8005 Razširitev in posodobitev kampa Bela Krajina 10.03.2020 31.12.2020 88.536 88.536 0,0% 88.536 0 0 0 0
PVProračunski viri 39.841 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 39.841 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 48.695 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8031 Pomoč ob požaru podjetju Fragmat TIM, d. o. o. 01.07.2019 31.12.2020 185.225 185.225 100,0% 185.225 0 0 0 0
PVProračunski viri 185.225 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 185.225 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8040 Zaščita posameznih produktov v zbirni embalaži 18.05.2020 31.12.2020 222.292 222.292 0,0% 222.292 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 122.292 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8041 Obdelovalni center Schuco AF 310 15.05.2020 31.12.2020 202.717 202.717 0,0% 202.717 0 0 0 0
PVProračunski viri 91.223 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 91.223 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 111.494 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8042 Modernizacija proizvodnje C19M produkta 18.05.2020 31.12.2020 109.491 109.491 0,0% 109.491 0 0 0 0
PVProračunski viri 49.271 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 49.271 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 60.220 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8043 Razvoj in proizvodnja dezinfekcijskih sredstev 15.05.2020 31.12.2020 280.014 280.014 0,0% 280.014 0 0 0 0
PVProračunski viri 98.005 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 98.005 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 182.009 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8044 Nakup novega delovnega stroja 14.05.2020 31.12.2020 219.000 219.000 0,0% 219.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 98.550 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 98.550 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 120.450 0 0 0 0
1541-15-S027 Vlaganja v okviru strate gij lokalne ga razvo ja 3.464.537 4.323.997 8.477.074 3.018.137 0
 EP (1541) 1541-15-0026 Vlaganja v okviru strategij lokalnega razvoja 16.12.2014 31.12.2023 7.047.650 0,0% 500.107 177.479 5.167.198 1.202.866 0
PVProračunski viri 500.107 177.479 5.167.198 1.202.866 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 500.105 177.477 5.167.196 1.202.864 0
(2130) 2130-16-5001 Strategija lokalnega razvoja Mežiške doline 30.09.2016 31.12.2023 2.241.558 1.904.297 50,0% 350.835 407.843 425.152 128.263 0
PVProračunski viri 350.835 298.449 284.712 128.263 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 165.925 98.539 99.380 21.118 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 184.910 199.910 185.332 107.144 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 109.394 140.439 0 0
(2130) 2130-16-5002 Strategija lokalnega razvoja Loškega pogorja 06.07.2016 31.12.2023 2.581.912 2.503.722 35,0% 551.088 568.600 407.711 472.855 0
PVProračunski viri 507.100 502.619 363.724 406.874 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 268.578 132.883 85.018 43.250 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 238.522 369.735 278.705 363.624 0
SOVDrugi sovlagatelji 43.988 65.982 43.988 65.982 0
(2130) 2130-16-5003 Strategija lokalnega razvoja Upravne enote Ormož 09.09.2016 31.12.2023 1.851.705 1.623.847 38,1% 303.922 332.144 287.259 345.082 0
PVProračunski viri 274.604 317.484 267.714 310.877 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 95.047 227.484 127.992 74.537 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 179.557 90.000 139.722 236.340 0
Stran 69 od 269 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 29.318 14.659 19.546 34.205 0
(2130) 2130-16-5004 Strategija lokalnega razvoja Lastovica 09.09.2016 31.12.2023 1.427.460 1.623.847 16,8% 178.470 368.538 424.612 258.725 0
PVProračunski viri 157.267 340.268 382.207 209.253 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 67.267 220.268 192.215 18.474 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 90.000 120.000 189.992 190.778 0
SOVDrugi sovlagatelji 21.202 28.270 42.405 49.472 0
(2130) 2130-16-5005 Strategija lokalnega razvoja za LAS DRAVA 30.09.2016 31.12.2022 1.990.836 1.978.908 31,4% 298.374 598.786 653.047 0 0
PVProračunski viri 291.941 443.728 442.429 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 125.561 173.728 19.293 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 166.380 270.000 423.137 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.433 155.057 210.618 0 0
(2130) 2130-16-5006 Strategija lokalnega razvoja Zasavje 30.09.2016 31.12.2022 1.739.704 1.711.444 46,3% 478.041 489.087 232.069 0 0
PVProračunski viri 468.041 479.087 227.426 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 118.041 149.087 47.930 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 350.000 330.000 179.496 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.000 10.000 4.643 0 0
(2130) 2130-16-5007 Strategija lokalnega razvoja LAS s ciljem 12.10.2016 31.12.2023 2.506.490 2.035.445 26,1% 379.911 852.281 443.729 354.747 0
PVProračunski viri 347.610 744.609 400.661 322.446 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 147.610 121.406 136.525 88.310 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 200.000 623.203 264.136 234.136 0
SOVDrugi sovlagatelji 32.301 107.671 43.068 32.301 0
(2130) 2130-16-5008 Strategija lokalnega razvoja Notranjske 30.09.2016 31.12.2023 2.128.993 1.683.406 32,0% 423.790 529.240 436.296 255.599 0
PVProračunski viri 370.989 465.879 362.375 234.479 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 160.989 165.879 42.375 17.972 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 210.000 300.000 320.000 216.507 0
SOVDrugi sovlagatelji 52.801 63.361 73.921 21.120 0
2130-16-S002 Regionalni razvo j 4.262.313 4.000.000 3.700.000 0 0
 EP (2130) 2130-16-0006 Razvoj obmo čij narodnih skupnosti 01.01.2016 31.12.2022 4.780.000 0,0% 80.000 1.000.000 3.700.000 0 0
PVProračunski viri 80.000 1.000.000 3.700.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 80.000 1.000.000 3.700.000 0 0
 EP (2130) 2130-16-0007 Enotne regijske garancijske sheme 01.01.2016 31.12.2021 6.000.000 0,0% 3.000.000 3.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 3.000.000 3.000.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.000.000 3.000.000 0 0 0
(2130) 2130-18-9002 Spodbujanje naložb v gospodarstvu 20.07.2018 31.12.2020 99.716 100.000 53,1% 56.759 0 0 0 0
PPUO Občine 26.759 0 0 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 26.759 0 0 0 0
(2130) 2130-18-9003 Spodbujanje turisti čnih dejavnosti-produktov INS 20.07.2018 31.12.2020 200.235 280.000 46,6% 107.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 107.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 107.000 0 0 0 0
(2130) 2130-18-9004 Sofinanciranje projektov z odobrenimi EU sredstvi 20.07.2018 31.12.2020 79.577 220.000 37,2% 50.000 0 0 0 0
(2130) 2130-18-9005 Promocija regije in podpora pri projektih 10.05.2018 31.12.2020 297.201 300.000 9,6% 268.554 0 0 0 0
PVProračunski viri 113.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 113.000 0 0 0 0
PPUO Občine 155.554 0 0 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 155.554 0 0 0 0
(2130) 2130-18-9701 Spodbujanje naložb v gospodarstvu 20.12.2017 31.12.2020 901.137 960.000 67,7% 291.137 0 0 0 0
PVProračunski viri 291.137 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 291.137 0 0 0 0
(2130) 2130-18-9702 Spodbujanje turisti čnih dejavnosti in produktov 20.12.2017 31.12.2020 779.335 680.000 70,5% 230.000 0 0 0 0
(2130) 2130-19-9704 Program madžarske narodne skupnosti 2017-2020 08.01.2019 31.12.2020 418.863 360.000 57,3% 178.863 0 0 0 0
PVProračunski viri 178.863 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 178.863 0 0 0 0
Ukrepi     1.432.669 270.887 64.563 63.808 142.718
(2130) 2130-17-3252 Upravljanje z dolgom SKB banke 01.10.2017 31.12.2020 1.138.538 100,0% 620.673 0 0 0 0
PPUO Občine 620.673 0 0 0 0
7631 OBČINA TRŽIČ 620.673 0 0 0 0
(2130) 2130-17-8000 Promocija HRT- doma če in tuje investicije 23.06.2016 31.12.2020 228.892 80,7% 75.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 75.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 75.000 0 0 0 0
Stran 70 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-3041 Upravljanje z dolgom SKB banke 2018 01.01.2018 31.12.2025 785.174 78,5% 28.952 28.614 28.276 27.938 54.867
PPUO Občine 28.952 28.614 28.276 27.938 54.867
7631 OBČINA TRŽIČ 28.952 28.614 28.276 27.938 54.867
(2130) 2130-18-3082 Odplačilo letnih obv.-KD Banka (ob č. Sodražica) 01.01.2018 31.12.2021 228.881 74,6% 57.303 57.291 0 0 0
PVProračunski viri 56.535 57.075 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 56.535 57.075 0 0 0
PPUO Občine 768 216 0 0 0
7678 OBČINA SODRAŽICA 768 216 0 0 0
(2130) 2130-19-3049 Upravljanje z dolgom ob čine Ljubno 18.03.2019 31.12.2026 233.840 0,0% 37.129 36.704 36.287 35.869 87.851
PPUO Občine 37.129 36.704 36.287 35.869 87.851
7561 OBČINA LJUBNO 37.129 36.704 36.287 35.869 87.851
(2130) 2130-20-3027 Delno pla čilo letnih obveznosti - ob čina Trebnje 01.01.2020 31.12.2020 106.667 17,0% 106.667 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.673 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 29.673 0 0 0 0
PPUO Občine 76.994 0 0 0 0
7630 OBČINA TREBNJE 76.994 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3028 Upravljanje z dolgom - ob čina Trebnje 01.01.2020 31.12.2020 183.213 92,8% 183.213 0 0 0 0
PPUO Občine 13.213 0 0 0 0
7630 OBČINA TREBNJE 13.213 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3073 Odplačilo letnih obveznosti-športna dvorana Trata 01.02.2020 30.11.2021 285.714 50,0% 142.857 142.857 0 0 0
PVProračunski viri 142.857 142.857 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 142.857 142.857 0 0 0
(2130) 2130-20-3074 Delno odpla čilo kredita - Obnova Cankarjevega trga 01.03.2020 31.12.2021 16.417 67,0% 10.997 5.420 0 0 0
PVProračunski viri 10.997 5.420 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 10.997 5.420 0 0 0
(2130) 2130-20-3156 Delno odpla čilo letnega dolga Ob čina Medvode 01.01.2020 31.12.2020 169.879 38,8% 169.879 0 0 0 0
PVProračunski viri 76.391 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 76.391 0 0 0 0
PPUO Občine 93.488 0 0 0 0
7570 OBČINA MEDVODE 93.488 0 0 0 0
0604 Koordinacija razvoja regij 11.173.947 30.442.146 22.615.356 13.255.862 4.784.105
060401 Regionalni razvoj 11.173.947 30.442.146 22.615.356 13.255.862 4.784.105
1536-11-S008 Sofinanciran je izvedbenih na črtov RRP 1.762.229 1.750.000 1.750.000 1.250.001 0
 EP (2130) 2130-16-0004 Sofinanciranje razvojnih nalog RRA 01.01.2016 31.12.2023 860.368 0,0% 420.347 220.010 220.010 1 0
PVProračunski viri 420.347 220.010 220.010 1 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 420.347 220.010 220.010 1 0
(2130) 2130-16-0008 Sofinanciranje splošnih razvojnih nalog RRA 11.08.2015 31.12.2023 9.080.072 7.840.000 52,5% 1.241.892 1.250.000 1.250.000 1.250.000 0
PVProračunski viri 1.241.892 1.250.000 1.250.000 1.250.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.241.892 1.250.000 1.250.000 1.250.000 0
(2130) 2130-16-0011 Sofinanciranje izvedbe regijskih garancijskih shem 12.08.2015 31.12.2022 1.644.840 1.960.000 59,9% 99.990 279.990 279.990 0 0
PVProračunski viri 99.990 279.990 279.990 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 99.990 279.990 279.990 0 0
1541-15-S036 ČEZMEJNO IN TRANSNACIONALNO SODELOVANJE 14-20-TP 3.903.542 4.041.535 2.920.634 3.437.317 0
(1541) 1541-15-0036 Evropsko teritorialno sodelovanje 2014-2020 19.06.2014 31.12.2023 14.712.980 14.413.385 41,4% 2.005.594 1.996.052 2.279.296 3.262.755 0
PVProračunski viri 2.005.594 1.996.052 2.279.296 3.262.755 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 2.005.594 1.996.052 2.279.296 3.262.755 0
(1541) 1541-16-9001 Interreg Europe - RETRACE 01.04.2016 31.12.2020 132.864 212.005 100,0% 269 0 0 0 0
PVProračunski viri 269 0 0 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 269 0 0 0 0
(1541) 1541-16-9002 Interreg Europe - SYMBI 01.04.2016 31.03.2021 159.222 170.331 88,0% 21.335 2.331 0 0 0
PVProračunski viri 21.335 2.331 0 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 21.335 2.331 0 0 0
(1541) 1541-17-8001 Dodatna podporna to čka 08.11.2016 31.12.2022 1.520.000 1.520.000 10,7% 363.000 927.000 70.594 0 0
PVProračunski viri 363.000 927.000 70.594 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 363.000 927.000 70.594 0 0
(1541) 1541-18-9003 Finančni instrumenti za inovacije 15.05.2018 31.05.2023 1.453.385 1.620.025 271,5% 424.279 357.985 128.475 174.563 0
PVProračunski viri 73.614 35.700 6.575 9.663 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 73.614 35.700 6.575 9.663 0
SOVDrugi sovlagatelji 350.665 322.285 121.900 164.900 0
(1541) 1541-20-9001 Pametna mala in srednja pod. za ind. 4.0 - SMARTY 12.12.2019 31.12.2022 2.289.500 2.289.500 0,0% 1.089.064 758.167 442.269 0 0
PVProračunski viri 37.773 26.667 15.561 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 37.773 26.667 15.561 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.051.292 731.500 426.708 0 0
Stran 71 od 269 v EUR
1541-17-S001 Izvajanje FM NOR in EGP 2014-2021 572.726 11.734.211 15.208.322 7.139.743 4.738.705
 EP (1541) 1541-17-0001 Programiranje obdobja 2014-2021 NOR in EGP 09.05.2016 31.12.2025 34.875.500 0,0% 256.000 10.703.000 14.300.000 6.000.000 3.616.500
PVProračunski viri 256.000 10.703.000 14.300.000 6.000.000 3.616.500
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 256.000 10.703.000 14.300.000 6.000.000 3.616.500
(1541) 1541-18-0002 Podpora upravljanju prog NOR in EGP FM 2014-2021 15.09.2016 31.08.2025 4.909.869 4.790.883 11,5% 316.726 1.031.211 908.322 1.139.743 1.122.205
PVProračunski viri 316.726 1.031.211 908.322 1.139.743 1.122.205
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 264.375 939.000 816.000 1.097.486 1.122.205
1611 Ministrstvo za finance 11.292 49.953 50.065 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 41.059 42.258 42.257 42.257 0
2130-20-S002 Ukrepi re gionalne politike 3.000.000 1.000.000 1.000.000 0 0
 EP (2130) 2130-20-8132 Spodbujanje skladnega regionalnega razvoja 04.08.2020 31.12.2022 5.000.000 0,0% 3.000.000 1.000.000 1.000.000 0 0
PVProračunski viri 3.000.000 1.000.000 1.000.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.000.000 1.000.000 1.000.000 0 0
Ukrepi     1.935.450 11.916.400 1.736.400 1.428.800 45.400
(1541) 1541-14-0001 Mednarodno povezovanje 01.01.2011 31.12.2023 1.810.699 42,7% 202.050 288.000 288.000 288.000 0
PVProračunski viri 202.050 288.000 288.000 288.000 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 202.050 288.000 288.000 288.000 0
(2130) 1536-11-0011 Študije, vred., rd., delavnice, RRP, RSKR 01.01.2011 31.12.2023 703.803 17,8% 84.200 197.200 197.200 100.000 0
PVProračunski viri 84.200 197.200 197.200 100.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 84.200 197.200 197.200 100.000 0
(2130) 2130-16-0003 Razvojni ukrepi SRRS 01.01.2016 31.12.2023 15.510.908 11,0% 950.000 10.950.000 950.000 950.000 0
PVProračunski viri 950.000 10.950.000 950.000 950.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 950.000 10.950.000 950.000 950.000 0
(2130) 2130-16-7080 Izvajanje nalog RC MS-Program Pomurje 2010-2017 21.07.2016 31.12.2021 479.728 82,0% 50.000 60.000 0 0 0
PVProračunski viri 50.000 60.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 50.000 60.000 0 0 0
(2130) 2130-16-8020 Nadomestilo stroškov za izvajanje kreditov 01.08.2016 31.12.2020 475.000 80,0% 95.000 0 0 0 0
(2130) 2130-16-8021 Upravljavska provizija za mikrokreditiranje 01.07.2016 31.12.2024 1.972.000 47,7% 418.400 298.400 178.400 90.800 45.400
PVProračunski viri 418.400 298.400 178.400 90.800 45.400
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 418.400 298.400 178.400 90.800 45.400
(2130) 2130-18-0001 Ciljni raziskovalni program 01.01.2018 31.12.2022 525.022 30,5% 135.800 122.800 122.800 0 0
PVProračunski viri 135.800 122.800 122.800 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 135.800 122.800 122.800 0 0
07OBRAMBA IN ZAŠ ČITA 502.035.235 635.949.316 685.332.572 214.636.671 421.610.000
0701 Upravljanje obrambnega sistema in krizno upravljanje 58.534.609 65.635.715 61.497.199 14.202.219 20.000
070101 Skupne obrambne funkcije in obrambno na črtovanje 35.246.674 38.094.785 38.606.574 0 0
1911-11-S001 Civilne zmo gljivosti 342.905 264.750 0 0 0
(1911) 1911-18-0001 Posodobitev kartografskih podlag 20.07.2017 31.12.2021 378.709 325.317 63,6% 151.548 2.824 0 0 0
PVProračunski viri 151.548 2.824 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 151.548 2.824 0 0 0
(1911) 1911-18-0003 Podlage za delovanje kriti čne infrastrukture 20.07.2017 31.12.2020 48.045 50.000 100,0% 1.749 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.749 0 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 1.749 0 0 0 0
(1911) 1911-20-0002 Širitev informacijskega sistema NCKU 11.12.2019 31.12.2021 268.026 268.026 3,9% 132.950 135.076 0 0 0
PVProračunski viri 132.950 135.076 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 132.950 135.076 0 0 0
(1911) 1911-20-0003 Nadgradnja z modulom "kriti čna infrastruktura" 11.12.2019 31.12.2021 183.508 161.974 0,0% 56.658 126.850 0 0 0
PVProračunski viri 56.658 126.850 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 56.658 126.850 0 0 0
Ukrepi     34.903.769 37.830.035 38.606.574 0 0
(1911) 1911-11-0003 Notranja revizija 01.01.2010 31.12.2022 140.637 74,9% 12.492 13.000 13.000 0 0
PVProračunski viri 12.492 13.000 13.000 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 12.492 13.000 13.000 0 0
(1911) 1911-11-0006 Obveščevalne, protiobveš čevalne, varnostne naloge 01.01.2011 31.12.2022 76.608.091 72,7% 8.578.246 8.479.401 8.828.094 0 0
PVProračunski viri 8.578.246 8.479.401 8.828.094 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 8.578.246 8.479.401 8.828.094 0 0
(1911) 1911-11-0009 Krizno upravljanje 01.01.2011 31.12.2022 9.797.846 88,3% 418.392 475.578 475.578 0 0
PVProračunski viri 418.392 475.578 475.578 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 418.392 475.578 475.578 0 0
(1911) 1911-11-0011 Vodenje in komuniciranje MO 01.01.2011 31.12.2022 10.717.575 76,0% 618.941 1.125.500 1.125.500 0 0
PVProračunski viri 618.941 1.125.500 1.125.500 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 618.941 1.125.500 1.125.500 0 0
Stran 72 od 269 v EUR
(1911) 1911-11-0019 Zagotavljanje kadra za vojaško obrambo 01.01.2011 31.12.2022 9.317.089 72,5% 1.443.448 961.610 961.610 0 0
PVProračunski viri 1.443.448 961.610 961.610 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 1.443.448 961.610 961.610 0 0
(1911) 1911-16-0001 Raziskave v podporo obrambi in zaš čiti 01.01.2016 31.12.2022 7.481.018 25,8% 905.091 2.500.000 2.500.000 0 0
PVProračunski viri 905.091 2.500.000 2.500.000 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 905.091 2.500.000 2.500.000 0 0
(1911) 1911-18-0005 Skupna kadrovska, finan čna in druga podpora 01.01.2018 31.12.2022 116.237.252 53,0% 22.927.159 24.274.946 24.702.792 0 0
PVProračunski viri 22.927.159 24.274.946 24.702.792 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 22.927.159 24.274.946 24.702.792 0 0
070102 Mednarodno obrambno sodelovanje 5.825.724 6.562.027 6.562.027 0 0
Ukrepi     5.825.724 6.562.027 6.562.027 0 0
(1911) 1911-11-0010 Obrambna politika in obrambno planiranje 01.01.2010 31.12.2022 45.464.217 80,2% 3.334.883 3.824.927 3.839.927 0 0
PVProračunski viri 3.334.883 3.824.927 3.839.927 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 3.334.883 3.824.927 3.839.927 0 0
(1911) 1911-11-0014 Prispevki za skupne mednarodne programe 01.01.2011 31.12.2022 22.761.292 75,8% 2.010.941 2.293.100 2.296.100 0 0
PVProračunski viri 2.010.941 2.293.100 2.296.100 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 2.010.941 2.293.100 2.296.100 0 0
(1911) 1911-11-0018 Civilne zmogljivosti za mednarodne operacije 01.01.2011 31.12.2022 5.054.940 80,1% 479.900 444.000 426.000 0 0
PVProračunski viri 479.900 444.000 426.000 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 479.900 444.000 426.000 0 0
070103 Oprema in infrastruktura 16.763.358 20.238.903 15.585.338 14.202.219 20.000
1911-11-S002 Gradn je, rekonstrukci je in vzdrževan je objektov 450.000 1.118.363 0 0 0
(1911) 1911-20-0006 Nadzidava garaže MORS 18.07.2019 31.12.2021 1.568.363 1.568.363 0,0% 450.000 1.118.363 0 0 0
PVProračunski viri 450.000 1.118.363 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 450.000 1.118.363 0 0 0
1911-11-S007 Delovan je informaci jsko komunikaci jskega sistema 0 1.400.000 1.200.000 0 0
 EP (1911) 1911-20-0007 Tehnična in komunikacijska oprema MO 07.08.2020 31.12.2022 2.600.000 0,0% 0 1.400.000 1.200.000 0 0
PVProračunski viri 0 1.400.000 1.200.000 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 0 1.400.000 1.200.000 0 0
1911-13-S001 Oprema in infrastruktura 15.802.065 17.090.740 13.803.538 14.202.219 20.000
 EP (1911) 1911-20-0008 Izvajanje Nacionalnega programa ISF 07.08.2020 31.12.2023 1.007.000 0,0% 0 180.000 400.000 427.000 0
PVProračunski viri 0 180.000 400.000 427.000 0
1911 Ministrstvo za obrambo 0 180.000 400.000 427.000 0
(1911) 1911-17-0002 Vzdrževanje in nadgradnja KIS MO 2018-2023 11.07.2016 31.12.2023 31.041.470 25.867.892 35,6% 4.730.496 6.238.345 6.238.538 4.769.399 0
PVProračunski viri 4.730.496 6.238.345 6.238.538 4.769.399 0
1911 Ministrstvo za obrambo 4.704.996 6.206.345 6.206.538 4.737.399 0
1913 Inšpektorat RS za varstvo pred naravnimi in drugimi nesre čami 25.500 32.000 32.000 32.000 0
(1911) 1911-17-0003 Varstvo kulturne dediš čine - Kenotaf 1991 24.05.2017 31.12.2027 70.781 85.000 50,6% 3.879 5.000 5.000 5.000 20.000
PVProračunski viri 3.879 5.000 5.000 5.000 20.000
1911 Ministrstvo za obrambo 3.879 5.000 5.000 5.000 20.000
(1911) 1911-20-0001 Razvoj in vzdrževanje obrambnih zmogljivosti 23.08.2019 31.12.2023 31.799.035 34.000.000 13,4% 10.160.420 5.942.385 6.695.410 9.000.820 0
PVProračunski viri 10.160.420 5.942.385 6.695.410 9.000.820 0
1911 Ministrstvo za obrambo 10.030.650 5.819.125 6.572.410 8.922.820 0
1913 Inšpektorat RS za varstvo pred naravnimi in drugimi nesre čami 86.500 78.000 78.000 78.000 0
1915 Inšpektorat RS za obrambo 43.270 45.260 45.000 0 0
(1911) 1911-20-0005 Pridobitev 41 službenih stanovanj 03.07.2018 31.12.2022 6.096.870 6.096.870 0,0% 907.270 4.725.010 464.590 0 0
PVProračunski viri 907.270 4.725.010 464.590 0 0
1714 Policija 762.270 1.442.550 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 145.000 1.500.000 464.590 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 1.782.460 0 0 0
Ukrepi     511.293 629.800 581.800 0 0
(1911) 1911-11-0007 Izvajanje procesov opremljanja in nabave 01.01.2011 31.12.2022 11.695.915 86,8% 511.293 629.800 581.800 0 0
PVProračunski viri 511.293 629.800 581.800 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 511.293 629.800 581.800 0 0
070104 Nadzor na podro čju obrambe 698.853 740.000 743.260 0 0
Ukrepi     698.853 740.000 743.260 0 0
(1915) 1915-11-0001 Inšpekcijski nadzor na podro čju obrambe 01.01.2011 31.12.2022 8.561.566 80,5% 698.853 740.000 743.260 0 0
PVProračunski viri 698.853 740.000 743.260 0 0
1915 Inšpektorat RS za obrambo 698.853 740.000 743.260 0 0
Stran 73 od 269 v EUR
0702 Vojaška obramba 393.587.214 514.020.235 564.675.095 164.700.000 357.600.000
070201 Upravljanje, izobraž evanje in oskrba ka drov sloven ske vojske 282.227.855 297.510.000 307.030.000 8.000.000 0
1914-11-S004 Uniforme in osebna oprema 8.894.831 16.000.000 20.000.000 8.000.000 0
(1914) 1914-18-0003 Oskrba z uniformo SV 21.07.2017 31.12.2022 49.005.168 50.400.000 49,8% 7.098.068 10.000.000 14.000.000 0 0
PVProračunski viri 7.098.068 10.000.000 14.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 7.098.068 10.000.000 14.000.000 0 0
(1914) 1914-20-0004 Oprema bojevnika 31.07.2019 31.12.2023 21.796.763 20.000.000 3,3% 1.796.763 6.000.000 6.000.000 8.000.000 0
PVProračunski viri 1.796.763 6.000.000 6.000.000 8.000.000 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.796.763 6.000.000 6.000.000 8.000.000 0
Ukrepi     273.333.024 281.510.000 287.030.000 0 0
(1914) 1914-11-0011 Izobraževanje in usposabljanje posameznikov 01.01.2011 31.12.2022 31.545.270 73,1% 1.438.024 3.500.000 4.500.000 0 0
PVProračunski viri 1.438.024 3.500.000 4.500.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.438.024 3.500.000 4.500.000 0 0
(1914) 1914-11-0012 Nezgodno zavarovanje 01.01.2011 31.12.2022 6.588.554 79,7% 580.000 580.000 580.000 0 0
PVProračunski viri 580.000 580.000 580.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 580.000 580.000 580.000 0 0
(1914) 1914-11-0013 Upravljanje s kadri na dolžnostih v tujini 01.01.2011 31.12.2022 81.004.343 78,6% 7.650.000 7.600.000 7.800.000 0 0
PVProračunski viri 7.650.000 7.600.000 7.800.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 7.650.000 7.600.000 7.800.000 0 0
(1914) 1914-11-0014 Upravljanje s kadri na MOM 01.01.2011 31.12.2022 253.859.855 81,2% 20.500.000 21.100.000 21.300.000 0 0
PVProračunski viri 20.500.000 21.100.000 21.300.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 20.500.000 21.100.000 21.300.000 0 0
(1914) 1914-11-0015 Upravljanje s kadri v RS 01.01.2011 31.12.2022 2.512.092.141 78,1% 240.200.000 244.000.000 248.000.000 0 0
PVProračunski viri 240.200.000 244.000.000 248.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 240.200.000 244.000.000 248.000.000 0 0
(1914) 1914-11-0016 Nadomestila pripadnikov pogodbene rezerve 01.01.2011 31.12.2022 38.756.352 83,4% 2.550.000 2.750.000 2.750.000 0 0
PVProračunski viri 2.550.000 2.750.000 2.750.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 2.550.000 2.750.000 2.750.000 0 0
(1914) 1914-11-0017 Zdravstveno varstvo 01.01.2011 31.12.2022 8.806.560 51,1% 415.000 1.980.000 2.100.000 0 0
PVProračunski viri 415.000 1.980.000 2.100.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 415.000 1.980.000 2.100.000 0 0
070202 Operativno delovanje in pripravljenost slovenske vojske 77.887.141 110.673.143 120.835.000 13.000.000 13.000.000
1914-11-S005 Oprema in strelivo za operativno delovan je 9.897.090 22.020.000 20.000.000 13.000.000 13.000.000
(1914) 1914-18-0001 Opremljanje in operativno delovanje SV 17.02.2016 31.12.2021 14.350.954 12.300.000 57,5% 4.311.303 3.020.000 0 0 0
PVProračunski viri 4.311.303 3.020.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 4.311.303 3.020.000 0 0 0
(1914) 1914-20-0001 Strelivo SV 26.07.2019 31.12.2024 59.184.586 50.000.000 1,8% 5.184.586 13.000.000 15.000.000 13.000.000 13.000.000
PVProračunski viri 5.184.586 13.000.000 15.000.000 13.000.000 13.000.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 5.184.586 13.000.000 15.000.000 13.000.000 13.000.000
(1914) 1914-20-0003 Pehotna oborožitev 06.07.2019 31.12.2022 11.401.201 12.500.000 2,2% 401.201 6.000.000 5.000.000 0 0
PVProračunski viri 401.201 6.000.000 5.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 401.201 6.000.000 5.000.000 0 0
Ukrepi     67.990.051 88.653.143 100.835.000 0 0
(1914) 1914-11-0004 Delovanje v RS 01.01.2011 31.12.2022 207.085.426 80,4% 19.887.178 16.000.000 18.000.000 0 0
PVProračunski viri 19.887.178 16.000.000 18.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 19.887.178 16.000.000 18.000.000 0 0
(1914) 1914-11-0005 Delovanje v mednarodnih operacijah in misijah 01.01.2011 31.12.2022 58.437.476 79,4% 4.698.174 5.300.000 5.500.000 0 0
PVProračunski viri 4.698.174 5.300.000 5.500.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 4.698.174 5.300.000 5.500.000 0 0
(1914) 1914-11-0007 Lastna dejavnost-oddaja (ne)premi čnin 01.01.2011 31.12.2022 9.884.166 80,9% 600.987 739.000 850.000 0 0
PVProračunski viri 600.987 739.000 850.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 600.987 739.000 850.000 0 0
(1914) 1914-11-0010 Usposabljanje in vaje 01.01.2011 31.12.2022 33.102.335 69,6% 2.131.900 4.700.000 5.000.000 0 0
PVProračunski viri 2.131.900 4.700.000 5.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 2.131.900 4.700.000 5.000.000 0 0
(1914) 1914-16-0001 Delovanje v tujini 01.01.2016 31.12.2022 17.035.559 61,4% 2.550.000 2.750.000 2.950.000 0 0
PVProračunski viri 2.550.000 2.750.000 2.950.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 2.550.000 2.750.000 2.950.000 0 0
(1914) 1914-20-0011 Helikopterska nujna medicinska pomo č 01.01.2020 31.12.2022 5.435.000 22,2% 1.700.000 1.700.000 2.035.000 0 0
PVProračunski viri 1.700.000 1.700.000 2.035.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.700.000 1.700.000 2.035.000 0 0
(1914) 1914-20-0012 Delovanje letala Falcon 01.01.2020 31.12.2022 11.150.000 8,9% 3.850.000 3.000.000 4.300.000 0 0
PVProračunski viri 3.850.000 3.000.000 4.300.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 3.850.000 3.000.000 4.300.000 0 0
Stran 74 od 269 v EUR
(1914) 1914-20-0013 Mednarodno vojaško sodelovanje 01.01.2020 31.12.2022 2.841.398 11,3% 606.336 1.035.062 1.200.000 0 0
PVProračunski viri 606.336 1.035.062 1.200.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 606.336 1.035.062 1.200.000 0 0
(1914) 1914-20-0014 Vzdrževanje materialnih sredstev 01.01.2020 31.12.2022 114.577.553 12,8% 25.148.472 39.429.081 50.000.000 0 0
PVProračunski viri 25.148.472 39.429.081 50.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 25.148.472 39.429.081 50.000.000 0 0
(1914) 1914-20-0015 Vzdrževanje vojaške infrastrukture 01.01.2020 31.12.2022 31.817.004 12,7% 6.817.004 14.000.000 11.000.000 0 0
PVProračunski viri 6.817.004 14.000.000 11.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 6.817.004 14.000.000 11.000.000 0 0
070203 Infrastruktura in opremljenost sloven ske vojske 25.530.572 94.205.012 122.636.015 143.700.000 344.600.000
1914-11-S002 Lokalna infrastruktura 890.000 1.200.000 1.000.000 0 0
(1914) 1914-20-0010 Sofinanciranje lokalne infrastrukture 31.07.2019 31.12.2022 3.090.000 3.000.000 19,4% 890.000 1.200.000 1.000.000 0 0
PVProračunski viri 890.000 1.200.000 1.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 890.000 1.200.000 1.000.000 0 0
1914-11-S006 Infrastruktura SV 1.470.949 7.500.000 4.365.000 10.000.000 18.600.000
(1914) 1914-11-0022 Prilagoditev infrastrukture profesionalizaciji SV 01.01.2011 31.12.2021 12.866.195 15.155.223 57,1% 712.533 5.100.000 0 0 0
PVProračunski viri 712.533 5.100.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 712.533 5.100.000 0 0 0
(1914) 1914-11-0023 Vzpostavitev tehni čnega varovanja objektov 01.01.2011 31.12.2022 7.385.382 6.154.792 53,3% 758.416 1.400.000 1.365.000 0 0
PVProračunski viri 758.416 1.400.000 1.365.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 758.416 1.400.000 1.365.000 0 0
(1914) 1914-17-0001 Osrednje vadiš če SV Postojna 2017-2027 22.07.2009 31.12.2025 32.722.732 40.829.390 0,4% 0 1.000.000 3.000.000 10.000.000 18.600.000
PVProračunski viri 0 1.000.000 3.000.000 10.000.000 18.600.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 0 1.000.000 3.000.000 10.000.000 18.600.000
1914-11-S007 Opreml janje SV z glavno opremo in modernizaci ja 23.169.623 85.505.012 117.271.015 133.700.000 326.000.000
 EP (1914) 1914-17-0002 Investicije Slovenske vojske 01.01.2019 31.12.2025 287.600.000 0,0% 0 44.600.000 53.000.000 40.000.000 150.000.000
PVProračunski viri 0 44.600.000 53.000.000 40.000.000 150.000.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 0 44.600.000 53.000.000 40.000.000 150.000.000
(1914) 1914-09-0002 Projekt Letališ če Cerklje 01.07.2008 31.12.2022 71.552.368 73.702.000 94,5% 2.451.917 2.133.012 1.159.615 0 0
PVProračunski viri 2.451.917 2.133.012 1.159.615 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 121.537 133.012 159.615 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 2.330.380 2.000.000 1.000.000 0 0
(1914) 1914-18-0005 Bojno kolesno vozilo 8x8 07.08.2017 31.12.2025 247.500.000 206.340.000 0,0% 0 0 15.000.000 80.000.000 152.500.000
PVProračunski viri 0 0 15.000.000 80.000.000 152.500.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 0 0 15.000.000 80.000.000 152.500.000
(1914) 1914-19-0001 Lahka kolesna oklepna vozila 4x4 08.03.2017 31.12.2022 32.011.999 32.000.000 61,7% 254.421 6.000.000 6.000.000 0 0
PVProračunski viri 254.421 6.000.000 6.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 254.421 6.000.000 6.000.000 0 0
(1914) 1914-20-0002 Opremljanje z glavno vojaško opremo 29.11.2017 31.12.2022 82.654.699 100.000.000 17,8% 17.446.159 28.597.140 36.611.400 0 0
PVProračunski viri 17.446.159 28.597.140 36.611.400 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 17.446.159 28.597.140 36.611.400 0 0
(1914) 1914-20-0005 Oprema skupin za usmerjanje letalske podpore 23.03.2010 31.12.2025 7.000.000 7.000.000 0,0% 0 1.500.000 500.000 1.000.000 4.000.000
PVProračunski viri 0 1.500.000 500.000 1.000.000 4.000.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 0 1.500.000 500.000 1.000.000 4.000.000
(1914) 1914-20-0006 Mornariška oprema 19.04.2019 31.12.2025 7.600.117 8.000.000 0,0% 600.117 500.000 2.000.000 1.500.000 3.000.000
PVProračunski viri 600.117 500.000 2.000.000 1.500.000 3.000.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 600.117 500.000 2.000.000 1.500.000 3.000.000
(1914) 1914-20-0007 Oborožitev in oprema specialnih sil 09.04.2019 31.12.2025 6.742.149 6.000.000 2,7% 1.242.149 1.000.000 1.000.000 1.000.000 2.500.000
PVProračunski viri 1.242.149 1.000.000 1.000.000 1.000.000 2.500.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.242.149 1.000.000 1.000.000 1.000.000 2.500.000
(1914) 1914-20-0008 Elektronska oprema 31.07.2019 31.12.2025 23.000.000 25.000.000 0,0% 0 0 2.000.000 7.000.000 14.000.000
PVProračunski viri 0 0 2.000.000 7.000.000 14.000.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 0 0 2.000.000 7.000.000 14.000.000
(1914) 1914-20-0009 Bojna inženirska oprema 06.07.2015 31.12.2023 5.549.720 6.000.000 0,0% 1.174.860 1.174.860 0 3.200.000 0
PVProračunski viri 1.174.860 1.174.860 0 3.200.000 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.174.860 1.174.860 0 3.200.000 0
070204Članstvo v mednarodnih organizacijah in sodelovanje z doma čim 
okoljem7.941.646 11.632.080 14.174.080 0 0
Ukrepi     7.941.646 11.632.080 14.174.080 0 0
(1914) 1914-11-0001 Sodelovanje z doma čim okoljem 01.01.2011 31.12.2022 3.282.459 88,2% 164.080 174.080 174.080 0 0
PVProračunski viri 164.080 174.080 174.080 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 164.080 174.080 174.080 0 0
(1914) 1914-20-0016 Prispevki za delovanje Nata 01.01.2020 31.12.2022 8.144.460 4,7% 2.289.460 2.855.000 3.000.000 0 0
PVProračunski viri 2.289.460 2.855.000 3.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 2.289.460 2.855.000 3.000.000 0 0
Stran 75 od 269 v EUR
(1914) 1914-20-0017 Prispevki skupni varnostni in obrambni politiki EU 01.01.2020 31.12.2022 2.420.104 8,3% 200.104 220.000 2.000.000 0 0
PVProračunski viri 200.104 220.000 2.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 200.104 220.000 2.000.000 0 0
(1914) 1914-20-0018 Prispevki za misije in operacije OZN 01.01.2020 31.12.2022 11.414.420 1,5% 179.420 5.235.000 6.000.000 0 0
PVProračunski viri 179.420 5.235.000 6.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 179.420 5.235.000 6.000.000 0 0
(1914) 1914-20-0019 Ostali mednarodni prispevki 01.01.2020 31.12.2022 11.256.582 18,8% 5.108.582 3.148.000 3.000.000 0 0
PVProračunski viri 5.108.582 3.148.000 3.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 5.108.582 3.148.000 3.000.000 0 0
0703 Varstvo pred naravnimi in drugimi nesre čami 49.913.412 56.293.366 59.160.278 35.734.452 63.990.000
070301 Delovanje sistema za zaš čito, reševanje in pomo č 22.208.628 22.373.950 25.405.833 26.379.352 61.790.000
1912-11-S011 Sofinanciran je požarne varnosti 519.859 0 9.210.000 19.000.000 61.790.000
 EP (1912) 1912-20-0009 Opremljanje in sofinanciranje gasilskih enot 01.01.2021 31.12.2026 90.000.000 0,0% 0 0 9.210.000 19.000.000 61.790.000
PVProračunski viri 0 0 9.210.000 19.000.000 61.790.000
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 0 0 9.210.000 19.000.000 61.790.000
(1912) 1912-17-0007 Informiranje in alarmiranje ob poplavah 31.01.2017 31.12.2020 1.664.818 1.664.817 69,6% 519.859 0 0 0 0
PVProračunski viri 519.859 0 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 519.859 0 0 0 0
1912-11-S014 Mednarodni pro jekti 4.452.693 2.607.800 3.777.383 7.379.352 0
 EP (1912) 1912-18-0007 R&R projekti in Mehanizem civilne zaš čite EU 01.01.2018 31.12.2023 6.805.485 0,0% 0 513.181 3.146.152 3.146.152 0
PVProračunski viri 0 513.181 3.146.152 3.146.152 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 0 513.181 3.146.152 3.146.152 0
(1912) 1912-17-0002 Tečaji MBC TEC 26.11.2015 31.12.2021 3.237.813 3.473.392 83,8% 1.003.319 10.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.003.319 10.000 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 1.003.319 10.000 0 0 0
(1912) 1912-17-0005 IPA FLOODS 22.07.2015 31.01.2020 3.803.807 3.759.584 100,0% 2.893 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.893 0 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 2.893 0 0 0 0
(1912) 1912-17-0006 Vaje za module 27.07.2016 31.12.2020 163.246 200.000 85,9% 38.045 0 0 0 0
PVProračunski viri 38.045 0 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 38.045 0 0 0 0
(1912) 1912-17-0009 UN tečaji - Izvedba in evalvacija te čajev 13.10.2016 31.12.2020 393.988 417.750 72,4% 134.650 0 0 0 0
PVProračunski viri 134.650 0 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 134.650 0 0 0 0
(1912) 1912-18-0009 Odziv na posledice padavin in hudournikov 21.12.2017 31.12.2020 434.606 436.038 14,8% 377.288 0 0 0 0
PVProračunski viri 12.000 0 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 12.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 365.288 0 0 0 0
(1912) 1912-19-0001 Praktična vaja civilne zaš čite SI QUAKE 2020 10.09.2018 31.12.2021 1.049.612 1.094.271 40,5% 132.172 553.275 0 0 0
PVProračunski viri 132.172 553.275 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 132.172 553.275 0 0 0
(1912) 1912-19-0003 Odpornost na nesre če v lokalnih skupnostih-RESILOC 05.04.2019 31.12.2023 4.299.293 5.281.563 0,1% 40.494 40.494 15.950 4.200.000 0
PVProračunski viri 40.494 40.494 15.950 4.200.000 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 40.494 40.494 15.950 4.200.000 0
(1912) 1912-19-0004 Zmogljivosti analiziranja naravnih nesre č-SMAZIR 10.07.2019 31.12.2023 147.808 166.800 24,0% 97.612 8.200 0 33.200 0
PVProračunski viri 97.612 8.200 0 33.200 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 97.612 8.200 0 33.200 0
(1912) 1912-20-0003 Adaptacija modula za pre črpavanje vode 11.10.2019 31.12.2021 1.008.221 1.008.670 8,3% 821.071 187.150 0 0 0
PVProračunski viri 821.071 187.150 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 821.071 187.150 0 0 0
(1912) 1912-20-0007 Načrtovanje in izvedba te čajev MBC in TEC 01.01.2020 31.12.2022 1.782.900 1.782.900 0,0% 10.000 1.200.000 572.900 0 0
PVProračunski viri 10.000 1.200.000 572.900 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 10.000 1.200.000 572.900 0 0
(1912) 1912-20-0008 Štabne vaje za odzivne zmogljivosti EU 01.01.2020 31.12.2022 1.346.838 1.346.838 0,0% 1.226.838 80.000 40.000 0 0
PVProračunski viri 10.000 80.000 40.000 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 10.000 80.000 40.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.216.838 0 0 0 0
(1912) 1912-20-0010 Ranljivost protipoplavnih sistemov in objektov 01.01.2020 31.12.2022 586.192 586.192 0,0% 568.311 15.500 2.381 0 0
PVProračunski viri 1.015 15.500 2.381 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 1.015 15.500 2.381 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 567.296 0 0 0 0
1912-11-S016 Upravl janje s sredstvi požarne ga sklada 6.996.076 7.990.000 5.600.000 0 0
(1912) 1912-17-0003 Opremljanje in usposabljanje gasilskih enot 12.07.2016 31.12.2022 45.998.533 40.000.000 65,1% 6.996.076 7.990.000 5.600.000 0 0
PVProračunski viri 6.996.076 7.990.000 5.600.000 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 6.996.076 7.990.000 5.600.000 0 0
Stran 76 od 269 v EUR
1912-11-S019 Odzivnost in delovan je reševalnih enot 8.857.990 10.200.000 5.317.300 0 0
(1912) 1912-17-0001 Sofinanciranje dejav. zaš čite, reševanja in pomo či 12.07.2016 31.12.2022 47.700.102 40.000.000 59,7% 8.857.990 10.200.000 5.317.300 0 0
PVProračunski viri 8.857.990 10.200.000 5.317.300 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 8.857.990 10.200.000 5.317.300 0 0
Ukrepi     1.382.010 1.576.150 1.501.150 0 0
(1912) 1912-11-0002 Ocenjevanje škode po naravnih in drugih nesre čah 01.01.2011 31.12.2022 3.146.866 97,0% 16.900 40.000 40.000 0 0
PVProračunski viri 16.900 40.000 40.000 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 16.900 40.000 40.000 0 0
(1912) 1912-11-0003 Delovanje služb, komisij, enot in štabov CZ 01.01.2011 31.12.2022 14.874.511 83,3% 1.095.110 1.066.150 1.066.150 0 0
PVProračunski viri 1.095.110 1.066.150 1.066.150 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 1.095.110 1.066.150 1.066.150 0 0
(1912) 1912-11-0014 Mednarodno sodelovanje v mednarodnih povezavah 01.01.2011 31.12.2022 2.220.817 79,8% 80.000 250.000 175.000 0 0
PVProračunski viri 80.000 250.000 175.000 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 80.000 250.000 175.000 0 0
(1912) 1912-11-0021 Sofinanciranje programa razminiranja 01.01.2011 31.12.2022 2.700.942 82,4% 190.000 220.000 220.000 0 0
PVProračunski viri 190.000 220.000 220.000 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 190.000 220.000 220.000 0 0
070302 Pripravljenost sistema za zaš čito, reševanje in pomo č 25.027.519 31.041.967 30.836.996 9.355.100 2.200.000
1912-11-S002 Informaci jski in komunkaci jski sistem 3.103.222 6.253.850 6.253.850 6.240.000 0
(1912) 1912-18-0003 Komunikacijski in informacijski sistem VNDM 28.07.2017 31.12.2023 24.151.497 22.939.690 16,1% 3.103.222 6.253.850 6.253.850 6.240.000 0
PVProračunski viri 3.103.222 6.253.850 6.253.850 6.240.000 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 3.103.222 6.253.850 6.253.850 6.240.000 0
1912-11-S009 Državne rezerve in oprema enot civilne zaš čite 5.303.978 5.359.568 4.606.268 1.515.100 0
(1912) 1912-18-0001 Razvojni projekti v URSZR 28.07.2017 31.12.2022 1.133.025 1.000.000 21,3% 200.093 385.268 385.268 0 0
PVProračunski viri 200.093 385.268 385.268 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 200.093 385.268 385.268 0 0
(1912) 1912-18-0002 Oprema in sredstva za delovanje 28.07.2017 31.12.2023 2.431.101 2.727.000 24,9% 115.423 497.000 221.000 1.059.100 0
PVProračunski viri 115.423 497.000 221.000 1.059.100 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 115.423 497.000 221.000 1.059.100 0
(1912) 1912-18-0004 Državne rezerve MS in oprema enot ZIR 07.08.2017 31.12.2023 20.239.033 17.060.400 40,4% 4.988.462 4.477.300 4.000.000 456.000 0
PVProračunski viri 4.758.300 4.477.300 4.000.000 456.000 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 4.758.300 4.477.300 4.000.000 456.000 0
REZ Proračunska rezerva 230.162 0 0 0 0
1912-11-S015 Adaptaci ja in rekonstrukci ja infrastrukture URSZR 820.000 3.107.999 3.130.000 1.600.000 2.200.000
(1912) 1912-20-0001 Upravljanje z nepremi čninami URSZR 21.08.2019 31.12.2025 10.857.999 9.430.000 3,4% 820.000 3.107.999 3.130.000 1.600.000 2.200.000
PVProračunski viri 820.000 3.107.999 3.130.000 1.600.000 2.200.000
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 820.000 3.107.999 3.130.000 1.600.000 2.200.000
Ukrepi     15.800.319 16.320.550 16.846.878 0 0
(1912) 1912-11-0004 Izobraževanje in usposabljanje sil za zaš čito 01.01.2011 31.12.2022 6.699.203 79,5% 551.000 572.000 645.000 0 0
PVProračunski viri 551.000 572.000 645.000 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 551.000 572.000 645.000 0 0
(1912) 1912-11-0008 Izvajanje preventivne dejavnosti 01.01.2011 31.12.2022 4.623.660 77,2% 189.000 488.000 525.000 0 0
PVProračunski viri 189.000 488.000 525.000 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 189.000 488.000 525.000 0 0
(1912) 1912-11-0013 Delovanje sistema varstva pred nesre čami 01.01.2011 31.12.2022 140.220.603 77,8% 13.500.599 13.665.000 13.941.328 0 0
PVProračunski viri 13.500.599 13.665.000 13.941.328 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 13.500.599 13.665.000 13.941.328 0 0
(1912) 1912-11-0015 Zagotavljanje pogojev za delovanje ICZR 01.01.2011 31.12.2022 11.596.713 78,0% 1.019.720 1.055.550 1.195.550 0 0
PVProračunski viri 1.019.720 1.055.550 1.195.550 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 1.019.720 1.055.550 1.195.550 0 0
(1912) 1912-11-0017 Pogodbeno opravljanje službe v civilni zaš čiti 01.01.2011 31.12.2022 4.407.496 71,4% 540.000 540.000 540.000 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 540.000 540.000 540.000 0 0
070303 Inšpekcijske in prekrškovne naloge 2.677.265 2.877.449 2.917.449 0 0
Ukrepi     2.677.265 2.877.449 2.917.449 0 0
(1913) 1913-16-0001 Inšpekcijske in prekrškovne naloge IRSVNDN 01.01.2016 31.12.2022 17.887.074 63,6% 2.677.265 2.877.449 2.917.449 0 0
PVProračunski viri 2.677.265 2.877.449 2.917.449 0 0
1913 Inšpektorat RS za varstvo pred naravnimi in drugimi nesre čami 2.677.265 2.877.449 2.917.449 0 0
Stran 77 od 269 v EUR
08NOTRANJE ZADEVE IN VARNOST 479.154.508 495.018.486 494.388.576 335.959.399 647.748.651
0801 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju notranjih 
zadev28.112.054 38.561.131 43.643.776 24.131.486 46.787.663
080101 Urejanje sistema notranjih zadev 27.247.849 37.660.346 42.692.553 23.414.419 45.353.529
1711-17-S001 Prostorski in delovni po goji 316.282 11.756.245 15.636.083 4.394.000 7.312.691
 EP (1711) 1711-20-0002 Investicijsko vzdrževanje in oprema MNZ 30.08.2019 31.12.2024 21.447.988 0,0% 30.000 7.179.875 11.826.713 1.205.700 1.205.700
PVProračunski viri 30.000 7.179.875 11.826.713 1.205.700 1.205.700
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 0 0 58.600 0 0
1714 Policija 30.000 7.179.875 11.768.113 1.205.700 1.205.700
(1711) 1711-20-0001 Informacijska strojna in programska oprema MNZ 28.08.2019 31.12.2024 2.922.963 2.897.000 1,2% 286.282 721.000 649.350 512.000 754.331
PVProračunski viri 286.282 721.000 649.350 512.000 754.331
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 286.282 721.000 649.350 512.000 754.331
(1711) 1711-20-0011 Oprema poslovnih prostorov 2021-2025 06.08.2020 31.12.2025 2.198.390 2.198.390 0,0% 0 518.350 460.000 406.680 813.360
PVProračunski viri 0 518.350 460.000 406.680 813.360
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 0 158.350 100.000 126.680 253.360
1714 Policija 0 360.000 360.000 280.000 560.000
(1711) 1711-20-0012 Investicijsko vzdrževanje 2021-2025 06.08.2020 31.12.2025 12.845.960 12.845.960 0,0% 0 3.337.020 2.700.020 2.269.620 4.539.300
PVProračunski viri 0 3.337.020 2.700.020 2.269.620 4.539.300
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 0 272.020 200.020 217.620 435.220
1714 Policija 0 3.065.000 2.500.000 2.052.000 4.104.080
Ukrepi     26.931.567 25.904.101 27.056.470 19.020.419 38.040.838
(1711) 1711-17-0001 Urejanje notranjih zadev 01.01.2017 31.12.2025 201.435.035 40,8% 26.931.567 25.904.101 27.056.470 19.020.419 38.040.838
PVProračunski viri 26.931.567 25.904.101 27.056.470 19.020.419 38.040.838
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 26.931.567 25.904.101 27.056.470 19.020.419 38.040.838
080103 Nadzor na podro čju notranjih zadev 864.205 900.785 951.223 717.067 1.434.134
Ukrepi     864.205 900.785 951.223 717.067 1.434.134
(1715) 1715-17-0001 Zagotavljanje pogojev za inšpekcijske nadzore 01.01.2017 31.12.2025 7.199.111 41,3% 864.205 900.785 951.223 717.067 1.434.134
PVProračunski viri 864.205 900.785 951.223 717.067 1.434.134
1715 Inšpektorat RS za notranje zadeve 864.205 900.785 951.223 717.067 1.434.134
0802 Policijska in kriminalisti čna dejavnost 421.100.773 425.301.238 420.442.602 307.004.513 600.318.988
080201 Javni red in splošna va rnosti ljudi in premoženja 399.591.491 401.734.842 405.017.328 300.467.713 588.845.388
1714-17-S001 Zagotavljanje delovnih po gojev in opreme polici je 10.136.232 23.440.600 14.850.812 28.481.040 45.755.042
(1714) 1714-16-0002 Izgradnja čistilne naprave - Gotenica 24.12.2015 31.01.2020 644.632 784.800 100,0% 2.631 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.631 0 0 0 0
1714 Policija 2.631 0 0 0 0
(1714) 1714-16-0003 CAPEX - Infrastruktura DRO po standardu TETRA 06.11.2009 31.12.2024 9.798.849 8.900.000 2,4% 151.794 6.145.000 3.027.500 127.500 127.500
PVProračunski viri 151.794 6.145.000 3.027.500 127.500 127.500
1714 Policija 151.794 6.145.000 3.027.500 127.500 127.500
(1714) 1714-17-0010 Oprema poslovnih prostorov 07.07.2016 31.12.2020 2.180.825 2.180.826 76,3% 636.029 0 0 0 0
PVProračunski viri 636.029 0 0 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 68.196 0 0 0 0
1714 Policija 567.833 0 0 0 0
(1714) 1714-17-0011 Investicijska vzdrževalna dela - objekti in oprema 07.07.2016 31.12.2020 9.164.496 10.000.000 74,8% 2.769.269 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.769.269 0 0 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 75.272 0 0 0 0
1714 Policija 2.693.996 0 0 0 0
(1714) 1714-17-0012 Posebna tehni čna sredstva in pripomo čki 04.07.2016 31.12.2020 2.943.781 4.500.000 82,1% 666.724 0 0 0 0
PVProračunski viri 666.724 0 0 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 1.830 0 0 0 0
1714 Policija 664.894 0 0 0 0
(1714) 1714-17-0013 Poslovni prostori za potrebe PU LJ 07.07.2016 31.12.2025 30.953.142 30.963.142 0,0% 0 0 0 0 30.953.142
PVProračunski viri 0 0 0 0 30.953.142
1714 Policija 0 0 0 0 30.953.142
(1714) 1714-17-0014 Nakup prevoznih sredstev 15.07.2016 31.12.2024 29.979.729 29.979.729 47,0% 663.040 5.624.000 3.202.400 3.202.400 3.202.400
PVProračunski viri 663.040 5.624.000 3.202.400 3.202.400 3.202.400
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 39.000 99.000 242.400 242.400 242.400
1714 Policija 624.040 5.500.000 2.960.000 2.960.000 2.960.000
1715 Inšpektorat RS za notranje zadeve 0 25.000 0 0 0
(1714) 1714-17-0015 Oprema za zaš čito podatkov 22.07.2016 31.12.2024 3.463.533 3.390.000 29,0% 62.000 1.000.000 140.000 640.000 640.000
PVProračunski viri 62.000 1.000.000 140.000 640.000 640.000
1714 Policija 62.000 1.000.000 140.000 640.000 640.000
Stran 78 od 269 v EUR
(1714) 1714-17-0016 Računalniška in programska oprema 25.07.2016 31.12.2020 9.168.932 23.049.638 77,9% 2.836.678 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.836.678 0 0 0 0
1714 Policija 2.836.678 0 0 0 0
(1714) 1714-17-0017 Telekomunikacijska oprema 25.07.2016 31.12.2020 7.118.737 11.089.180 89,0% 830.517 0 0 0 0
PVProračunski viri 830.517 0 0 0 0
1714 Policija 830.517 0 0 0 0
(1714) 1714-17-0020 Nakup opreme za nadzor prometa 04.08.2016 31.12.2020 1.839.294 2.000.000 78,5% 445.140 0 0 0 0
PVProračunski viri 445.140 0 0 0 0
1714 Policija 445.140 0 0 0 0
(1714) 1714-17-0021 Investicijsko vzdrževanje stanovanj MNZ 2017-2019 19.01.2017 31.12.2020 1.587.621 1.500.000 82,5% 500.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 500.000 0 0 0 0
1714 Policija 500.000 0 0 0 0
(1714) 1714-18-0001 Nakup ve čnamenskega transportnega helikopterja 24.08.2017 31.12.2020 14.653.917 16.200.000 100,0% 83.120 0 0 0 0
PVProračunski viri 83.120 0 0 0 0
1714 Policija 83.120 0 0 0 0
(1714) 1714-19-0002 Sanacija streliš ča v Policijski akademiji Tacen 05.11.2018 31.12.2022 2.882.895 2.402.414 0,5% 1.098 110.000 2.757.892 0 0
PVProračunski viri 1.098 110.000 2.757.892 0 0
1714 Policija 1.098 110.000 2.757.892 0 0
(1714) 1714-19-0003 Nakup novih patruljnih plovil 20.08.2018 31.12.2023 4.000.000 4.000.000 0,0% 0 0 0 4.000.000 0
PVProračunski viri 0 0 0 4.000.000 0
1714 Policija 0 0 0 4.000.000 0
(1714) 1714-19-0006 Opremljanje obratov prehrane 22.03.2019 31.12.2022 362.643 362.750 9,4% 255.191 64.700 14.300 0 0
PVProračunski viri 255.191 64.700 14.300 0 0
1714 Policija 255.191 64.700 14.300 0 0
(1714) 1714-19-0007 Počitniška dejavnost 22.03.2019 31.12.2023 758.533 821.426 13,0% 233.000 178.100 154.920 95.140 0
PVProračunski viri 233.000 178.100 154.920 95.140 0
1714 Policija 233.000 178.100 154.920 95.140 0
(1714) 1714-20-0002 Nakup ve čnamenskega transportnega helikopterja 28.08.2019 31.12.2023 15.000.000 15.000.000 0,0% 0 0 0 15.000.000 0
PVProračunski viri 0 0 0 15.000.000 0
1714 Policija 0 0 0 15.000.000 0
(1714) 1714-20-0007 Posebna tehni čna sredstva Policija 2021-2025 05.08.2020 31.12.2025 8.308.000 8.308.000 0,0% 0 3.820.000 1.320.000 1.056.000 2.112.000
PVProračunski viri 0 3.820.000 1.320.000 1.056.000 2.112.000
1714 Policija 0 3.820.000 1.320.000 1.056.000 2.112.000
(1714) 1714-20-0009 Informacijsko-telekomunikacijska infrastruktura 07.08.2020 31.12.2025 15.742.600 15.742.600 0,0% 0 4.753.800 2.348.800 2.880.000 5.760.000
PVProračunski viri 0 4.753.800 2.348.800 2.880.000 5.760.000
1714 Policija 0 4.753.800 2.348.800 2.880.000 5.760.000
(1714) 1714-20-0010 Oprema za komunikacije, varovanje in nadzor 07.08.2020 31.12.2025 2.870.000 2.870.000 0,0% 0 645.000 785.000 480.000 960.000
PVProračunski viri 0 645.000 785.000 480.000 960.000
1714 Policija 0 645.000 785.000 480.000 960.000
(1714) 1714-20-0012 Investicijsko vzdrževanje stanovanj Policije 21-25 07.08.2020 31.12.2025 3.000.000 3.000.000 0,0% 0 600.000 600.000 600.000 1.200.000
PVProračunski viri 0 600.000 600.000 600.000 1.200.000
1714 Policija 0 600.000 600.000 600.000 1.200.000
(1714) 1714-20-0013 Oprema za nadzor prometa 07.08.2020 31.12.2025 2.200.000 2.200.000 0,0% 0 500.000 500.000 400.000 800.000
PVProračunski viri 0 500.000 500.000 400.000 800.000
1714 Policija 0 500.000 500.000 400.000 800.000
Ukrepi     389.455.259 378.294.242 390.166.516 271.986.673 543.090.346
(1711) 1711-20-0003 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 01.03.2020 31.07.2020 20.094.068 99,7% 20.094.068 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.094.068 0 0 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 585.276 0 0 0 0
1714 Policija 19.487.038 0 0 0 0
1715 Inšpektorat RS za notranje zadeve 21.754 0 0 0 0
(1714) 1714-17-0002 Varovanje dolo čenih oseb in objektov 01.01.2017 31.12.2025 2.637.163 44,5% 330.000 350.000 300.000 240.000 480.000
PVProračunski viri 330.000 350.000 300.000 240.000 480.000
1714 Policija 330.000 350.000 300.000 240.000 480.000
(1714) 1714-17-0003 Javni red in splošna varnost ljudi in premoženja 01.01.2017 31.12.2025 88.019.324 38,6% 8.132.945 12.198.000 11.933.000 9.010.400 18.020.800
PVProračunski viri 8.132.945 12.198.000 11.933.000 9.010.400 18.020.800
1714 Policija 8.132.945 12.198.000 11.933.000 9.010.400 18.020.800
(1714) 1714-17-0004 Nadzor varnosti cestnega prometa 01.01.2017 31.12.2025 12.238.863 46,0% 1.568.900 1.558.960 1.558.960 1.015.168 2.030.336
PVProračunski viri 1.568.900 1.558.960 1.558.960 1.015.168 2.030.336
1714 Policija 1.568.900 1.558.960 1.558.960 1.015.168 2.030.336
(1714) 1714-17-0007 Operativna podpora policijskim nalogam 01.01.2017 31.12.2025 300.445.670 43,2% 40.133.812 36.728.402 38.190.453 27.879.700 54.876.400
PVProračunski viri 40.133.812 36.728.402 38.190.453 27.879.700 54.876.400
1714 Policija 40.133.812 36.728.402 38.190.453 27.879.700 54.876.400
(1714) 1714-17-0008 Plače policije 01.01.2017 31.12.2025 2.466.629.195 41,9% 315.361.317 323.938.380 334.663.603 232.040.048 464.080.096
PVProračunski viri 315.361.317 323.938.380 334.663.603 232.040.048 464.080.096
1714 Policija 315.361.317 323.938.380 334.663.603 232.040.048 464.080.096
Stran 79 od 269 v EUR
(1714) 1714-17-0009 Pomožna policija 01.01.2017 31.12.2025 22.079.444 38,9% 3.293.550 3.520.500 3.520.500 1.801.357 3.602.714
PVProračunski viri 3.293.550 3.520.500 3.520.500 1.801.357 3.602.714
1714 Policija 3.293.550 3.520.500 3.520.500 1.801.357 3.602.714
(1714) 1714-20-0006 Preprečitev širjenja okužb na mejah COVID-19 01.03.2020 31.12.2020 540.668 0,0% 540.668 0 0 0 0
PVProračunski viri 489.400 0 0 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 28.600 0 0 0 0
1714 Policija 460.800 0 0 0 0
REZ Proračunska rezerva 51.268 0 0 0 0
080202 Kriminalisti čna dejavnost 9.413.551 13.902.956 8.485.124 5.624.800 9.649.600
1714-17-S002 EU sredstva 2014-2020 3.923.032 5.786.926 2.270.844 800.000 0
 EP (1714) 1714-20-0001 EU projekti - centralizirani programi 31.08.2020 31.12.2023 2.500.000 0,0% 0 850.000 850.000 800.000 0
PVProračunski viri 0 850.000 850.000 800.000 0
1714 Policija 0 850.000 850.000 800.000 0
(1714) 1714-15-0006 Policjsko sodelovanje in boj proti kriminalu - ISF 29.07.2015 31.12.2022 13.352.385 12.764.088 78,8% 1.884.613 1.289.376 1.000.000 0 0
PVProračunski viri 1.884.613 1.289.376 1.000.000 0 0
1714 Policija 1.884.613 1.289.376 1.000.000 0 0
(1714) 1714-16-0392 Twinning - Krepitev organov v BIH 04.03.2014 31.03.2020 4.501.136 4.500.000 100,0% 13.977 0 0 0 0
PVProračunski viri 13.977 0 0 0 0
1714 Policija 13.977 0 0 0 0
(1714) 1714-17-0239 Twinning BiH - Podpora v boju proti pranju denarja 06.04.2017 31.12.2020 2.000.000 2.000.000 57,5% 882.168 0 0 0 0
1714 Policija 70.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 812.168 0 0 0 0
(1714) 1714-18-0136 Twin.Srbija-Boj proti trgovini z ljudmi 12.09.2018 31.03.2021 1.028.832 1.000.000 64,2% 414.855 40.000 0 0 0
PVProračunski viri 214.855 40.000 0 0 0
1714 Policija 214.855 40.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 200.000 0 0 0 0
(1714) 1714-19-0001 Izboljšanje odzivanja na težje oblike nasilja 10.04.2018 31.05.2021 2.940.547 2.929.074 0,1% 39.000 2.898.858 0 0 0
PVProračunski viri 39.000 27.000 0 0 0
1714 Policija 39.000 27.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 2.871.858 0 0 0
(1714) 1714-19-0005 Razvoj ekspertnega sistema DNK 09.11.2018 31.08.2020 19.837 499.087 2.397,1% 6.857 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.857 0 0 0 0
1714 Policija 6.857 0 0 0 0
(1714) 1714-20-0003 Izboljšanje odzivanja na zlo čine iz sovraštva 17.12.2019 14.04.2022 219.068 219.068 1,2% 130.000 78.268 10.800 0 0
PVProračunski viri 130.000 78.268 10.800 0 0
1714 Policija 130.000 78.268 10.800 0 0
(1714) 1714-20-0004 Mednarodno policijsko tajno delovanje 17.12.2019 14.04.2022 592.031 560.062 6,0% 240.000 280.031 72.000 0 0
PVProračunski viri 240.000 280.031 72.000 0 0
1714 Policija 240.000 280.031 72.000 0 0
(1714) 1714-20-0005 Twinning - Podpora pri ustanovitvi urada SIRENE 27.01.2020 31.12.2022 1.000.000 1.000.000 0,0% 311.562 350.394 338.044 0 0
PVProračunski viri 51.168 90.000 77.650 0 0
1714 Policija 51.168 90.000 77.650 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 260.394 260.394 260.394 0 0
1714-17-S003 Tehnična sredstva in pripomo čki krim de javnosti 1.426.240 3.900.000 1.800.000 1.520.000 3.040.000
(1714) 1714-17-0018 Nadgradnja in posodobitev opreme NFL 27.07.2016 31.12.2020 779.132 4.150.000 59,5% 453.579 0 0 0 0
PVProračunski viri 453.579 0 0 0 0
1714 Policija 453.579 0 0 0 0
(1714) 1714-17-0019 Oprema za kriminalisti čno policijo 28.07.2016 31.12.2020 2.789.856 4.285.000 66,8% 972.660 0 0 0 0
PVProračunski viri 972.660 0 0 0 0
1714 Policija 972.660 0 0 0 0
(1714) 1714-20-0008 Nadgradnja inštrumentalne opreme NFL 07.08.2020 31.12.2025 4.740.000 4.740.000 0,0% 0 2.600.000 700.000 480.000 960.000
PVProračunski viri 0 2.600.000 700.000 480.000 960.000
1714 Policija 0 2.600.000 700.000 480.000 960.000
(1714) 1714-20-0011 Oprema za kriminalisti čno policijo 07.08.2020 31.12.2025 5.520.000 5.520.000 0,0% 0 1.300.000 1.100.000 1.040.000 2.080.000
PVProračunski viri 0 1.300.000 1.100.000 1.040.000 2.080.000
1714 Policija 0 1.300.000 1.100.000 1.040.000 2.080.000
Ukrepi     4.064.280 4.216.030 4.414.280 3.304.800 6.609.600
(1714) 1714-17-0005 Odkrivanje, zavarovanje in analiziranje dokazov 01.01.2017 31.12.2025 9.436.203 43,7% 1.250.000 1.150.000 1.250.000 840.000 1.680.000
PVProračunski viri 1.250.000 1.150.000 1.250.000 840.000 1.680.000
1714 Policija 1.250.000 1.150.000 1.250.000 840.000 1.680.000
(1714) 1714-17-0006 Preprečevanje in preiskovanje kriminalitete 01.01.2017 31.12.2025 23.150.695 37,2% 2.814.280 3.066.030 3.164.280 2.464.800 4.929.600
PVProračunski viri 2.814.280 3.066.030 3.164.280 2.464.800 4.929.600
1714 Policija 2.814.280 3.066.030 3.164.280 2.464.800 4.929.600
Stran 80 od 269 v EUR
080203 Zunanja meja in izvajanje predpisov o tujcih 12.095.730 9.663.440 6.940.150 912.000 1.824.000
1714-14-S001 EU SKLADI - 2014-2020 8.855.730 7.558.440 5.800.150 0 0
(1714) 1714-15-0004 Vračanje - AMIF 09.10.2014 31.12.2022 5.941.579 6.230.240 70,0% 1.464.403 730.000 500.000 0 0
PVProračunski viri 1.464.403 730.000 500.000 0 0
1714 Policija 1.464.403 730.000 500.000 0 0
(1714) 1714-15-0005 Zunanje meje - ISF 29.07.2015 31.12.2022 24.969.939 23.346.168 47,7% 4.696.027 5.833.440 4.494.757 0 0
PVProračunski viri 4.696.027 5.833.440 4.494.757 0 0
1714 Policija 4.696.027 5.833.440 4.494.757 0 0
(1714) 1714-15-0007 Operativna podpora - ISF 29.07.2015 31.12.2022 6.522.265 5.706.999 73,1% 1.330.300 630.000 570.000 0 0
PVProračunski viri 1.330.300 630.000 570.000 0 0
1714 Policija 1.330.300 630.000 570.000 0 0
(1714) 1714-18-0002 FRONTEX- Upravljanje in sodelov. na zun.mejah EU 24.08.2017 30.05.2021 2.362.261 2.377.946 74,0% 950.000 60.000 0 0 0
PVProračunski viri 950.000 60.000 0 0 0
1714 Policija 950.000 60.000 0 0 0
(1714) 1714-18-0003 CEPOL -Evropska policijska 24.08.2017 31.12.2022 123.123 105.000 71,6% 25.000 5.000 5.000 0 0
PVProračunski viri 25.000 5.000 5.000 0 0
1714 Policija 25.000 5.000 5.000 0 0
(1714) 1714-19-0009 Twinning MK- Sistemi za upravljanje meje 14.12.2018 30.06.2022 1.000.000 1.000.000 12,8% 390.000 300.000 230.393 0 0
PVProračunski viri 90.000 100.000 30.393 0 0
1714 Policija 90.000 100.000 30.393 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 300.000 200.000 200.000 0 0
3111-11-S010 Sklad za me jo 13. pol. 2.100.000 965.000 0 0 0
(3130) 3130-18-0010 Vzdrževanje in oprema mejnih prehodov 2018-2020 05.06.2018 31.12.2021 5.546.552 5.186.928 58,0% 2.100.000 965.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.100.000 965.000 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 2.100.000 965.000 0 0 0
Ukrepi     1.140.000 1.140.000 1.140.000 912.000 1.824.000
(1714) 1714-17-0001 Nadzor meje in izvajanje predpisov o tujcih 01.01.2017 31.12.2025 9.348.915 43,1% 1.140.000 1.140.000 1.140.000 912.000 1.824.000
PVProračunski viri 1.140.000 1.140.000 1.140.000 912.000 1.824.000
1714 Policija 1.140.000 1.140.000 1.140.000 912.000 1.824.000
0803 Obveščevalno-varnostna dejavnost 18.784.984 19.571.416 18.595.916 3.353.172 2.000
080301 Obveščevalno va rnostna dejavnost 17.404.464 17.252.338 17.252.338 3.278.172 0
1524-13-S001 INVESTICIJE 3.222.825 3.313.325 3.313.325 3.278.172 0
(1524) 1524-18-0001 Nadgradnja sistemov in sredstev za teh. podporo 18.08.2017 31.12.2021 10.356.235 14.587.183 29,1% 3.222.825 3.313.325 0 0 0
PVProračunski viri 3.222.825 3.313.325 0 0 0
1524 Slovenska obveš čevalno - varnostna agencija 3.222.825 3.313.325 0 0 0
(1524) 1524-20-0004 Nadgradnja tehni čnih sistemov 04.08.2020 31.12.2023 6.591.497 6.626.650 0,0% 0 0 3.313.325 3.278.172 0
PVProračunski viri 0 0 3.313.325 3.278.172 0
1524 Slovenska obveš čevalno - varnostna agencija 0 0 3.313.325 3.278.172 0
Ukrepi     14.181.639 13.939.013 13.939.013 0 0
(1524) 1524-20-0001 Upravljanje človeških in tehni čnih virov 01.01.2020 31.12.2022 41.817.038 23,9% 13.939.013 13.939.013 13.939.013 0 0
PVProračunski viri 13.939.013 13.939.013 13.939.013 0 0
1524 Slovenska obveš čevalno - varnostna agencija 13.939.013 13.939.013 13.939.013 0 0
(1524) 1524-20-0003 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 12.03.2020 31.07.2020 242.626 100,0% 242.626 0 0 0 0
PVProračunski viri 242.626 0 0 0 0
1524 Slovenska obveš čevalno - varnostna agencija 242.626 0 0 0 0
080302 Varovanje tajnih podatkov 1.380.520 2.319.078 1.343.578 75.000 2.000
1511-19-S001 Obravnavan je tajnih podatko v 446.855 1.382.500 410.000 75.000 2.000
 EP (1511) 1511-19-0003 Sistem za obravnavanje tajnih podatkov (TDRO) 11.01.2019 31.12.2025 1.870.500 0,0% 1.000 1.382.500 410.000 75.000 2.000
PVProračunski viri 1.000 1.382.500 410.000 75.000 2.000
1511 Generalni sekretariat vlade 1.000 1.382.500 410.000 75.000 2.000
(1511) 1511-19-0005 Vzpostavitev sistema tajnih podatkov -TDRO 10.06.2019 31.01.2020 118.880 392.000 99,6% 6.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.000 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 6.000 0 0 0 0
(1511) 1511-19-0006 Celovita prenova varnostnih sistemov vlade 01.06.2019 31.05.2020 547.540 470.000 87,8% 99.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 99.000 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 99.000 0 0 0 0
(1511) 1511-19-0008 Ureditev videokonferen čne in male sejne sobe G25 02.09.2019 31.05.2020 228.819 208.132 100,0% 165.855 0 0 0 0
PVProračunski viri 165.855 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 165.855 0 0 0 0
(1511) 1511-20-0002 Vzpostavitev varnega sistema - videokonference 16.01.2020 30.06.2020 175.000 175.000 97,4% 175.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 175.000 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 175.000 0 0 0 0
Stran 81 od 269 v EUR
1535-13-S001 Nakup računalniške in ostale opreme 318.824 103.000 60.001 0 0
(1535) 1535-19-0001 Nakup opreme v letih 2019 in 2020 14.01.2019 31.12.2020 60.266 74.559 58,2% 29.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.000 0 0 0 0
1535 Urad za varovanje tajnih podatkov 29.000 0 0 0 0
(1535) 1535-19-0002 Nakup opreme za laboratorij za kriptologijo 02.07.2019 31.12.2020 69.808 69.808 100,0% 52.724 0 0 0 0
PVProračunski viri 52.724 0 0 0 0
1535 Urad za varovanje tajnih podatkov 52.724 0 0 0 0
(1535) 1535-20-0001 Nakup generatorja mrežnega prometa 05.07.2019 31.12.2021 257.100 290.000 0,0% 237.100 20.000 0 0 0
PVProračunski viri 237.100 20.000 0 0 0
1535 Urad za varovanje tajnih podatkov 237.100 20.000 0 0 0
(1535) 1535-20-0002 Investicije in investicijsko vzdrževanje UVTP 18.07.2019 31.12.2022 143.001 140.000 0,0% 0 83.000 60.001 0 0
PVProračunski viri 0 83.000 60.001 0 0
1535 Urad za varovanje tajnih podatkov 0 83.000 60.001 0 0
Ukrepi     614.841 833.578 873.577 0 0
(1535) 1535-11-0001 Izvajanje predpisov s podro čja obrav.in varov.TP 01.01.2011 31.12.2022 6.624.806 70,8% 614.841 833.578 873.577 0 0
PVProračunski viri 614.841 833.578 873.577 0 0
1535 Urad za varovanje tajnih podatkov 614.841 833.578 873.577 0 0
0804 Migracije in mednarodna zaš čita 11.156.698 11.584.701 11.706.283 1.470.228 640.000
080401 Migracije, mednarodna zaš čita in integracija 11.156.698 11.584.701 11.706.283 1.470.228 640.000
1542-18-S001 Oskrba in inte gracija migranto v 1.887.631 2.142.100 1.564.548 0 0
 EP (1542) 1542-20-0003 Izvedba sklada AMIF 2021-2027 01.01.2021 31.12.2027 1.667.200 0,0% 0 140.000 1.527.200 0 0
PVProračunski viri 0 140.000 1.527.200 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 0 140.000 1.527.200 0 0
(1542) 1542-18-0005 Akcijski na črt za azil, migracije in vklju čevanje 22.08.2017 31.12.2021 7.405.501 7.639.443 61,6% 1.887.631 2.002.100 0 0 0
PVProračunski viri 1.887.631 2.002.100 0 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 1.887.631 2.002.100 0 0 0
(1542) 1542-20-0004 Investicije in investicijsko vzdrževanje UOM 22-23 07.08.2020 31.12.2023 37.348 224.150 0,0% 0 0 37.348 0 0
PVProračunski viri 0 0 37.348 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 0 0 37.348 0 0
1542-20-S001 Investici je 2020 - 2021 132.074 122.074 0 0 0
(1542) 1542-20-0001 Investicije in investicijsko vzdrževanje 2020-21 26.07.2019 31.12.2021 254.148 244.148 3,8% 132.074 122.074 0 0 0
PVProračunski viri 132.074 122.074 0 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 132.074 122.074 0 0 0
1711-14-S001 EU SREDSTVA IN SKLAD AMF - 2014-2020 3.166.587 2.586.666 2.472.050 1.150.228 0
(1711) 1711-15-0001 Azil in migracije 09.10.2014 31.12.2022 6.845.156 6.111.016 64,9% 1.011.628 760.298 1.199.104 0 0
PVProračunski viri 1.011.628 760.298 1.199.104 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 1.011.628 760.298 1.199.104 0 0
(1711) 1711-15-0002 Vključevanje in zakonito priseljevanje 09.10.2014 31.12.2022 7.199.769 5.999.808 74,0% 912.006 855.000 614.846 0 0
PVProračunski viri 912.006 855.000 614.846 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 912.006 855.000 614.846 0 0
(1711) 1711-15-0003 Evropska migracijska mreža 22.09.2014 31.12.2022 320.183 400.000 42,9% 66.055 60.000 61.500 0 0
PVProračunski viri 66.055 60.000 61.500 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 66.055 60.000 61.500 0 0
(1711) 1711-16-0001 Sistem upravljanja skladov AMIF;ISF 09.10.2014 31.12.2023 4.094.285 5.117.856 40,0% 556.600 471.036 556.600 1.150.228 0
PVProračunski viri 556.600 471.036 556.600 1.150.228 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 552.300 466.736 552.300 1.145.928 0
1714 Policija 4.300 4.300 4.300 4.300 0
(1711) 1711-20-0010 Twinning Srbija - upravljanje migracij in azila 11.12.2019 30.06.2022 1.100.630 1.000.000 0,5% 620.298 440.332 40.000 0 0
PVProračunski viri 30.000 139.702 40.000 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 30.000 139.702 40.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 590.298 300.630 0 0 0
Ukrepi     5.970.406 6.733.861 7.669.685 320.000 640.000
(1542) 1542-18-0001 Oskrba in integracija migrantov 01.01.2018 31.12.2022 21.676.972 45,3% 4.291.759 4.841.694 5.744.724 0 0
PVProračunski viri 4.291.759 4.841.694 5.744.724 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 4.291.759 4.841.694 5.744.724 0 0
(1542) 1542-18-0002 Delovanje UOIM 01.01.2018 31.12.2022 6.668.642 47,7% 1.378.530 1.492.167 1.524.961 0 0
PVProračunski viri 1.378.530 1.492.167 1.524.961 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 1.378.530 1.492.167 1.524.961 0 0
(1711) 1711-17-0002 Migracije, mednarodna zaš čita in integracija 01.01.2017 31.12.2025 4.977.407 59,1% 300.117 400.000 400.000 320.000 640.000
PVProračunski viri 300.117 400.000 400.000 320.000 640.000
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 300.117 400.000 400.000 320.000 640.000
Stran 82 od 269 v EUR
09PRAVOSODJE 333.062.107 406.554.575 433.867.316 78.360.250 205.382.661
0901 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju pravosodja 26.290.828 33.424.789 39.483.089 30.087.459 124.820.952
090101 Urejanje in razvoj podro čja pravosodja 10.795.845 15.026.974 19.261.048 20.610.459 113.816.000
2011-11-S007 Študi je in analize - Denacionalizaci ja 14.003 16.000 16.000 16.000 16.000
(2030) 2030-17-0008 Spremljanje reševanja denac. zahtevkov 30.06.2016 31.12.2020 56.105 58.000 99,6% 14.003 0 0 0 0
PVProračunski viri 14.003 0 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 14.003 0 0 0 0
(2030) 2030-20-0002 Reševanje denacionalizacijskih zahtevkov 2021-2024 09.07.2019 31.12.2024 64.000 64.000 0,0% 0 16.000 16.000 16.000 16.000
PVProračunski viri 0 16.000 16.000 16.000 16.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 16.000 16.000 16.000 16.000
2011-11-S011 Zagotavljanje pogojev za delo PO 4.567.157 6.170.222 9.316.000 15.761.500 113.800.000
(2030) 2011-06-0055 NSS v Ljubljani 18.09.2006 31.12.2027 113.976.636 95.081.460 6,6% 38.500 230.000 600.000 7.361.500 98.200.000
PVProračunski viri 38.500 230.000 600.000 7.361.500 98.200.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 38.500 230.000 600.000 7.361.500 98.200.000
(2030) 2030-17-0004 Investicijsko vzdrževanje stavb PO 2018-2021 30.06.2016 31.12.2021 12.834.004 13.564.997 47,5% 3.558.019 4.780.222 0 0 0
PVProračunski viri 3.558.019 4.780.222 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 3.558.019 4.780.222 0 0 0
(2030) 2030-17-0005 Nakup opreme PO 2018-2021 30.06.2016 31.12.2021 2.949.360 3.353.154 46,4% 940.260 760.000 0 0 0
PVProračunski viri 940.260 760.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 940.260 760.000 0 0 0
(2030) 2030-20-0001 Nakup vozil za potrebe pravosodnih organov 11.07.2019 31.12.2023 1.430.378 1.600.000 2,1% 30.378 400.000 400.000 600.000 0
PVProračunski viri 30.378 400.000 400.000 600.000 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 30.378 400.000 400.000 600.000 0
(2030) 2030-20-0009 Nakup opreme pravosodnih organov 01.01.2022 31.12.2025 3.286.000 3.286.000 0,0% 0 0 886.000 800.000 1.600.000
PVProračunski viri 0 0 886.000 800.000 1.600.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 0 886.000 800.000 1.600.000
(2030) 2030-20-0010 Invest. vzdrževanje stavb pravosodnih organov 01.01.2022 31.12.2025 28.430.000 28.430.000 0,0% 0 0 7.430.000 7.000.000 14.000.000
PVProračunski viri 0 0 7.430.000 7.000.000 14.000.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 0 7.430.000 7.000.000 14.000.000
2030-18-S001 Učinkovito pravosod je 14-20 5.709.928 7.428.152 8.960.748 4.761.921 0
(2030) 2030-16-0008 Učinkovito pravosodje 16.10.2015 31.12.2023 35.036.790 34.075.952 28,6% 5.709.928 7.428.152 8.960.748 4.761.921 0
PVProračunski viri 5.709.928 7.428.152 8.960.748 4.761.921 0
1311 Ustavno sodiš če 146.369 123.515 97.580 64.926 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 2.829.639 3.922.443 5.103.809 2.990.684 0
2033 Uprava Republike Slovenije za probacijo 323.000 461.106 467.003 0 0
4111 Vrhovno sodiš če RS 2.410.919 2.921.088 3.292.356 1.706.310 0
2030-20-S001 Otrokom pri jazno pravosod je 70.650 933.100 488.800 71.038 0
(2030) 2030-20-0014 Hiša za otroke 07.08.2020 31.12.2023 1.563.588 1.563.588 0,0% 70.650 933.100 488.800 71.038 0
PVProračunski viri 70.650 933.100 488.800 71.038 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 70.650 933.100 488.800 71.038 0
Ukrepi     434.107 479.500 479.500 0 0
(2030) 2030-18-0001 Poprava krivic in narodna sprava 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 37.995 28,0% 7.019 11.000 11.000 0 0
PVProračunski viri 7.019 11.000 11.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 7.019 11.000 11.000 0 0
(2030) 2030-18-0002 Delovanje ŠCNR 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 1.917.513 54,5% 388.100 400.000 400.000 0 0
PVProračunski viri 388.100 400.000 400.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 388.100 400.000 400.000 0 0
(2030) 2030-18-0003 Nadz.st.upr.,izvrš.in rev.mnenj cen.in izv.21 01.01.2018 31.12.2022 197.731 41,0% 26.188 47.500 47.500 0 0
PVProračunski viri 26.188 47.500 47.500 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 26.188 47.500 47.500 0 0
(2030) 2030-18-0004 Priprava in uskl. zakonov in podzak. aktov 18-21 01.01.2018 31.12.2022 79.109 59,2% 8.000 15.000 15.000 0 0
PVProračunski viri 8.000 15.000 15.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 8.000 15.000 15.000 0 0
(2030) 2030-18-0005 Odškodnine žrtvam kaznivih dejanj 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 16.800 0,0% 4.800 6.000 6.000 0 0
PVProračunski viri 4.800 6.000 6.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 4.800 6.000 6.000 0 0
090102 Administracija na podro čju pravosodja 14.360.453 16.777.084 16.822.000 9.447.000 10.944.952
2030-15-S001 Nakupi opreme (vključno z inform. ) ter vozil za MP 1.253.301 1.312.084 1.130.000 1.030.000 2.060.000
(2030) 2030-17-0006 Informatizacija MP 2018-2021 30.06.2016 31.12.2021 1.161.858 1.200.732 42,7% 352.000 480.000 0 0 0
PVProračunski viri 352.000 480.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 352.000 480.000 0 0 0
(2030) 2030-17-0007 Tehn. posodobitev PO - informatizacija 2018-2021 30.06.2016 31.12.2021 2.715.772 2.788.660 52,2% 862.771 732.084 0 0 0
PVProračunski viri 862.771 732.084 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 862.771 732.084 0 0 0
Stran 83 od 269 v EUR
(2030) 2030-18-0010 Nakup opreme in vozil za potrebe MP 23.08.2017 31.12.2022 402.395 402.395 46,8% 38.530 100.000 100.000 0 0
PVProračunski viri 38.530 100.000 100.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 38.530 100.000 100.000 0 0
(2030) 2030-20-0011 Informatizacija pravosodnih organov 2022-2025 01.01.2022 31.12.2025 2.320.000 2.320.000 0,0% 0 0 580.000 580.000 1.160.000
PVProračunski viri 0 0 580.000 580.000 1.160.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 0 580.000 580.000 1.160.000
(2030) 2030-20-0012 Informatizacija MP 2022-2025 06.08.2020 31.12.2025 1.800.000 1.800.000 0,0% 0 0 450.000 450.000 900.000
PVProračunski viri 0 0 450.000 450.000 900.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 0 450.000 450.000 900.000
Ukrepi     13.107.152 15.465.000 15.692.000 8.417.000 8.884.952
(2030) 2030-17-0001 Podporna dejavnost in administracija 01.01.2017 31.12.2020 27.615.346 91,4% 7.633.497 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.633.497 0 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 7.633.497 0 0 0 0
(2030) 2030-17-0002 Nadzor nad izvajanjem zakon. in sprem. dejav. 01.01.2017 31.12.2020 88.226 100,0% 37.999 0 0 0 0
PVProračunski viri 37.999 0 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 37.999 0 0 0 0
(2030) 2030-18-0006 Zagotavljanje pogojev za delo PO 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 28.382.009 48,9% 5.232.150 6.418.000 6.618.000 0 0
PVProračunski viri 5.232.150 6.418.000 6.618.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 5.232.150 6.418.000 6.618.000 0 0
(2030) 2030-20-0003 Podporna dejavnost in administracija 01.01.2021 31.12.2024 33.867.952 0,0% 0 8.438.000 8.520.000 8.100.000 8.809.952
PVProračunski viri 0 8.438.000 8.520.000 8.100.000 8.809.952
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 8.438.000 8.520.000 8.100.000 8.809.952
(2030) 2030-20-0004 Nadzor nad izvajanjem zakon. in sprem. dejavnosti 01.01.2021 31.12.2024 300.000 0,0% 0 75.000 75.000 75.000 75.000
PVProračunski viri 0 75.000 75.000 75.000 75.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 75.000 75.000 75.000 75.000
(2030) 2030-20-0005 Izvajanje dela dodeljenih sodnikov na MP po ZSS 01.01.2020 31.12.2023 1.451.006 8,3% 202.006 532.000 477.000 240.000 0
PVProračunski viri 202.006 532.000 477.000 240.000 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 202.006 532.000 477.000 240.000 0
(2030) 2030-20-0006 Presoja ustreznosti kandidatov (57. člen ZDOdv) 01.01.2020 31.12.2023 7.500 0,0% 1.500 2.000 2.000 2.000 0
PVProračunski viri 1.500 2.000 2.000 2.000 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 1.500 2.000 2.000 2.000 0
090103 Strokovno izpopolnj evanje v pravosodju 816.330 852.732 2.762.041 30.000 60.000
2030-13-S003 Dejavnost CIP 64.548 82.732 2.012.041 30.000 60.000
(2030) 2030-17-0003 Nakup opreme za CIP 2018-2021 30.06.2016 31.12.2021 32.644 32.643 40,1% 10.001 10.000 0 0 0
PVProračunski viri 10.001 10.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 10.001 10.000 0 0 0
(2030) 2030-20-0007 Formalizacija hiše za otroke Barnahus - PROMISE 3 13.06.2019 31.12.2022 2.109.320 2.109.320 0,0% 54.547 72.732 1.982.041 0 0
PVProračunski viri 54.547 72.732 19.556 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 54.547 72.732 19.556 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 1.962.485 0 0
(2030) 2030-20-0013 Nakup opreme za CIP 2022-2025 05.08.2020 31.12.2025 120.000 120.000 0,0% 0 0 30.000 30.000 60.000
PVProračunski viri 0 0 30.000 30.000 60.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 0 30.000 30.000 60.000
Ukrepi     751.782 770.000 750.000 0 0
(2030) 2030-18-0007 Izobraževanje in uspos. v pravosodju 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 2.942.601 36,8% 695.178 690.000 670.000 0 0
PVProračunski viri 695.178 690.000 670.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 695.178 690.000 670.000 0 0
(2030) 2030-18-0008 Izobraževanje PDI 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 327.064 39,2% 56.604 80.000 80.000 0 0
PVProračunski viri 56.604 80.000 80.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 56.604 80.000 80.000 0 0
090104 Mednarodno pravno sodelovanje 318.200 768.000 638.000 0 0
Ukrepi     318.200 768.000 638.000 0 0
(2030) 2030-18-0009 Medn. sodel. in sodel. z evr. integracijami 18-21 01.01.2018 31.12.2022 2.393.907 38,4% 318.200 768.000 638.000 0 0
PVProračunski viri 318.200 768.000 638.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 318.200 768.000 638.000 0 0
0902 Delovanje sodiš č 182.302.041 197.263.668 201.393.668 471.410 0
090201 Sodni postopki 176.620.296 190.501.970 194.471.970 0 0
4111-13-S001 Manjše investici je 889.681 767.292 734.570 0 0
(4111) 4111-17-0001 Manjše investicije sodiš č 2018-2022 28.06.2016 31.12.2022 3.398.948 4.045.180 40,6% 889.681 767.292 734.570 0 0
PVProračunski viri 889.681 767.292 734.570 0 0
4111 Vrhovno sodiš če RS 18.935 27.856 30.185 0 0
4211 Višje sodiš če v Celju 16.000 9.391 10.528 0 0
4212 Višje sodiš če v Kopru 15.882 8.223 9.382 0 0
4213 Višje sodiš če v Ljubljani 39.425 29.995 30.733 0 0
Stran 84 od 269 v EUR
4214 Višje sodiš če v Mariboru 31.193 17.452 18.840 0 0
4215 Okrožno sodiš če v Celju 97.725 66.657 68.872 0 0
4216 Okrožno sodiš če v Kopru 64.004 53.162 48.626 0 0
4217 Okrožno sodiš če v Kranju 53.951 44.799 41.319 0 0
4218 Okrožno sodiš če v Ljubljani 165.725 153.140 122.953 0 0
4219 Okrožno sodiš če v Mariboru 91.978 80.471 74.309 0 0
4220 Okrožno sodiš če v Murski Soboti 15.638 35.576 34.663 0 0
4221 Okrožno sodiš če v Novi Gorici 30.359 28.696 26.923 0 0
4222 Okrožno sodiš če v Novem mestu 42.437 28.521 28.971 0 0
4223 Okrožno sodiš če v Krškem 20.636 16.506 22.898 0 0
4224 Okrožno sodiš če na Ptuju 35.388 30.729 24.869 0 0
4225 Okrožno sodiš če v Slovenj Gradcu 31.500 17.620 19.264 0 0
4230 Okrajno sodiš če v Ljubljani 32.945 65.489 68.626 0 0
4611 Upravno sodiš če Republike Slovenije 24.138 13.133 14.865 0 0
5011 Višje delovno in socialno sodiš če 12.300 7.498 6.315 0 0
5012 Delovno sodiš če v Celju 4.270 2.419 2.570 0 0
5013 Delovno sodiš če v Kopru 2.217 2.685 2.948 0 0
5014 Delovno in socialno sodiš če v Ljubljani 35.235 21.949 20.346 0 0
5015 Delovno sodiš če v Mariboru 7.800 5.325 5.565 0 0
Ukrepi     175.730.615 189.734.678 193.737.400 0 0
(4111) 4111-20-0001 Sodni postopki na vseh sodiš čih v RS 01.01.2020 31.12.2022 558.728.628 23,0% 175.256.550 189.734.678 193.737.400 0 0
PVProračunski viri 175.256.550 189.734.678 193.737.400 0 0
4111 Vrhovno sodiš če RS 8.626.083 8.870.400 9.070.269 0 0
4211 Višje sodiš če v Celju 2.042.331 2.120.512 2.177.837 0 0
4212 Višje sodiš če v Kopru 2.029.018 2.098.448 2.156.058 0 0
4213 Višje sodiš če v Ljubljani 7.862.700 8.162.532 8.384.719 0 0
4214 Višje sodiš če v Mariboru 3.709.133 3.844.582 3.947.047 0 0
4215 Okrožno sodiš če v Celju 16.466.011 18.107.788 18.461.989 0 0
4216 Okrožno sodiš če v Kopru 11.498.523 12.731.263 12.970.900 0 0
4217 Okrožno sodiš če v Kranju 9.968.109 10.740.759 10.971.120 0 0
4218 Okrožno sodiš če v Ljubljani 29.761.208 32.660.212 33.272.228 0 0
4219 Okrožno sodiš če v Mariboru 17.451.534 20.188.342 20.605.746 0 0
4220 Okrožno sodiš če v Murski Soboti 8.350.903 9.005.541 9.198.660 0 0
4221 Okrožno sodiš če v Novi Gorici 7.253.899 7.850.256 8.011.806 0 0
4222 Okrožno sodiš če v Novem mestu 6.469.712 7.055.205 7.197.341 0 0
4223 Okrožno sodiš če v Krškem 5.481.974 5.918.397 6.027.722 0 0
4224 Okrožno sodiš če na Ptuju 6.614.208 7.121.423 7.261.373 0 0
4225 Okrožno sodiš če v Slovenj Gradcu 3.717.361 4.025.974 4.113.637 0 0
4230 Okrajno sodiš če v Ljubljani 16.668.995 17.286.596 17.678.247 0 0
4611 Upravno sodiš če Republike Slovenije 3.481.758 3.760.145 3.852.898 0 0
5011 Višje delovno in socialno sodiš če 1.604.698 1.635.714 1.678.840 0 0
5012 Delovno sodiš če v Celju 576.212 624.165 636.934 0 0
5013 Delovno sodiš če v Kopru 627.757 656.303 672.380 0 0
5014 Delovno in socialno sodiš če v Ljubljani 3.764.040 3.963.385 4.054.389 0 0
5015 Delovno sodiš če v Mariboru 1.230.383 1.306.736 1.335.260 0 0
(4111) 4111-20-0002 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 31.08.2020 474.065 100,0% 474.065 0 0 0 0
PVProračunski viri 474.065 0 0 0 0
4111 Vrhovno sodiš če RS 27.367 0 0 0 0
4211 Višje sodiš če v Celju 2.628 0 0 0 0
4212 Višje sodiš če v Kopru 2.876 0 0 0 0
4213 Višje sodiš če v Ljubljani 7.093 0 0 0 0
4214 Višje sodiš če v Mariboru 3.232 0 0 0 0
4215 Okrožno sodiš če v Celju 52.028 0 0 0 0
4216 Okrožno sodiš če v Kopru 39.933 0 0 0 0
4217 Okrožno sodiš če v Kranju 53.301 0 0 0 0
4218 Okrožno sodiš če v Ljubljani 78.386 0 0 0 0
4219 Okrožno sodiš če v Mariboru 36.377 0 0 0 0
4220 Okrožno sodiš če v Murski Soboti 23.486 0 0 0 0
4221 Okrožno sodiš če v Novi Gorici 26.347 0 0 0 0
4222 Okrožno sodiš če v Novem mestu 25.924 0 0 0 0
4223 Okrožno sodiš če v Krškem 21.671 0 0 0 0
4224 Okrožno sodiš če na Ptuju 25.428 0 0 0 0
4225 Okrožno sodiš če v Slovenj Gradcu 6.616 0 0 0 0
4230 Okrajno sodiš če v Ljubljani 35.285 0 0 0 0
4611 Upravno sodiš če Republike Slovenije 6.087 0 0 0 0
090202 Podporne dejavnosti in administracija 606.304 647.268 777.268 471.410 0
4112-13-S001 Manjše investici je SS 6.000 12.000 12.000 0 0
(4112) 4112-17-0001 Manjše investicije Sodnega sveta 2018-2022 27.06.2016 31.12.2022 75.323 77.199 60,2% 6.000 12.000 12.000 0 0
PVProračunski viri 6.000 12.000 12.000 0 0
4112 Sodni svet RS 6.000 12.000 12.000 0 0
Stran 85 od 269 v EUR
Ukrepi     600.304 635.268 765.268 471.410 0
(4112) 4112-20-0001 Podporne dejavnosti in administracija 01.01.2020 31.12.2023 2.472.250 16,1% 600.304 635.268 765.268 471.410 0
PVProračunski viri 600.304 635.268 765.268 471.410 0
4112 Sodni svet RS 600.304 635.268 765.268 471.410 0
090204 Informatizacija sodiš č 5.075.440 6.114.430 6.144.430 0 0
4111-11-S001 Informatizaci ja sodišč 1.934.440 1.914.430 1.944.430 0 0
(4111) 4111-17-0002 eSodstvo 2018-2022 01.01.2018 31.12.2022 10.307.555 12.730.000 54,5% 1.934.440 1.914.430 1.944.430 0 0
PVProračunski viri 1.934.440 1.914.430 1.944.430 0 0
4111 Vrhovno sodiš če RS 1.934.440 1.914.430 1.944.430 0 0
Ukrepi     3.141.000 4.200.000 4.200.000 0 0
(4111) 4111-13-0002 Logistična podpora sodstva 01.01.2013 31.12.2022 37.644.214 76,1% 3.141.000 4.200.000 4.200.000 0 0
PVProračunski viri 3.141.000 4.200.000 4.200.000 0 0
4111 Vrhovno sodiš če RS 3.141.000 4.200.000 4.200.000 0 0
0903 Delovanje tožilstev 23.791.363 25.163.894 24.568.004 0 0
090301 Delovanje vrhovnega državnega tožilstva 3.946.591 4.164.005 3.821.784 0 0
4411-20-S001 Male investici je 2021-2022 0 64.100 57.000 0 0
(4411) 4411-20-0004 Male invest. državnih tožilstev in DTS 2021-2022 01.01.2021 31.12.2022 121.100 105.300 0,0% 0 64.100 57.000 0 0
PVProračunski viri 0 64.100 57.000 0 0
4411 Vrhovno državno tožilstvo RS 0 5.900 9.000 0 0
4416 Okrožno državno tožilstvo v Celju 0 10.000 5.000 0 0
4417 Okrožno državno tožilstvo v Kopru 0 3.000 3.000 0 0
4418 Okrožno državno tožilstvo v Kranju 0 3.000 3.000 0 0
4419 Okrožno državno tožilstvo v Ljubljani 0 5.000 5.000 0 0
4420 Okrožno državno tožilstvo v Mariboru 0 5.000 5.000 0 0
4421 Okrožno državno tožilstvo v Murski Soboti 0 5.000 3.000 0 0
4422 Okrožno državno tožilstvo v Novi Gorici 0 3.000 3.000 0 0
4423 Okrožno državno tožilstvo v Novem mestu 0 3.000 3.000 0 0
4424 Okrožno državno tožilstvo v Krškem 0 6.100 3.000 0 0
4425 Okrožno državno tožilstvo na Ptuju 0 3.000 3.000 0 0
4426 Okrožno državno tožilstvo v Slovenj Gradcu 0 3.000 3.000 0 0
4427 Državnotožilski svet 0 3.000 3.000 0 0
4428 Specializirano državno tožilstvo Republike Slovenije 0 6.100 6.000 0 0
4411-20-S002 Povezava ISDT in eCODEX preko eEvidence 360.000 300.000 0 0 0
 EP (4411) 4411-20-0005 Povezava ISDT in eCODEX preko eEvidence 01.01.2020 31.12.2021 660.000 0,0% 360.000 300.000 0 0 0
PVProračunski viri 360.000 300.000 0 0 0
4411 Vrhovno državno tožilstvo RS 360.000 300.000 0 0 0
Ukrepi     3.586.591 3.799.905 3.764.784 0 0
(4411) 4411-20-0001 Izvajanje pristojnosti VDT RS 01.01.2020 31.12.2022 10.571.531 21,9% 3.388.808 3.607.435 3.575.288 0 0
PVProračunski viri 3.388.808 3.607.435 3.575.288 0 0
4411 Vrhovno državno tožilstvo RS 3.388.808 3.607.435 3.575.288 0 0
(4411) 4411-20-0002 Izvajanje pristojnosti Državnotožilskega sveta 01.01.2020 31.12.2022 579.749 23,9% 197.783 192.470 189.496 0 0
PVProračunski viri 197.783 192.470 189.496 0 0
4427 Državnotožilski svet 197.783 192.470 189.496 0 0
090302 Izvajanje funkcije pregona 19.844.772 20.999.889 20.746.220 0 0
4411-13-S001 Male investici je državnih tožilst v 89.549 0 0 0 0
(4411) 4411-18-0001 Male investicije državnih tožilstev 2019-2020 01.01.2019 31.12.2020 138.782 130.956 68,2% 89.549 0 0 0 0
PVProračunski viri 89.549 0 0 0 0
4411 Vrhovno državno tožilstvo RS 12.972 0 0 0 0
4416 Okrožno državno tožilstvo v Celju 4.328 0 0 0 0
4417 Okrožno državno tožilstvo v Kopru 5.010 0 0 0 0
4418 Okrožno državno tožilstvo v Kranju 22.000 0 0 0 0
4419 Okrožno državno tožilstvo v Ljubljani 3.911 0 0 0 0
4420 Okrožno državno tožilstvo v Mariboru 5.500 0 0 0 0
4421 Okrožno državno tožilstvo v Murski Soboti 3.000 0 0 0 0
4422 Okrožno državno tožilstvo v Novi Gorici 3.649 0 0 0 0
4423 Okrožno državno tožilstvo v Novem mestu 500 0 0 0 0
4424 Okrožno državno tožilstvo v Krškem 4.100 0 0 0 0
4425 Okrožno državno tožilstvo na Ptuju 2.000 0 0 0 0
4426 Okrožno državno tožilstvo v Slovenj Gradcu 7.000 0 0 0 0
4427 Državnotožilski svet 1.078 0 0 0 0
4428 Specializirano državno tožilstvo Republike Slovenije 14.501 0 0 0 0
Ukrepi     19.755.223 20.999.889 20.746.220 0 0
(4411) 4411-20-0003 Izvajanje funkcije pregona 01.01.2020 31.12.2022 61.501.332 22,5% 19.755.223 20.999.889 20.746.220 0 0
PVProračunski viri 19.755.223 20.999.889 20.746.220 0 0
4416 Okrožno državno tožilstvo v Celju 1.988.234 2.182.554 2.226.580 0 0
4417 Okrožno državno tožilstvo v Kopru 1.270.789 1.303.447 1.290.157 0 0
Stran 86 od 269 v EUR
4418 Okrožno državno tožilstvo v Kranju 946.154 1.034.910 1.068.102 0 0
4419 Okrožno državno tožilstvo v Ljubljani 4.626.476 5.028.938 4.905.544 0 0
4420 Okrožno državno tožilstvo v Mariboru 2.232.865 2.338.123 2.292.054 0 0
4421 Okrožno državno tožilstvo v Murski Soboti 994.377 1.037.443 1.011.715 0 0
4422 Okrožno državno tožilstvo v Novi Gorici 809.400 809.842 799.404 0 0
4423 Okrožno državno tožilstvo v Novem mestu 965.105 1.017.453 1.033.477 0 0
4424 Okrožno državno tožilstvo v Krškem 866.318 907.242 923.104 0 0
4425 Okrožno državno tožilstvo na Ptuju 802.471 860.899 841.273 0 0
4426 Okrožno državno tožilstvo v Slovenj Gradcu 610.601 615.114 599.924 0 0
4428 Specializirano državno tožilstvo Republike Slovenije 3.642.433 3.863.924 3.754.886 0 0
0904 Varstvo premoženjskih in drugih pravic ter interesov države 8.589.865 9.057.490 9.035.025 43.500 0
090401 Zastopanje Republike Slovenije in vodenje predhodnih postopkov 8.589.865 9.057.490 9.035.025 43.500 0
4514-11-S001 Investici je Državne ga odvetništva RS 63.015 57.500 45.500 43.500 0
(4514) 4514-20-0001 Investicije Državnega odvetništva RS 2020-2023 14.08.2019 31.12.2023 209.515 198.900 7,1% 63.015 57.500 45.500 43.500 0
PVProračunski viri 63.015 57.500 45.500 43.500 0
4514 Državno odvetništvo RS 63.015 57.500 45.500 43.500 0
Ukrepi     8.526.850 8.999.990 8.989.525 0 0
(4514) 4514-11-0001 Zastopanje RS in vodenje predhodnih postopkov 01.01.2011 31.12.2022 83.067.857 75,3% 8.526.850 8.999.990 8.989.525 0 0
PVProračunski viri 8.526.850 8.999.990 8.989.525 0 0
4514 Državno odvetništvo RS 8.526.850 8.999.990 8.989.525 0 0
0905 Izvrševanje kazenskih sankcij 47.297.606 62.727.864 81.615.030 45.257.882 75.761.709
090501 Izvrševanje kazenskih sankcij - za pori 45.353.721 60.377.864 79.265.030 45.199.382 75.672.209
2020-11-S001 Izvrševan je kazenskih sankci j 3.918.289 20.317.884 38.238.461 45.199.382 75.672.209
(2031) 2020-01-0002 Prenova in dozidava objektov ZPKZ Dob - zaprti del 01.03.2004 31.12.2028 86.693.229 86.693.229 21,9% 0 0 0 2.000.000 65.728.342
PVProračunski viri 0 0 0 2.000.000 65.728.342
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 0 0 0 2.000.000 65.728.342
(2031) 2031-17-0003 Nakup avtomobilov, sredstev in opreme 2017-2020 11.07.2016 31.12.2020 3.558.490 3.869.419 88,2% 522.969 0 0 0 0
PVProračunski viri 522.969 0 0 0 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 522.969 0 0 0 0
(2031) 2031-17-0004 Investicije v po čitniške enote 2017-2020 12.07.2016 31.12.2020 90.408 98.220 85,4% 14.675 0 0 0 0
PVProračunski viri 14.675 0 0 0 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 14.675 0 0 0 0
(2031) 2031-17-0005 Investicije v obrat družbene prehrane 2017-2020 12.07.2016 31.12.2020 18.987 21.200 76,6% 4.452 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.452 0 0 0 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 4.452 0 0 0 0
(2031) 2031-20-0001 Investicije v obrat družbene prehrane 2021-2024 05.08.2019 31.12.2024 20.000 20.000 0,0% 0 5.000 5.000 5.000 5.000
PVProračunski viri 0 5.000 5.000 5.000 5.000
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 0 5.000 5.000 5.000 5.000
(2031) 2031-20-0002 Investicijsko vzdr. in obnove URSIKS 2020-2023 31.07.2019 31.12.2023 5.148.017 5.017.911 12,8% 1.329.753 962.572 631.792 2.223.900 0
PVProračunski viri 1.329.753 962.572 631.792 2.223.900 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 1.329.753 962.572 631.792 2.223.900 0
(2031) 2031-20-0003 Nakup avtomobilov, sredstev in opreme 2021-2024 01.08.2019 31.12.2024 3.302.172 3.389.070 0,0% 0 679.301 963.871 847.500 811.500
PVProračunski viri 0 679.301 963.871 847.500 811.500
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 0 679.301 963.871 847.500 811.500
(2031) 2031-20-0004 Investicije v po čitniške enote URSIKS 2021-2024 05.08.2019 31.12.2024 94.000 94.000 0,0% 0 16.000 46.000 16.000 16.000
PVProračunski viri 0 16.000 46.000 16.000 16.000
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 0 16.000 46.000 16.000 16.000
(2031) 2031-20-0005 Reševanje prostorske problematike ZPKZ Ljubljana 31.07.2019 31.12.2024 72.341.359 72.083.744 5,3% 839.460 722.497 25.976.583 32.707.281 8.328.131
PVProračunski viri 839.460 722.497 25.976.583 32.707.281 8.328.131
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 839.460 722.497 25.976.583 32.707.281 8.328.131
(2031) 2031-20-0006 Reševanje prostorske problematike ZPKZ Ig 31.07.2019 31.12.2024 35.902.265 35.863.683 3,9% 897.905 15.952.714 9.972.015 6.899.701 783.236
PVProračunski viri 897.905 15.952.714 9.972.015 6.899.701 783.236
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 897.905 15.952.714 9.972.015 6.899.701 783.236
(2031) 2031-20-0007 Nakup opreme za varovanje URSIKS 2020-2023 01.08.2019 31.12.2023 3.432.075 3.423.000 1,9% 309.075 1.979.800 643.200 500.000 0
PVProračunski viri 309.075 1.979.800 643.200 500.000 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 309.075 1.979.800 643.200 500.000 0
Ukrepi     41.435.432 40.059.980 41.026.569 0 0
(2031) 2020-11-0002 izvrševanje kazenskih sankcij 01.01.2011 31.12.2022 412.689.827 77,7% 39.580.797 40.059.980 41.026.569 0 0
PVProračunski viri 39.580.797 40.059.980 41.026.569 0 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 39.580.797 40.059.980 41.026.569 0 0
(2031) 2031-20-0008 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 12.03.2020 30.05.2020 1.854.635 99,2% 1.854.635 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.854.635 0 0 0 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 1.854.635 0 0 0 0
Stran 87 od 269 v EUR
090503 Izvajanje probacije 1.943.885 2.350.000 2.350.000 58.500 89.500
2033-18-S001 Projekti Uprave RS za probaci jo 36.900 40.000 30.000 58.500 89.500
(2033) 2033-18-0002 Investicije in investicijsko vzdrževanje 02.08.2017 31.12.2021 247.322 247.322 82,0% 36.900 40.000 0 0 0
PVProračunski viri 36.900 40.000 0 0 0
2033 Uprava Republike Slovenije za probacijo 36.900 40.000 0 0 0
(2033) 2033-20-0002 Investicije in investicijsko vzdrževanje 01.01.2022 31.12.2025 178.000 178.000 0,0% 0 0 30.000 58.500 89.500
PVProračunski viri 0 0 30.000 58.500 89.500
2033 Uprava Republike Slovenije za probacijo 0 0 30.000 58.500 89.500
Ukrepi     1.906.985 2.310.000 2.320.000 0 0
(2033) 2033-18-0001 Izvajanje nalog Uprave RS za probacijo 01.01.2018 31.12.2022 8.433.962 39,0% 1.906.985 2.310.000 2.320.000 0 0
PVProračunski viri 1.906.985 2.310.000 2.320.000 0 0
2033 Uprava Republike Slovenije za probacijo 1.906.985 2.310.000 2.320.000 0 0
0906 Poprava preteklih krivic 44.790.404 78.916.870 77.772.500 2.500.000 4.800.000
090601 Poprava krivic in odšk odnine 44.790.404 78.916.870 77.772.500 2.500.000 4.800.000
Ukrepi     44.790.404 78.916.870 77.772.500 2.500.000 4.800.000
(1611) 1611-18-0003 Izplačila obveznosti po Zak onu o denacionalizaciji 01.01.2018 31.12.2025 3.178.888 16,5% 226.000 626.000 619.000 500.000 800.000
PVProračunski viri 226.000 626.000 619.000 500.000 800.000
1611 Ministrstvo za finance 226.000 626.000 619.000 500.000 800.000
(1611) 1611-18-0004 Izplačila odškodnin 01.01.2018 31.12.2025 219.272.654 19,7% 39.369.387 67.762.000 65.653.500 2.000.000 4.000.000
PVProračunski viri 39.369.387 67.762.000 65.653.500 2.000.000 4.000.000
1611 Ministrstvo za finance 39.369.387 67.762.000 65.653.500 2.000.000 4.000.000
(4514) 4514-11-0007 Reševanje odškodninskih zahtevkov in izpla čila 01.01.2011 31.12.2022 43.704.706 39,8% 5.195.017 10.528.870 11.500.000 0 0
PVProračunski viri 5.195.017 10.528.870 11.500.000 0 0
4514 Državno odvetništvo RS 5.195.017 10.528.870 11.500.000 0 0
10TRG DELA IN DELOVNI POGOJI 438.681.417 348.244.942 293.774.151 15.974.169 0
1001 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju trga dela ter  
storitve za trg dela39.072.459 39.951.066 40.766.056 1.403.838 0
100101 Urejanje in nadzor na podro čju dela 6.243.636 6.254.500 6.262.500 140.000 0
2613-11-S001 Investici je in računalniška oprema 112.000 142.000 142.000 140.000 0
(2613) 2613-17-0001 Manjše investicije IRSD 30.12.2016 31.12.2020 325.344 340.986 81,7% 112.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 112.000 0 0 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 112.000 0 0 0 0
(2613) 2613-20-0001 Manjše invsticije IRSD 07.08.2019 31.12.2023 424.000 426.000 0,0% 0 142.000 142.000 140.000 0
PVProračunski viri 0 142.000 142.000 140.000 0
2613 Inšpektorat RS za delo 0 142.000 142.000 140.000 0
Ukrepi     6.131.636 6.112.500 6.120.500 0 0
(2613) 2613-11-0001 Preizkusi koordinatorjev 01.01.2011 31.12.2022 146.585 66,7% 18.940 13.500 21.500 0 0
PVProračunski viri 18.940 13.500 21.500 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 18.940 13.500 21.500 0 0
(2613) 2613-11-0003 Materialni stroški organa 01.01.2011 31.12.2022 5.051.407 75,1% 470.000 500.000 500.000 0 0
PVProračunski viri 470.000 500.000 500.000 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 470.000 500.000 500.000 0 0
(2613) 2613-11-0005 Strokovno usposabljanje in izpopolnjevanja 01.01.2011 31.12.2022 203.052 57,9% 25.000 35.000 35.000 0 0
PVProračunski viri 25.000 35.000 35.000 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 25.000 35.000 35.000 0 0
(2613) 2613-11-0006 Osebna varovalna oprema in zdravstveni pregledi 01.01.2011 31.12.2022 101.110 50,3% 20.000 20.000 20.000 0 0
PVProračunski viri 20.000 20.000 20.000 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 20.000 20.000 20.000 0 0
(2613) 2613-11-0007 Zagotavljanje pogojev za delo IRSD 01.01.2011 31.12.2022 50.053.174 73,3% 5.544.000 5.544.000 5.544.000 0 0
PVProračunski viri 5.544.000 5.544.000 5.544.000 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 5.544.000 5.544.000 5.544.000 0 0
(2613) 2613-20-4000 Dodatki 71. člen ZIUZEOP-COVID-19 13.03.2020 31.07.2020 53.696 75,7% 53.696 0 0 0 0
PVProračunski viri 53.696 0 0 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 53.696 0 0 0 0
100102 Podporna dejavnost trga dela 2.744.844 2.989.651 2.986.319 1.263.838 0
2611-11-S014 Investici je ZRSZ 1.255.000 1.315.601 1.315.601 1.060.191 0
 EP (2611) 2611-20-0004 Sredstva za investicije ZRSZ in JŠRIP 26.08.2018 31.12.2023 4.235.393 0,0% 544.000 1.315.601 1.315.601 1.060.191 0
PVProračunski viri 544.000 1.315.601 1.315.601 1.060.191 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 544.000 1.315.601 1.315.601 1.060.191 0
(2611) 2611-16-0010 Poslovni prostori in oprema ZRSZ in Sklada 21.08.2015 31.12.2020 3.775.646 3.508.606 90,3% 491.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 491.000 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 491.000 0 0 0 0
Stran 88 od 269 v EUR
(2611) 2611-17-0002 Investicije v licen čno opremo ZRSZ 29.07.2016 31.12.2020 656.865 660.000 99,8% 220.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 220.000 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 220.000 0 0 0 0
2611-11-S028 IS varnosti in zdrav ja pri delu 28.000 27.000 27.000 0 0
(2611) 2611-18-0005 Vzdrževanje in nadgradnja ISVZD 17.08.2017 31.12.2022 111.117 77.756 35,8% 28.000 27.000 27.000 0 0
PVProračunski viri 28.000 27.000 27.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 28.000 27.000 27.000 0 0
Ukrepi     1.461.844 1.647.050 1.643.718 203.647 0
(2611) 2611-11-0080 Razvoj nacionalne kvalifikacijske strukture 01.01.2011 31.12.2022 8.680.360 75,0% 837.191 945.126 946.158 0 0
PVProračunski viri 837.191 945.126 946.158 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 837.191 945.126 946.158 0 0
(2611) 2611-11-0081 Vseživljenjsko u čenje 01.01.2011 31.12.2022 3.629.694 78,8% 314.106 322.365 323.001 0 0
PVProračunski viri 314.106 322.365 323.001 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 314.106 322.365 323.001 0 0
(2611) 2611-11-0087 Spremljanje, evalvacije, sofinanciranje projektov 01.01.2011 31.12.2022 867.096 68,9% 57.988 125.000 120.000 0 0
PVProračunski viri 57.988 125.000 120.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 57.988 125.000 120.000 0 0
(2611) 2611-11-0091 EK in ET na podro čju VZD ter AN Bilbao agencije 01.01.2011 31.12.2023 630.272 46,1% 89.559 89.559 89.559 71.647 0
PVProračunski viri 89.559 89.559 89.559 71.647 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 89.559 89.559 89.559 71.647 0
(2611) 2611-11-0093 Praktične smernice in metodologije na podro čju VZD 01.01.2011 31.12.2023 187.579 29,1% 35.000 35.000 35.000 28.000 0
PVProračunski viri 35.000 35.000 35.000 28.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 35.000 35.000 35.000 28.000 0
(2611) 2611-11-0094 Promocija varnosti in zdravja pri delu 01.01.2011 31.12.2023 550.659 42,7% 90.000 90.000 90.000 72.000 0
PVProračunski viri 90.000 90.000 90.000 72.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 90.000 90.000 90.000 72.000 0
(2611) 2611-11-0095 Zagotavljanje kemijske varnosti 01.01.2011 31.12.2023 176.709 15,1% 38.000 40.000 40.000 32.000 0
PVProračunski viri 38.000 40.000 40.000 32.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 38.000 40.000 40.000 32.000 0
100103 Storitve trga dela 30.083.979 30.706.915 31.517.237 0 0
Ukrepi     30.083.979 30.706.915 31.517.237 0 0
(2611) 2611-16-0006 Storitve trga dela 01.01.2016 31.12.2022 2.787.191 56,3% 371.000 505.000 535.000 0 0
PVProračunski viri 371.000 505.000 535.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 371.000 505.000 535.000 0 0
(2611) 2611-16-0007 Delovanje ZRSZ 01.01.2016 31.12.2022 195.512.205 65,0% 29.712.979 30.201.915 30.982.237 0 0
PVProračunski viri 29.712.979 30.201.915 30.982.237 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 29.712.979 30.201.915 30.982.237 0 0
1002 APZ - Usposabljanje in izobraževanje 2.617.799 2.761.399 2.761.399 0 0
100201 Usposabljanje in izobraž evanje 2.617.799 2.761.399 2.761.399 0 0
Ukrepi     2.617.799 2.761.399 2.761.399 0 0
(2611) 2611-16-0005 Delovanje štip., razv., invalid. in preživ. sklada 01.01.2016 31.12.2022 15.767.522 63,5% 2.517.799 2.661.399 2.661.399 0 0
PVProračunski viri 2.517.799 2.661.399 2.661.399 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.517.799 2.661.399 2.661.399 0 0
(3330) 3311-11-0084 Izobraževanje zaposlenih - izvajalci 01.01.2011 31.12.2022 16.683.955 98,7% 100.000 100.000 100.000 0 0
PVProračunski viri 100.000 100.000 100.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 100.000 100.000 100.000 0 0
1004 APZ - Spodbude za zaposlovanje 147.806.415 65.626.078 43.666.480 7.507.873 0
100401 Spodbude za zaposlovanje 147.806.415 65.626.078 43.666.480 7.507.873 0
1541-15-S022 Dostop do delovnih mest za iskalce zaposlitve 131.157.104 47.370.255 32.598.443 6.564.121 0
 EP (1541) 1541-15-0021 Dostop do delovnih mest za iskalce zaposlitve 16.12.2014 31.12.2023 1.040.149 0,0% 2 575.999 464.146 2 0
PVProračunski viri 2 575.999 464.146 2 0
3340 Ministrstvo za kulturo 0 575.997 464.144 0 0
(2611) 2611-16-8111 Usposabljanje na delovnem mestu 11.09.2015 31.12.2022 12.149.909 12.149.909 60,0% 2.474.650 2.255.637 1.099.040 0 0
PVProračunski viri 2.474.650 2.255.637 1.099.040 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.474.650 2.255.637 1.099.040 0 0
(2611) 2611-16-8112 Neformalno izobraževanje in usposabljanje 11.09.2015 31.12.2022 6.414.023 6.264.023 59,0% 1.000.000 1.100.000 1.090.414 0 0
PVProračunski viri 1.000.000 1.100.000 1.090.414 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.000.000 1.100.000 1.090.414 0 0
(2611) 2611-16-8113 Spodbujanje  zaposlovanja - Zaposli.me 11.09.2015 31.12.2023 136.078.048 136.282.060 47,5% 18.373.985 32.247.994 23.448.449 6.564.119 0
PVProračunski viri 18.373.985 32.247.994 23.448.449 6.564.119 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 18.373.985 32.247.994 23.448.449 6.564.119 0
Stran 89 od 269 v EUR
(2611) 2611-16-8121 Izvajanje storitev za brezposelne 11.09.2015 31.12.2022 15.859.231 15.857.591 66,6% 2.575.928 2.440.344 2.440.363 0 0
PVProračunski viri 2.575.928 2.440.344 2.440.363 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.575.928 2.440.344 2.440.363 0 0
(2611) 2611-16-8122 Razvoj storitev VKO in nadalj. krepitev NKT za VKO 20.05.2016 31.12.2022 3.576.207 3.494.400 59,7% 639.438 627.847 509.521 0 0
PVProračunski viri 639.438 627.847 509.521 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 639.438 627.847 509.521 0 0
(2611) 2611-16-8123 Usklajevanje ponudbe in povpraševanja 26.05.2016 31.12.2022 2.257.383 2.285.500 52,6% 469.000 454.920 348.041 0 0
PVProračunski viri 469.000 454.920 348.041 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 469.000 454.920 348.041 0 0
(2611) 2611-17-8114 Štartaj kariero s potencialom 10.01.2017 31.12.2021 1.000.000 1.000.000 60,8% 200.000 211.673 0 0 0
PVProračunski viri 200.000 211.673 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 200.000 211.673 0 0 0
(2611) 2611-17-8115 Praktični programi za spodbujanje zaposl. (MIC) 12.06.2017 31.10.2022 1.484.596 1.484.596 37,4% 350.000 350.000 350.000 0 0
PVProračunski viri 350.000 350.000 350.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 350.000 350.000 350.000 0 0
(2611) 2611-17-8124 Odpravimo konflikte na delovnem mestu 16.12.2016 31.12.2022 1.835.070 1.925.585 55,1% 334.925 338.839 345.694 0 0
PVProračunski viri 334.925 338.839 345.694 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 334.925 338.839 345.694 0 0
(2611) 2611-17-8125 Regionalno sti čišče dostojnega dela Celje (RSDDC) 02.03.2017 31.12.2022 511.500 511.500 56,9% 93.563 92.344 84.738 0 0
PVProračunski viri 93.563 92.344 84.738 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 93.563 92.344 84.738 0 0
(2611) 2611-17-8126 Regijski center za dostojno delo Ljubljana 01.03.2017 31.12.2022 511.500 511.500 53,8% 93.578 85.071 89.096 0 0
PVProračunski viri 93.578 85.071 89.096 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 93.578 85.071 89.096 0 0
(2611) 2611-17-8131 EURES-transnacionalna mobilnost delovne sile 20.12.2016 31.12.2022 7.597.086 7.803.000 50,5% 1.459.400 1.543.293 1.393.921 0 0
PVProračunski viri 1.459.400 1.543.293 1.393.921 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.459.400 1.543.293 1.393.921 0 0
(2611) 2611-18-8116 Aktivni do upokojitve 15.03.2018 31.12.2022 9.324.365 9.324.365 60,3% 4.115.000 2.050.000 239.071 0 0
PVProračunski viri 4.115.000 2.050.000 239.071 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 4.115.000 2.050.000 239.071 0 0
(2611) 2611-18-8117 Pripravljeni na spremembe 28.05.2018 31.12.2022 4.000.000 4.000.000 20,3% 1.460.166 1.565.342 695.949 0 0
PVProračunski viri 1.460.166 1.565.342 695.949 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.460.166 1.565.342 695.949 0 0
(2611) 2611-20-8190 Začasno denarno nadomestilo 61a. čl.ZIUZEOP-COVID19 22.05.2020 31.12.2020 4.605.296 4.605.296 19,8% 4.605.296 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.605.296 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 4.605.296 0 0 0 0
(2611) 2611-20-8191 Skrajšani delovni čas - 11.čl. ZIUOOPE - COVID-19 10.07.2020 30.09.2021 92.998.959 92.998.959 0,0% 91.908.245 1.090.714 0 0 0
PVProračunski viri 91.908.245 1.090.714 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 91.908.245 1.090.714 0 0 0
(3340) 3340-19-0021 Digitalne kompetence v kulturi 14.03.2019 31.08.2020 40.147 40.147 89,7% 31.147 0 0 0 0
PVProračunski viri 27.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 27.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 4.147 0 0 0 0
3548 ZAVOD ZA KULTURO DELAVSKI DOM TRBOVLJE 4.147 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0022 Novi sodelavci za nova znanja 15.03.2019 31.08.2020 82.482 82.482 88,6% 54.367 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 45.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 9.367 0 0 0 0
3773 ARHITEKTURNI MUZEJ LJUBLJANA 9.367 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0023 Zaposlitev,usposabljanje v filmski scenografiji 13.03.2019 31.08.2020 79.710 79.710 93,7% 25.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 20.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 5.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0024 Panonske kulturne zgodbe 4.0 15.03.2019 31.08.2020 197.250 197.250 91,5% 64.800 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 48.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 16.800 0 0 0 0
7309 RIS, RAZISKOVALNO IZOBRAŽEVALNO SREDIŠ ČE DVOREC RAKI ČAN 16.800 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0025 Nova partnerstva za razvoj bralne kulture 15.03.2019 31.08.2020 37.677 37.677 85,5% 23.463 0 0 0 0
PVProračunski viri 18.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 18.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 5.463 0 0 0 0
3711 MATIČNA KNJIŽNICA KAMNIK 5.463 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0026 Žive zgodbe, ki jih je zapisal čas 11.03.2019 31.08.2020 33.000 33.000 86,4% 16.500 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 12.000 0 0 0 0
Stran 90 od 269 v EUR
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 4.500 0 0 0 0
3804 SPLOŠNA KNJIŽNICA SLOVENSKE KONJICE 4.500 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0027 Mladinski kulturni regenerator 19.03.2019 31.08.2020 38.989 43.132 92,3% 20.989 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.989 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0028 Nove zaposlitve in usposabljanja 12.03.2019 31.08.2020 70.100 70.100 83,7% 32.400 0 0 0 0
PVProračunski viri 21.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 21.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 11.400 0 0 0 0
3851 FESTIVAL VELENJE 11.400 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0029 Umetnina - od ateljeja do muzeja 15.03.2019 31.08.2020 39.395 39.395 60,9% 27.395 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 15.395 0 0 0 0
3764 GALERIJA BOŽIDAR JAKAC KOSTANJEVICA NA KRKI 15.395 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0030 Prezrti poklici zaodrja III 15.03.2019 31.08.2020 81.316 81.316 73,8% 46.316 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 25.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 21.316 0 0 0 0
3564 LUTKOVNO GLEDALIŠ ČE LJUBLJANA 21.316 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0031 Povezani - do inkluzije 3 15.03.2019 31.08.2020 25.993 29.980 92,3% 7.993 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 6.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.993 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0032 Multimedija in urednikovanje 14.03.2019 31.08.2020 24.576 25.383 93,6% 18.576 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 576 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0033 Galerija onkraj zidov 14.03.2019 31.08.2020 26.500 30.000 90,6% 8.500 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.500 0 0 0 0
3583 UMETNOSTNA GALERIJA MARIBOR IME V MEDNARODNEM PROMETU: MARIBOR ART GALLERY 2.500 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0035 Popestrimo zaodrje 14.03.2019 31.08.2020 18.325 32.021 65,5% 9.325 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 3.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 6.325 0 0 0 0
3562 SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠ ČE DRAMA LJUBLJANA 6.325 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0041 Usposabljanje Kapa 2019 15.03.2019 31.08.2020 9.080 9.080 100,0% 9.080 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.080 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 9.080 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0049 Artefakt - Center eksperimentalne arheologije 13.03.2020 31.08.2021 76.500 76.500 0,0% 44.500 32.000 0 0 0
PVProračunski viri 28.000 20.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 28.000 20.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 16.500 12.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0050 Sistematizacija evidentiranja umetnin 16.03.2020 31.08.2021 39.395 39.395 0,0% 25.697 13.697 0 0 0
PVProračunski viri 18.000 6.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 18.000 6.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.697 7.697 0 0 0
3764 GALERIJA BOŽIDAR JAKAC KOSTANJEVICA NA KRKI 7.697 7.697 0 0 0
(3340) 3340-20-0051 Podporna krovna mreža 15.03.2020 31.08.2021 24.000 24.000 0,0% 14.000 10.000 0 0 0
PVProračunski viri 14.000 10.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 14.000 10.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0052 Analogno digitalni pretvorniki besed 11.03.2020 31.08.2021 68.400 68.400 0,0% 39.900 28.500 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 11.900 8.500 0 0 0
(3340) 3340-20-0053 Galerija onkraj zidov II 13.03.2020 31.08.2021 66.000 66.000 0,0% 33.000 33.000 0 0 0
PVProračunski viri 24.000 24.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 24.000 24.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 9.000 9.000 0 0 0
3583 UMETNOSTNA GALERIJA MARIBOR IME V MEDNARODNEM PROMETU: MARIBOR ART GALLERY 9.000 9.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0054 Izvajanje kulturnih projektov v soseskah 16.03.2020 31.08.2021 30.000 30.000 0,0% 17.600 12.400 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.600 2.400 0 0 0
Stran 91 od 269 v EUR
(3340) 3340-20-0055 Z znanji do ve čje zaposljivosti 16.03.2020 31.08.2021 36.000 36.000 0,0% 20.000 16.000 0 0 0
PVProračunski viri 12.000 12.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 12.000 12.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0056 Prezrti poklici zaodrja IV. 16.03.2020 31.08.2021 63.258 63.258 0,0% 31.384 31.874 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.384 7.874 0 0 0
3564 LUTKOVNO GLEDALIŠ ČE LJUBLJANA 7.384 7.874 0 0 0
(3340) 3340-20-0057 Dostopnejši arhiv narave v veselje uporabnikom 16.03.2020 31.08.2021 38.340 38.340 0,0% 19.170 19.170 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.170 7.170 0 0 0
3769 PRIRODOSLOVNI MUZEJ SLOVENIJE 7.170 7.170 0 0 0
(3340) 3340-20-0058 Popestrimo zaodrje 16.03.2020 31.08.2021 50.944 50.944 0,0% 29.717 21.227 0 0 0
PVProračunski viri 21.000 15.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 21.000 15.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 8.717 6.227 0 0 0
3562 SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠ ČE DRAMA LJUBLJANA 8.717 6.227 0 0 0
(3340) 3340-20-0059 Nove dejavnosti kulturne produkcije in postproduk. 13.03.2020 31.08.2021 70.080 70.080 0,0% 40.880 29.200 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 12.880 9.200 0 0 0
3851 FESTIVAL VELENJE 12.880 9.200 0 0 0
(3340) 3340-20-0060 Mednarodni festival Plavajo či grad 16.03.2020 31.08.2021 31.200 31.200 0,0% 18.200 13.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.200 3.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0061 Posodobitev spletnega časopisa Spletni čas 16.03.2020 31.08.2021 29.180 29.180 0,0% 17.108 12.072 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.108 2.072 0 0 0
(3340) 3340-20-0062 Knjižna postprodukcija Založbe Goga 16.03.2020 31.08.2021 15.400 15.400 0,0% 9.100 6.300 0 0 0
PVProračunski viri 7.000 5.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 7.000 5.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.100 1.300 0 0 0
(3340) 3340-20-0063 Multimedijska okrepitev v Šmoclu 16.03.2020 31.08.2021 24.000 24.000 0,0% 14.000 10.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0064 Z novimi kadri do ve čje učinkovitosti 16.03.2020 31.08.2021 18.000 18.000 0,0% 10.500 7.500 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.500 2.500 0 0 0
(3340) 3340-20-0065 Žive zgodbe, ki jih je zapisal čas 03.03.2020 31.08.2021 35.000 35.000 0,0% 17.500 17.500 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 5.500 5.500 0 0 0
3804 SPLOŠNA KNJIŽNICA SLOVENSKE KONJICE 5.500 5.500 0 0 0
(3340) 3340-20-0066 Razvoj novih projektov s podro čja kulture 13.03.2020 31.08.2021 48.000 48.000 0,0% 28.000 20.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0067 S kulturo v svet 14.03.2020 31.08.2021 28.600 28.600 0,0% 21.800 6.800 0 0 0
PVProračunski viri 19.200 5.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 19.200 5.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.600 1.800 0 0 0
(3340) 3340-20-0068 Usposabljanje v okviru 55.festivala Borš. sre čanje 17.02.2020 31.12.2020 19.520 19.520 0,0% 19.520 0 0 0 0
PVProračunski viri 19.520 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 19.520 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0069 Prostori povezovanja 16.03.2020 31.12.2020 14.640 14.640 0,0% 14.640 0 0 0 0
PVProračunski viri 14.640 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 14.640 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0070 Kulturni smerokaz 2.0 16.03.2020 31.12.2020 19.520 19.520 0,0% 19.520 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0071 Mesto žensk 2020 16.03.2020 31.12.2020 19.520 19.520 0,0% 19.520 0 0 0 0
Stran 92 od 269 v EUR
(3340) 3340-20-0072 Moj zasuk v smeri kulture 16.03.2020 31.12.2020 19.520 19.520 0,0% 19.520 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0073 Produkcija 16. MFF Kino otok 16.03.2020 31.12.2020 20.820 20.820 0,0% 20.820 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.300 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0074 Brez ovir do kulture 12.03.2020 31.12.2020 9.760 9.760 0,0% 9.760 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.760 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 9.760 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0075 S kulturo do vklju čevanja 16.03.2020 31.12.2020 18.080 18.080 0,0% 18.080 0 0 0 0
PVProračunski viri 17.080 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 17.080 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0076 Krepitev kompetenc ter spodbujanje vklju čevanja 13.03.2020 31.12.2020 12.200 12.200 0,0% 12.200 0 0 0 0
PVProračunski viri 12.200 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 12.200 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0077 Manjšine na mreži 16.03.2020 31.12.2020 2.440 2.440 0,0% 2.440 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.440 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 2.440 0 0 0 0
1541-15-S023 Trajnostna vkl jučitev mladih na tr g dela (ESS) 16.649.311 18.255.823 11.068.037 943.752 0
 EP (1541) 1541-15-0022 Trajnostna vklju čitev mladih na trg dela 16.12.2014 31.12.2023 5.839.675 0,0% 62.700 2.896.835 2.437.388 442.752 0
PVProračunski viri 62.700 2.896.835 2.437.388 442.752 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 2.406.000 2.437.386 442.750 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 2.900 2.242 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 59.798 488.591 0 0 0
(2611) 2611-16-8211 Krepitev svetovalnega dela z mladimi 11.09.2015 31.12.2022 4.286.882 4.176.980 60,8% 662.063 680.874 680.874 0 0
PVProračunski viri 662.063 680.874 680.874 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 662.063 680.874 680.874 0 0
(2611) 2611-16-8213 Neformalno izobraževanje in usposabljanje za mlade 11.09.2015 31.12.2022 4.224.666 4.354.698 53,7% 700.000 700.000 1.080.019 0 0
PVProračunski viri 700.000 700.000 1.080.019 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 700.000 700.000 1.080.019 0 0
(2611) 2611-16-8214 Usposabljanje na delovnem mestu - mladi 11.09.2015 31.12.2022 15.724.525 16.015.671 44,9% 3.783.315 4.584.081 2.119.755 0 0
PVProračunski viri 3.783.315 4.584.081 2.119.755 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.783.315 4.584.081 2.119.755 0 0
(2611) 2611-17-8215 Spodbude za trajno zaposlovanje mladih 10.02.2017 31.12.2023 29.998.502 29.998.502 52,5% 6.120.000 6.399.043 4.750.000 501.000 0
PVProračunski viri 6.120.000 6.399.043 4.750.000 501.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 6.120.000 6.399.043 4.750.000 501.000 0
(2611) 2611-18-8210 Spodbude za zaposlitev mladih 23.04.2018 30.09.2021 3.231.790 3.750.000 93,1% 307.500 161.393 0 0 0
PVProračunski viri 307.500 161.393 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 307.500 161.393 0 0 0
(2611) 2611-18-8216 Mladi podjetniki 28.08.2017 30.10.2020 380.811 393.345 95,2% 29.470 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.470 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 29.470 0 0 0 0
(2611) 2611-18-8217 Mladi podjetniki 2017-2019 28.08.2017 30.10.2020 545.800 590.018 96,7% 34.753 0 0 0 0
PVProračunski viri 34.753 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 34.753 0 0 0 0
(2611) 2611-19-8218 AKTIVIUM Aktivno izobraževanje in usposab. mladih 09.10.2018 30.03.2020 247.606 252.606 96,8% 52.959 0 0 0 0
PVProračunski viri 52.959 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 52.959 0 0 0 0
(2611) 2611-19-8219 200 zaposlitev mladih 10.10.2018 31.03.2020 379.983 379.983 100,0% 77.620 0 0 0 0
PVProračunski viri 77.620 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 77.620 0 0 0 0
(3330) 3330-17-8207 Mladi za mlade 12.07.2017 31.12.2021 2.559.816 2.820.351 30,9% 600.000 1.376.851 0 0 0
PVProračunski viri 600.000 1.376.851 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 600.000 1.376.851 0 0 0
(3330) 3330-20-8200 Prva zaposlitev 2020 25.03.2020 31.12.2020 1.355.265 1.378.200 52,4% 1.355.265 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.355.265 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.355.265 0 0 0 0
(3331) 3331-20-0001 Mladi v praksi 27.11.2019 31.12.2021 178.000 178.000 25,3% 100.410 77.590 0 0 0
PVProračunski viri 100.410 77.590 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 100.410 77.590 0 0 0
(3331) 3331-20-0002 Projekt Most 27.11.2019 31.12.2021 177.842 177.842 30,0% 100.321 77.521 0 0 0
PVProračunski viri 100.321 77.521 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 100.321 77.521 0 0 0
Stran 93 od 269 v EUR
(3331) 3331-20-0003 Mi-mladinski inkubator 27.11.2019 31.12.2021 176.910 176.910 30,0% 99.795 77.114 0 0 0
PVProračunski viri 99.795 77.114 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 99.795 77.114 0 0 0
(3331) 3331-20-0004 Inkubator 4.0 - z mladinsko pobudo do službe 27.11.2019 31.12.2021 177.999 177.999 19,7% 100.410 77.589 0 0 0
PVProračunski viri 100.410 77.589 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 100.410 77.589 0 0 0
(3331) 3331-20-0005 Nefiks karierne rešitve 27.11.2019 31.12.2021 178.000 178.000 30,0% 100.410 77.590 0 0 0
(3331) 3331-20-0006 Projekt Pogon 27.11.2019 31.12.2021 178.000 178.000 29,2% 100.410 77.590 0 0 0
(3331) 3331-20-0007 Brez veze(e) do službe 27.11.2019 31.12.2021 236.450 236.450 30,0% 133.382 103.068 0 0 0
PVProračunski viri 133.382 103.068 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 133.382 103.068 0 0 0
(3331) 3331-20-0008 Z mladinskim delom proti brezposelnosti mladih 27.11.2019 31.12.2021 236.450 236.450 23,5% 133.382 103.068 0 0 0
(3331) 3331-20-0009 Katalizatorji 27.11.2019 31.12.2021 236.389 236.389 9,5% 133.348 103.041 0 0 0
PVProračunski viri 133.348 103.041 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 133.348 103.041 0 0 0
(3331) 3331-20-0010 Akademija Brez izgovora 27.11.2019 31.12.2021 232.700 232.700 30,0% 131.267 101.433 0 0 0
PVProračunski viri 131.267 101.433 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 131.267 101.433 0 0 0
(3340) 3340-16-0018 Pridobivanje dodatnih znanj za mlade v okviru JSKD 06.07.2016 31.12.2020 2.000.000 2.000.000 61,9% 903.013 0 0 0 0
PVProračunski viri 903.013 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 903.013 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0080 Podpora novim kariernim perspektivam SNG Maribor 31.01.2018 31.12.2021 317.250 465.000 65,0% 90.000 21.000 0 0 0
PVProračunski viri 48.750 11.250 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 48.750 11.250 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 41.250 9.750 0 0 0
3566 SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠ ČE MARIBOR 41.250 9.750 0 0 0
(3340) 3340-18-0081 Knjižnica-vzpodbudna karierna perspektiva za mlade 29.01.2018 31.12.2021 77.220 78.600 61,5% 31.440 17.030 0 0 0
PVProračunski viri 30.000 16.250 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 30.000 16.250 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.440 780 0 0 0
3733 KNJIŽNICA FRANCA KSAVRA MEŠKA ORMOŽ 1.440 780 0 0 0
(3340) 3340-18-0082 Pomurske kulturne zgodbe 01.02.2018 31.12.2021 370.000 400.000 71,6% 95.000 85.000 0 0 0
PVProračunski viri 75.000 75.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 75.000 75.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 20.000 10.000 0 0 0
7309 RIS, RAZISKOVALNO IZOBRAŽEVALNO SREDIŠ ČE DVOREC RAKI ČAN 20.000 10.000 0 0 0
(3340) 3340-18-0083 Odprta galerija 01.02.2018 31.12.2021 66.431 84.227 77,6% 23.400 6.486 0 0 0
PVProračunski viri 21.250 6.250 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 21.250 6.250 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.150 236 0 0 0
3592 KOROŠKA GALERIJA LIKOVNIH UMETNOSTI 2.150 236 0 0 0
(3340) 3340-18-0084 Udarne brigade 01.02.2018 31.12.2021 134.450 148.155 53,0% 36.895 37.555 0 0 0
PVProračunski viri 30.000 30.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 30.000 30.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 6.895 7.555 0 0 0
3564 LUTKOVNO GLEDALIŠ ČE LJUBLJANA 6.895 7.555 0 0 0
(3340) 3340-18-0085 Abolicija in dostopnost do kulturne dediš čine 01.02.2018 31.12.2021 60.500 82.500 63,0% 24.375 12.625 0 0 0
PVProračunski viri 22.000 12.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 22.000 12.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.375 625 0 0 0
3854 MUZEJ IN GALERIJE MESTA LJUBLJANE 2.375 625 0 0 0
(3340) 3340-18-0086 Igranje je delo 31.01.2018 31.12.2021 73.520 103.403 47,6% 30.680 15.340 0 0 0
PVProračunski viri 15.000 13.760 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 15.000 13.760 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 15.680 1.580 0 0 0
3558 SLOVENSKA FILHARMONIJA 15.680 1.580 0 0 0
(3340) 3340-18-0087 Kinotečnih 6 31.01.2018 31.12.2021 103.200 109.800 54,1% 29.100 23.300 0 0 0
PVProračunski viri 22.500 20.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 22.500 20.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 6.600 3.300 0 0 0
3775 SLOVENSKA KINOTEKA 6.600 3.300 0 0 0
Stran 94 od 269 v EUR
(3340) 3340-18-0088 Pomladimo Dramo! 31.01.2018 31.12.2021 98.314 107.100 45,8% 38.400 24.914 0 0 0
PVProračunski viri 22.500 17.500 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 22.500 17.500 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 15.900 7.414 0 0 0
3562 SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠ ČE DRAMA LJUBLJANA 15.900 7.414 0 0 0
(3340) 3340-18-0089 Pridobivanje znanj za mlade NKP 2018-2021 31.01.2018 31.12.2021 292.614 353.098 41,4% 92.291 89.929 0 0 0
PVProračunski viri 50.000 62.500 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 50.000 62.500 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 42.291 27.429 0 0 0
3577 CANKARJEV DOM, KULTURNI IN KONGRESNI CENTER 42.291 27.429 0 0 0
(3340) 3340-18-0090 Sodelovanje pri izvedbi programov NKP 2018-2021 31.01.2018 31.12.2021 155.077 191.400 44,5% 50.310 55.711 0 0 0
PVProračunski viri 36.000 45.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 36.000 45.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 14.310 10.711 0 0 0
3561 SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠ ČE OPERA IN BALET LJUBLJANA 14.310 10.711 0 0 0
(3340) 3340-19-0055 Korak do novih del. izkušenj in kariernih možnosti 17.05.2019 31.12.2021 33.867 33.867 56,6% 16.256 12.192 0 0 0
PVProračunski viri 15.000 10.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 15.000 10.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.256 2.192 0 0 0
3736 KNJIŽNICA IVANA POTR ČA PTUJ 1.256 2.192 0 0 0
(3340) 3340-19-0057 Pomurske kulturne zgodbe 2019-2021 23.05.2019 31.12.2021 158.400 158.400 53,0% 59.600 54.800 0 0 0
PVProračunski viri 40.000 40.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 40.000 40.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 19.600 14.800 0 0 0
7309 RIS, RAZISKOVALNO IZOBRAŽEVALNO SREDIŠ ČE DVOREC RAKI ČAN 19.600 14.800 0 0 0
(3340) 3340-19-0058 Mladi za Borštnika, Borštnik za mlade 08.05.2019 31.12.2021 98.117 98.117 54,8% 57.696 27.921 0 0 0
PVProračunski viri 41.250 21.250 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 41.250 21.250 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 16.446 6.671 0 0 0
3566 SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠ ČE MARIBOR 16.446 6.671 0 0 0
(3340) 3340-19-0059 Mladi mladim 23.05.2019 31.12.2021 33.000 33.000 0,0% 16.500 16.500 0 0 0
PVProračunski viri 15.000 15.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 15.000 15.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.500 1.500 0 0 0
3583 UMETNOSTNA GALERIJA MARIBOR IME V MEDNARODNEM PROMETU: MARIBOR ART GALLERY 1.500 1.500 0 0 0
(3340) 3340-19-0060 Odpiramo gledališ če in lutkovne perspektive 23.05.2019 31.12.2021 99.186 99.186 41,6% 50.126 37.290 0 0 0
PVProračunski viri 45.000 33.750 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 45.000 33.750 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 5.126 3.540 0 0 0
3567 LUTKOVNO GLEDALIŠ ČE MARIBOR IME V MEDNARODNEM PROMETU: PUPPET TEATRE 
MARIBOR5.126 3.540 0 0 0
(3340) 3340-19-0061 Mladinski center Krško projekt Urbanik 22.05.2019 31.12.2021 98.400 108.000 30,5% 57.400 41.000 0 0 0
PVProračunski viri 47.400 35.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 47.400 35.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 10.000 6.000 0 0 0
7257 MLADINSKI CENTER KRŠKO 10.000 6.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0015 Mladi v kulturnem turizmu 23.08.2019 31.12.2021 30.600 30.600 14,7% 28.050 2.550 0 0 0
PVProračunski viri 13.750 1.250 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 13.750 1.250 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 14.300 1.300 0 0 0
3832 KULTURNI CENTER SEMI Č 14.300 1.300 0 0 0
1005 APZ - Kreiranje delovnih mest 51.721.383 55.291.359 46.867.678 7.062.458 0
100501 Kreiranje delovnih mest 43.605.736 46.816.249 38.392.568 540.698 0
1541-15-S025 Aktivno in zdravo staran je 12.822.886 12.589.530 7.045.446 419.047 0
 EP (1541) 1541-15-0024 Aktivno in zdravo staranje 16.12.2014 31.12.2023 314.359 0,0% 217.688 83.251 13.418 2 0
PVProračunski viri 217.688 83.251 13.418 2 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 217.686 83.249 13.416 0 0
(2611) 2611-17-8311 Podpora podjetjem za aktivno staranje delovne sile 18.11.2016 31.12.2022 29.936.237 29.936.237 35,8% 7.955.443 8.676.298 4.510.001 0 0
PVProračunski viri 7.955.443 8.676.298 4.510.001 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 7.955.443 8.676.298 4.510.001 0 0
(2611) 2611-17-8313 STAR-VITAL - vitalnost starejših delavcev 06.04.2017 31.12.2022 1.573.642 1.573.642 49,6% 367.404 283.149 262.951 0 0
PVProračunski viri 367.404 283.149 262.951 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 367.404 283.149 262.951 0 0
Stran 95 od 269 v EUR
(2611) 2611-17-8315 Zdravo in aktivno v prihodnost! 05.10.2017 31.12.2021 2.999.909 2.999.909 70,9% 661.795 605.199 0 0 0
PVProračunski viri 661.795 605.199 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 661.795 605.199 0 0 0
(2611) 2611-18-8312 POLET - aktivno in zdravo staranje zaposlenih 08.08.2018 31.12.2022 3.335.976 3.335.976 42,3% 838.162 818.984 691.571 0 0
PVProračunski viri 838.162 818.984 691.571 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 838.162 818.984 691.571 0 0
(2611) 2611-18-8316 PREMIK - Poklicno zavarovanje 20.03.2018 31.12.2023 616.339 466.748 46,7% 139.593 96.714 100.000 54.156 0
PVProračunski viri 139.593 96.714 100.000 54.156 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 139.593 96.714 100.000 54.156 0
(2611) 2611-18-8317 Nadgradnja analiti čnih modelov pokoj. sistema 12.03.2018 31.12.2023 1.625.000 1.525.000 31,8% 424.252 390.606 365.116 100.000 0
PVProračunski viri 424.252 390.606 365.116 100.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 424.252 390.606 365.116 100.000 0
(2611) 2611-19-8318 Usposabljanje delodajalcev za varnost pri delu 12.12.2018 30.06.2021 1.131.935 1.131.935 32,5% 752.380 303.922 0 0 0
PVProračunski viri 752.380 303.922 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 752.380 303.922 0 0 0
(2611) 2611-19-8319 Družbeno odgovoren delodajalec 05.11.2018 31.12.2022 1.999.989 1.999.989 26,8% 677.350 627.486 557.930 0 0
PVProračunski viri 677.350 627.486 557.930 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 677.350 627.486 557.930 0 0
(2611) 2611-20-8310 Vsi zmagujemo, ko sodelujemo 11.11.2019 30.04.2023 1.179.180 1.179.180 0,0% 380.483 333.369 245.440 219.889 0
PVProračunski viri 380.483 333.369 245.440 219.889 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 380.483 333.369 245.440 219.889 0
(2611) 2611-20-8311 Zgodnja poklicna in zapos litvena rehabilitacija 16.04.2020 30.04.2023 872.909 872.909 0,0% 255.000 287.305 285.604 45.000 0
PVProračunski viri 255.000 287.305 285.604 45.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 255.000 287.305 285.604 45.000 0
(2611) 2611-20-8312 Preprečevanje kostno-miši čnih obolenj 05.03.2020 30.04.2022 250.000 250.000 0,0% 153.335 83.249 13.416 0 0
PVProračunski viri 153.335 83.249 13.416 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 153.335 83.249 13.416 0 0
1541-15-S030 Spodbu janje socialne ga pod jetništva 4.182.850 6.826.719 3.947.122 121.651 0
 EP (1541) 1541-15-0029 Spodbujanje socialnega podjetništva 16.12.2014 31.12.2023 5.607.848 0,0% 392.296 3.095.085 2.120.465 2 0
PVProračunski viri 392.296 3.095.085 2.120.465 2 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 392.294 3.095.083 2.120.463 0 0
(2130) 2130-20-2501 Profesionalizacija terapevtskih storitev 30.09.2019 31.12.2020 25.550 25.550 0,0% 25.550 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 550 0 0 0 0
(2130) 2130-20-2502 Potencial trženja trajnostnih izdelkov in storitev 25.09.2019 31.12.2020 19.840 19.840 0,0% 19.840 0 0 0 0
PVProračunski viri 19.320 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 19.320 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 520 0 0 0 0
(2130) 2130-20-2503 Razvoj kompetenc zaposlenih 27.09.2019 31.12.2020 27.720 27.720 65,7% 27.720 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.720 0 0 0 0
(2130) 2130-20-2504 Mentorstvo za razvoj in prodajo B2B storitve 30.09.2019 31.12.2020 24.800 24.800 0,0% 24.800 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.800 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 24.800 0 0 0 0
(2130) 2130-20-2505 To je naša zgodba 29.09.2019 31.12.2020 25.000 25.000 0,0% 25.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-2506 Nadgradnja poslovanja Centra Stonoga 25.09.2019 31.12.2020 25.000 25.000 0,0% 25.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-2508 Kmetija radosti 28.09.2019 31.12.2020 24.234 24.234 0,0% 24.234 0 0 0 0
PVProračunski viri 23.334 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 23.334 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 900 0 0 0 0
(2130) 2130-20-2509 Patchwork (krpanka) od blizu 30.09.2019 31.12.2020 25.000 25.000 30,0% 25.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-2510 Socialno podjetništvo za Rome 28.09.2019 31.12.2020 26.000 26.000 0,0% 26.000 0 0 0 0
Stran 96 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-2511 Znanje zaposlenih - klju č do uspeha 28.09.2019 31.12.2020 26.700 26.700 93,6% 26.700 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.700 0 0 0 0
(2130) 2130-20-2512 Za znanje mi je mar 23.09.2019 31.12.2020 25.000 25.000 0,0% 25.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-2513 POP - Pridobi, obnovi, prodaj 29.09.2019 31.12.2020 24.950 24.950 0,0% 24.950 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.950 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 24.950 0 0 0 0
(2130) 2130-20-2514 Proces snovanja bionskih inovacij 28.09.2019 31.12.2020 30.360 30.360 24,5% 30.360 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.890 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 24.890 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 5.470 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9411 Učne delavnice 11.09.2015 31.05.2023 10.696.901 10.696.901 35,3% 2.978.468 3.278.826 1.752.624 121.649 0
PVProračunski viri 2.978.468 3.278.826 1.752.624 121.649 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.978.468 3.278.826 1.752.624 121.649 0
(2611) 2611-18-9412 SocioLab - Aktivno in povezano 14.05.2018 31.12.2022 1.599.870 1.599.870 51,8% 481.932 452.808 74.033 0 0
PVProračunski viri 481.932 452.808 74.033 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 481.932 452.808 74.033 0 0
2611-13-S006 Kreiran je delovnih mest 26.600.000 27.400.000 27.400.000 0 0
(2611) 2611-16-0009 Ukrepi aktivne politike zaposlovanja 21.08.2015 31.12.2022 212.902.839 180.400.000 68,3% 26.600.000 27.400.000 27.400.000 0 0
PVProračunski viri 26.600.000 27.400.000 27.400.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 26.600.000 27.400.000 27.400.000 0 0
100502 Podpora zaposlovanju in rehabilitaciji invalidov 8.115.647 8.475.110 8.475.110 6.521.760 0
Ukrepi     8.115.647 8.475.110 8.475.110 6.521.760 0
(2611) 2611-11-0002 Ustvarjanje delovnih mest in ohranjanje zaposlitev 01.01.2011 31.12.2023 29.210.287 70,3% 2.826.000 2.851.200 2.851.200 2.280.960 0
PVProračunski viri 2.826.000 2.851.200 2.851.200 2.280.960 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.826.000 2.851.200 2.851.200 2.280.960 0
(2611) 2611-11-0004 Izvajanje zaposlitvene rehabilitacije 01.01.2011 31.12.2023 66.622.193 74,1% 5.289.647 5.623.910 5.623.910 4.240.800 0
PVProračunski viri 5.289.647 5.623.910 5.623.910 4.240.800 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 5.289.647 5.623.910 5.623.910 4.240.800 0
1007 PPZ - Varstvo brezposelnih oseb 197.463.362 184.615.040 159.712.538 0 0
100701 Denarna nadomestila brezposelnim 197.463.362 184.615.040 159.712.538 0 0
Ukrepi     197.463.362 184.615.040 159.712.538 0 0
(2611) 2611-11-0083 Izplačila denarnih nadomestil brezposelnim 01.01.2011 31.12.2022 2.599.002.554 86,4% 197.463.362 184.615.040 159.712.538 0 0
PVProračunski viri 197.463.362 184.615.040 159.712.538 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 197.463.362 184.615.040 159.712.538 0 0
11KMETIJSTVO, GOZDARSTVO, RIBIŠTVO IN PREHRANA 559.014.120 574.481.685 505.253.960 295.517.153 188.550.340
1101 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju kmetijstva, 
gozdarstva, ribištva in prehrane27.649.051 28.788.329 29.740.667 28.338.171 38.272.920
110101 Administracija na podro čju kmetijstva, gozdarstva, ribištva in 
prehrane23.555.510 24.361.245 25.113.583 23.911.087 33.845.836
2330-15-S001 Delovan je MKGP 129.042 337.000 334.297 1.000 0
 EP (2330) 2330-20-0020 Evidence na podro čju kmetijske proizvodnje 01.01.2020 31.12.2022 120.000 0,0% 0 60.000 60.000 0 0
PVProračunski viri 0 60.000 60.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 60.000 60.000 0 0
(2330) 2330-19-0005 Investicije in invest. vzdrževanje MKGP 2019-2022 03.01.2019 31.01.2023 796.919 962.906 18,9% 129.042 277.000 274.297 1.000 0
PVProračunski viri 129.042 277.000 274.297 1.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 129.042 277.000 274.297 1.000 0
2330-20-S003 Osnovna sredstva AVK 3.000 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0022 Nakup osnovnih sredstev AVK za leto 2020 16.12.2019 31.12.2020 3.000 3.000 78,9% 3.000 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 3.000 0 0 0 0
2331-15-S001 TMIS Makedoni ja 17.625 3.680 0 0 0
(2331) 2331-15-0001 TMIS Makedonija 12.01.2015 31.12.2021 205.659 246.308 90,5% 17.625 3.680 0 0 0
PVProračunski viri 17.625 3.680 0 0 0
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 17.625 3.680 0 0 0
2331-16-S001 TMIS 2016 - 2017 1.343.255 0 0 0 0
(2331) 2331-16-0001 TMIS 2016-2017 18.08.2015 31.12.2020 1.499.019 1.550.000 10,6% 1.343.255 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.255 0 0 0 0
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 10.255 0 0 0 0
Stran 97 od 269 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 1.333.000 0 0 0 0
2331-16-S003 TAIEX - tehni čna pomoč EU 2.000 2.000 2.000 2.000 2.000
(2331) 2331-20-0004 TAIEX - instrument tehni čne pomoči 2020-2024 12.08.2019 31.12.2024 10.000 10.000 0,0% 2.000 2.000 2.000 2.000 2.000
PVProračunski viri 2.000 2.000 2.000 2.000 2.000
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 2.000 2.000 2.000 2.000 2.000
2331-17-S001 Informaci jska infrastruktura in ostale investici je 2.053.428 0 0 0 0
(2331) 2331-17-0001 Informacijska infrastruktura in ostale investicije 01.01.2017 31.12.2020 7.480.467 6.979.783 88,1% 2.053.428 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.053.428 0 0 0 0
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 2.053.428 0 0 0 0
2331-20-S001 Osnovna sredstva AKTRP 2021-2024 0 31.000 126.000 148.500 99.500
(2331) 2331-20-0003 Osnovna sredstva AKTRP 2021-2024 01.01.2021 31.12.2024 405.000 366.500 0,0% 0 31.000 126.000 148.500 99.500
PVProračunski viri 0 31.000 126.000 148.500 99.500
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 0 31.000 126.000 148.500 99.500
2331-20-S002 Informaci jski sistem za izva janje CAP 2021-2024 0 2.863.953 2.769.953 2.174.953 1.914.953
(2331) 2331-20-0002 Informacijski sistem za izvajanje CAP 2021-2024 09.08.2019 31.12.2024 9.723.812 9.298.812 0,0% 0 2.863.953 2.769.953 2.174.953 1.914.953
PVProračunski viri 0 2.863.953 2.769.953 2.174.953 1.914.953
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 0 2.863.953 2.769.953 2.174.953 1.914.953
Ukrepi     20.007.160 21.123.612 21.881.333 21.584.634 31.829.383
(2330) 2330-15-0002 Dejavnost in administracija ožjega MKGP 01.01.2016 30.04.2021 48.239.767 89,6% 10.538.299 1.540.000 0 0 0
PVProračunski viri 10.538.299 1.540.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 10.538.299 1.540.000 0 0 0
(2330) 2330-15-0004 Podpora delovanju Varuha 01.01.2015 31.12.2025 574.100 41,2% 60.000 60.000 60.000 60.000 120.000
PVProračunski viri 60.000 60.000 60.000 60.000 120.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 60.000 60.000 60.000 60.000 120.000
(2330) 2330-17-0004 Sodelovanje z organizacijami v zamejstvu 01.01.2017 31.12.2025 1.965.059 31,6% 224.900 225.000 225.000 225.000 450.000
PVProračunski viri 224.900 225.000 225.000 225.000 450.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 224.900 225.000 225.000 225.000 450.000
(2330) 2330-19-0006 Delovanje AVK po Zakonu o kmetijstvu 01.01.2019 31.12.2025 739.811 9,9% 89.477 97.344 135.000 135.000 270.000
PVProračunski viri 89.477 97.344 135.000 135.000 270.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 89.477 97.344 135.000 135.000 270.000
(2330) 2330-20-0008 Podporna dejavnost, administracija MKGP 2021-2024 01.01.2021 30.04.2025 52.590.949 0,0% 0 9.652.960 11.589.663 10.956.663 20.391.663
PVProračunski viri 0 9.652.960 11.589.663 10.956.663 20.391.663
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 9.652.960 11.589.663 10.956.663 20.391.663
(2330) 2330-20-0042 Nagrada Zlata čebela 01.01.2021 31.12.2025 200.000 0,0% 0 40.000 40.000 40.000 80.000
PVProračunski viri 0 40.000 40.000 40.000 80.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 40.000 40.000 40.000 80.000
(2331) 2331-17-0002 Izvajanje upravnih nalog 2017-2020 01.01.2017 31.12.2020 33.379.128 92,2% 9.094.484 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.094.484 0 0 0 0
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 9.094.484 0 0 0 0
(2331) 2331-20-0001 Izvajanje upravnih nalog AKTRP 2021-2024 03.01.2021 31.12.2024 40.025.669 0,0% 0 9.508.308 9.831.670 10.167.971 10.517.720
PVProračunski viri 0 9.508.308 9.831.670 10.167.971 10.517.720
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 0 9.508.308 9.831.670 10.167.971 10.517.720
110102 Nadzor na podro čju kmetijstva, gozdarstva, lovstva in ribištva 4.093.540 4.427.084 4.627.084 4.427.084 4.427.084
2336-16-S001 Načrt investici j in investici jskega vzdrževan ja 12.685 0 0 0 0
(2336) 2336-16-0001 Načrt investicij in inv. vzdrževanja IRSKGLR 11.08.2015 31.12.2020 153.804 146.119 92,1% 12.685 0 0 0 0
PVProračunski viri 12.685 0 0 0 0
2336 Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo, lovstvo in ribištvo 12.685 0 0 0 0
2336-20-S001 Investici je in inv. vzdrževan je 2021-2024 0 34.000 34.000 34.000 34.000
(2336) 2336-20-0002 Investicije in inv. vzdrževanje IRSKGLR 2021-2024 01.01.2021 31.12.2024 136.000 136.000 0,0% 0 34.000 34.000 34.000 34.000
PVProračunski viri 0 34.000 34.000 34.000 34.000
2336 Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo, lovstvo in ribištvo 0 34.000 34.000 34.000 34.000
Ukrepi     4.080.855 4.393.084 4.593.084 4.393.084 4.393.084
(2336) 2336-17-0001 Uradni nadzor na podro čju IRSKGLR 2017-2020 01.01.2017 31.12.2020 15.386.851 91,6% 4.080.855 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.080.855 0 0 0 0
2336 Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo, lovstvo in ribištvo 4.080.855 0 0 0 0
(2336) 2336-20-0001 Uradni nadzor na podro čju IRSKGLR 2021-2024 01.01.2021 31.12.2024 17.772.336 0,0% 0 4.393.084 4.593.084 4.393.084 4.393.084
PVProračunski viri 0 4.393.084 4.593.084 4.393.084 4.393.084
2336 Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo, lovstvo in ribištvo 0 4.393.084 4.593.084 4.393.084 4.393.084
1102 Kmetijstvo - Ukrepi za stabilizacijo trga 180.347.856 186.162.150 181.294.005 30.019.275 30.652.764
110201 Prilagajanje podnebnim spremembam 5.179.176 5.783.646 5.808.646 200.000 0
2330-13-S001 Prilagajanje podnebnim spremembam v kmeti jstvu 5.179.176 5.783.646 5.808.646 200.000 0
(2330) 2311-09-3006 Prilagajanje podnebnim spremembam 10.02.2009 31.12.2022 70.167.289 71.889.651 80,5% 4.940.080 5.538.646 5.538.646 0 0
PVProračunski viri 4.940.080 5.538.646 5.538.646 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 4.940.080 5.538.646 5.538.646 0 0
Stran 98 od 269 v EUR
(2330) 2330-16-0021 Priprava sistema za obra čun emisij v sekt. LULUCF 12.08.2015 31.12.2023 1.688.336 1.700.000 47,4% 239.096 245.000 270.000 200.000 0
PVProračunski viri 239.096 245.000 270.000 200.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 239.096 245.000 270.000 200.000 0
110202 Evidence v podporo kmetijstva 0 140.000 430.000 420.000 760.000
2330-20-S004 RKG-RABA sistem 0 140.000 430.000 420.000 760.000
(2330) 2330-20-0047 Sistem registrov RKG in RABA 01.06.2021 31.12.2025 1.750.000 1.750.000 0,0% 0 140.000 430.000 420.000 760.000
PVProračunski viri 0 140.000 430.000 420.000 760.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 140.000 430.000 420.000 760.000
110203 Strokovne naloge in svetovanje v kmetijstvu 21.243.499 21.768.794 22.685.264 12.422.063 24.207.336
2311-11-S018 FADN - Mreža ra č. podatko v 271.740 292.425 322.000 295.565 964.340
(2330) 2330-16-0015 Program FADN 2016 - 2020 12.08.2015 31.12.2022 1.282.936 1.299.468 64,9% 271.740 219.785 119.860 0 0
PVProračunski viri 271.740 219.785 119.860 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 271.740 219.785 119.860 0 0
(2330) 2330-20-0010 Program FADN 2021-2025 01.01.2021 31.12.2027 1.534.685 1.511.985 0,0% 0 72.640 202.140 295.565 964.340
PVProračunski viri 0 72.640 202.140 295.565 964.340
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 72.640 202.140 295.565 964.340
2330-13-S014 Svetovan je v kmeti jstvu in re ja lipicance v 88.761 88.761 88.761 0 0
(2330) 2311-11-0024 Svetovanje v kmetijstvu 01.01.2011 31.12.2022 49.090.011 41.155.155 99,6% 88.761 88.761 88.761 0 0
PVProračunski viri 88.761 88.761 88.761 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 88.761 88.761 88.761 0 0
2330-15-S002 Kratkoročna tehnična pomoč EU 0 0 2.800 2.800 5.600
(2330) 2330-15-0007 Projekt TAIEX 20.03.2015 31.12.2025 12.510 14.710 10,5% 0 0 2.800 2.800 5.600
PVProračunski viri 0 0 2.800 2.800 5.600
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 0 2.800 2.800 5.600
Ukrepi     20.882.998 21.387.608 22.271.703 12.123.698 23.237.396
(2330) 2311-11-0048 Izvajanje rejskih programov 01.01.2011 31.12.2025 106.907.015 59,7% 7.610.747 7.736.510 8.046.510 8.046.510 15.473.020
PVProračunski viri 7.610.747 7.736.510 8.046.510 8.046.510 15.473.020
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 7.610.747 7.736.510 8.046.510 8.046.510 15.473.020
(2330) 2311-11-0050 Ohranjanje biotske raznovrstnosti v kmetijstvu 01.01.2011 31.12.2025 4.192.660 41,0% 390.725 411.290 431.290 431.290 822.580
PVProračunski viri 390.725 411.290 431.290 431.290 822.580
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 390.725 411.290 431.290 431.290 822.580
(2330) 2330-16-0002 Podpora aktivnostim vezanih na GSO 01.01.2016 31.03.2021 132.113 62,2% 25.000 25.000 0 0 0
PVProračunski viri 25.000 25.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 25.000 25.000 0 0 0
(2330) 2330-17-0006 Izvajanje javne službe kmetijskega svetovanja 01.01.2017 31.12.2022 54.479.279 57,6% 9.251.417 9.743.005 10.148.005 0 0
PVProračunski viri 9.251.417 9.743.005 10.148.005 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 9.251.417 9.743.005 10.148.005 0 0
(2330) 2330-17-0008 Javna svetovalna služba v čebelarstvu 01.01.2017 31.12.2025 5.669.393 38,1% 634.530 642.237 667.237 667.237 1.284.474
PVProračunski viri 634.530 642.237 667.237 667.237 1.284.474
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 634.530 642.237 667.237 667.237 1.284.474
(2330) 2330-17-0010 Strokovne naloge s podro čja kmetijstva 01.01.2018 31.12.2025 22.454.942 28,9% 2.970.579 2.829.566 2.978.661 2.978.661 5.657.322
PVProračunski viri 2.970.579 2.829.566 2.978.661 2.978.661 5.657.322
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 2.970.579 2.829.566 2.978.661 2.978.661 5.657.322
110205 Ureditev kmetijskih trgov 151.401.264 154.953.170 148.962.599 13.706.239 745.428
2311-11-S020 Ureditev kmeti jskih tr gov 149.797.014 148.718.568 145.846.360 10.430.000 76.000
 EP (2330) 2330-14-0012 Podpore organizacijam proizvajalcev 2014-2020 01.01.2014 31.12.2022 300.000 0,0% 100.000 100.000 100.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 100.000 100.000 100.000 0 0
 EP (2330) 2330-18-0021 Neposredna pla čila 01.01.2018 31.12.2022 131.572.000 0,0% 1.000 1.000 131.570.000 0 0
PVProračunski viri 1.000 1.000 131.570.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.000 1.000 131.570.000 0 0
 EP (2330) 2330-20-0040 Finančno nadomestilo zaradi izpada pridelka 31.07.2020 31.12.2020 875.000 0,0% 875.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 875.000 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 875.000 0 0 0 0
(2330) 2330-17-0016 Šolska shema 2017-2021 01.01.2018 31.12.2022 7.118.989 7.175.892 51,1% 1.494.000 1.494.000 1.494.000 0 0
PVProračunski viri 1.494.000 1.494.000 1.494.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.494.000 1.494.000 1.494.000 0 0
(2330) 2330-17-0030 Stabilizacija trga 17-20 16.01.2017 31.12.2022 5.980.144 6.400.000 49,8% 1.000.000 1.000.000 1.000.000 0 0
PVProračunski viri 1.000.000 1.000.000 1.000.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.000.000 1.000.000 1.000.000 0 0
(2330) 2330-18-0016 Subvencioniranje obrestne mere - pozeba 2017 01.04.2018 31.12.2024 24.690 24.900 56,7% 6.000 4.500 2.500 1.000 1.000
PVProračunski viri 6.000 4.500 2.500 1.000 1.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 6.000 4.500 2.500 1.000 1.000
Stran 99 od 269 v EUR
(2330) 2330-18-0018 Investicijsko vzdrževanje in nakup opreme IHPS 02.08.2017 31.12.2023 430.000 440.000 27,9% 60.000 60.000 130.000 60.000 0
PVProračunski viri 60.000 60.000 60.000 60.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 60.000 60.000 60.000 60.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 70.000 0 0
(2330) 2330-18-0020 Nepredvidljivi dogodk i v kmetijstvu 2018-2022 23.08.2017 31.12.2022 734.322 675.000 29,5% 177.124 181.860 181.860 0 0
PVProračunski viri 177.124 181.860 181.860 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 177.124 181.860 181.860 0 0
(2330) 2330-18-0024 Investicije v poskusne centre 2018-2022 28.08.2017 31.12.2022 474.000 474.000 31,4% 90.000 139.000 145.000 0 0
PVProračunski viri 90.000 139.000 145.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 90.000 139.000 145.000 0 0
(2330) 2330-19-0009 Prestrukturiranje vinogradov 2019-2023 09.01.2019 31.12.2023 37.992.415 42.450.000 13,5% 8.490.000 8.294.000 8.294.000 8.294.000 0
PVProračunski viri 4.245.000 4.049.000 4.049.000 4.049.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 4.245.000 4.049.000 4.049.000 4.049.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.245.000 4.245.000 4.245.000 4.245.000 0
(2330) 2330-19-0010 Promocija vina 2019-2023 09.01.2019 31.12.2023 9.112.585 10.857.000 17,8% 2.094.000 2.100.000 2.094.000 2.000.000 0
PVProračunski viri 1.294.000 1.300.000 1.294.000 1.200.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.294.000 1.300.000 1.294.000 1.200.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 800.000 800.000 800.000 800.000 0
(2330) 2330-20-0002 Neposredna pla čila za koledarsko leto 2019 09.08.2019 31.12.2020 134.278.000 134.278.000 99,5% 134.278.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 134.278.000 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 134.278.000 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0003 Neposredna pla čila za koledarsko leto 2020 09.08.2019 31.12.2021 134.278.000 134.278.000 0,0% 0 134.278.000 0 0 0
PVProračunski viri 0 134.278.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 134.278.000 0 0 0
(2330) 2330-20-0004 Podpore v čebelarstvu 2020-2022 14.08.2019 31.07.2022 2.280.000 2.280.000 9,1% 760.000 760.000 760.000 0 0
PVProračunski viri 760.000 760.000 760.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 760.000 760.000 760.000 0 0
(2330) 2330-20-0007 Namakalni sistem poskusnega centra za sadjarstvo 07.08.2019 31.12.2020 54.390 54.390 100,0% 54.390 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.390 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 54.390 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0017 Investicije v javni službi v poljedelstvu 2020-24 26.08.2019 31.12.2024 125.000 125.000 19,8% 25.000 25.000 25.000 25.000 25.000
PVProračunski viri 25.000 25.000 25.000 25.000 25.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 25.000 25.000 25.000 25.000 25.000
(2330) 2330-20-0018 Investicije v javni službi v vrtnarstvu 2020-2024 26.08.2019 31.12.2024 125.000 125.000 0,0% 25.000 25.000 25.000 25.000 25.000
(2330) 2330-20-0019 Investicije v javni službi rastlinske genske banke 26.08.2019 31.12.2024 125.000 125.000 12,0% 25.000 25.000 25.000 25.000 25.000
(2330) 2330-20-0026 Izkoreninjanje hude viroidne zakrnelosti hmelja 04.03.2020 31.12.2021 473.708 476.500 1,6% 242.500 231.208 0 0 0
PVProračunski viri 229.838 229.838 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 229.838 229.838 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.662 1.370 0 0 0
2330-17-S006 RKG-RABA s povezovan jem evidenc 300.000 200.000 200.000 0 0
(2330) 2330-17-0009 RKG-RABA s povezovanjem evidenc 26.07.2016 31.12.2022 1.181.893 981.893 48,0% 300.000 200.000 200.000 0 0
PVProračunski viri 300.000 200.000 200.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 300.000 200.000 200.000 0 0
Ukrepi     1.304.251 6.034.602 2.916.239 3.276.239 669.428
(2330) 2330-13-0013 Finančni popravki SKP 01.01.2013 31.12.2023 27.626.177 55,5% 1.016.697 5.659.888 2.631.525 2.981.525 0
PVProračunski viri 1.016.697 5.659.888 2.631.525 2.981.525 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.016.697 5.659.888 2.631.525 2.981.525 0
(2330) 2330-18-0001 Obnova evidence dejanske rabe 2018-2021 01.01.2018 31.12.2021 954.290 52,6% 202.840 290.000 0 0 0
PVProračunski viri 202.840 290.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 202.840 290.000 0 0 0
(2330) 2330-20-0016 Slovenska čebelarska akademija 01.01.2020 31.12.2025 508.284 4,0% 84.714 84.714 84.714 84.714 169.428
PVProračunski viri 84.714 84.714 84.714 84.714 169.428
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 84.714 84.714 84.714 84.714 169.428
(2330) 2330-20-0044 Obnova evidence dejanske rabe 2022 - 2025 01.01.2022 31.12.2025 910.000 0,0% 0 0 200.000 210.000 500.000
PVProračunski viri 0 0 200.000 210.000 500.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 0 200.000 210.000 500.000
110206 Promocija kmetijstva in živilstva 2.523.917 3.516.540 3.407.496 3.270.973 4.940.000
2311-11-S021 Informiran je in promoci ja 1.829.317 2.816.540 2.707.496 2.630.973 3.760.000
 EP (2330) 2311-06-0054 Skupna promocija kmetijskih in živilskih proizv. 02.06.2006 31.12.2025 4.491.998 0,0% 35.000 51.000 364.000 783.998 3.258.000
PVProračunski viri 35.000 51.000 364.000 783.998 3.258.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 35.000 51.000 364.000 783.998 3.258.000
Stran 100 od 269 v EUR
 EP (2330) 2330-18-0007 Programi promocije za kmet. živil. proizvode 18-19 03.08.2017 31.12.2023 254.660 0,0% 0 9 0 254.651 0
PVProračunski viri 0 9 0 254.651 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 9 0 254.651 0
 EP (2330) 2330-20-0041 Programi promocije, razpis EU 2020-2021 01.01.2021 31.12.2025 2.000.000 0,0% 0 500.000 500.000 500.000 500.000
PVProračunski viri 0 500.000 500.000 500.000 500.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 500.000 500.000 500.000 500.000
(2330) 2330-17-0018 Programi promocije za kmetijsko živilske proizvode 28.07.2016 31.12.2021 2.749.437 2.769.889 88,0% 522.674 153.000 0 0 0
PVProračunski viri 522.674 153.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 522.674 153.000 0 0 0
(2330) 2330-18-0010 Splošna promocija kmetijske politike 2018-2022 26.07.2017 31.12.2025 789.032 550.000 49,5% 165.000 109.100 100.000 101.000 2.000
PVProračunski viri 165.000 109.100 100.000 101.000 2.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 165.000 109.100 100.000 101.000 2.000
(2330) 2330-18-0014 Tradicionalni slovenski zajtrk 2018-2022 04.08.2017 31.12.2023 755.829 650.000 47,4% 130.000 130.000 130.000 130.000 0
PVProračunski viri 130.000 130.000 130.000 130.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 130.000 130.000 130.000 130.000 0
(2330) 2330-18-0029 Evidenca zavezancev pla čila prispevka za promocijo 04.06.2018 31.12.2022 108.940 87.445 74,3% 10.000 15.000 3.000 0 0
PVProračunski viri 10.000 15.000 3.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 10.000 15.000 3.000 0 0
(2330) 2330-19-0001 Promocija v sektorju sadja 2019-2022 28.12.2018 31.12.2023 920.002 957.000 0,0% 548.100 364.900 7.000 2 0
PVProračunski viri 548.100 364.900 7.000 2 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 548.100 364.900 7.000 2 0
(2330) 2330-19-0002 Promocija v sektorju mleka 2019-2022 31.12.2018 31.12.2023 794.000 870.000 0,0% 60.000 304.000 290.000 140.000 0
PVProračunski viri 60.000 304.000 290.000 140.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 60.000 304.000 290.000 140.000 0
(2330) 2330-19-0003 Promocija v sektorju mesa 2019-2022 18.12.2018 31.12.2023 1.967.000 2.220.000 0,0% 100.000 656.000 736.000 475.000 0
PVProračunski viri 100.000 656.000 736.000 475.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 100.000 656.000 736.000 475.000 0
(2330) 2330-19-0024 Promocija izdelkov iz svinj. mesa na trgu Srbije 12.04.2019 31.12.2023 929.891 929.891 16,0% 148.783 290.779 341.564 148.766 0
PVProračunski viri 148.783 232.623 273.251 89.256 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 148.783 232.623 273.251 89.256 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 58.156 68.313 59.510 0
(2330) 2330-20-0023 Promocija kranjske klobase na trgu Srbije 12.04.2019 31.12.2023 686.001 686.001 16,0% 109.760 242.752 235.932 97.557 0
PVProračunski viri 109.760 194.202 188.746 56.093 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 109.760 194.202 188.746 56.093 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 48.550 47.186 41.463 0
2330-20-S001 Doniran je hrane 50.000 50.000 50.000 50.000 0
(2330) 2330-20-0005 Spodbujanje doniranja hrane posrednikom 2020-2023 20.08.2019 31.12.2023 200.000 200.000 0,0% 50.000 50.000 50.000 50.000 0
PVProračunski viri 50.000 50.000 50.000 50.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 50.000 50.000 50.000 50.000 0
2330-20-S002 Sloveni ja evropska re gija gastronimi je 2021 78.600 60.000 0 0 0
(2330) 2330-20-0011 Slovenija evropska regija gastronomije 2021 22.08.2019 31.12.2021 138.600 120.000 25,2% 78.600 60.000 0 0 0
PVProračunski viri 78.600 60.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 78.600 60.000 0 0 0
Ukrepi     566.000 590.000 650.000 590.000 1.180.000
(2330) 2330-17-0001 Podpora podjetjem ŽPI na tretjih trgih 01.01.2017 31.12.2025 909.111 1,2% 148.200 150.000 150.000 150.000 300.000
PVProračunski viri 148.200 150.000 150.000 150.000 300.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 148.200 150.000 150.000 150.000 300.000
(2330) 2330-19-0019 Generična promocija shem kakovosti 31.05.2019 31.12.2025 1.733.356 27,9% 250.000 250.000 250.000 250.000 500.000
PVProračunski viri 250.000 250.000 250.000 250.000 500.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 250.000 250.000 250.000 250.000 500.000
(2330) 2330-20-0006 Lokalna hrana in zmanjševanje zavržkov hrane 01.01.2020 31.12.2025 1.177.800 0,0% 167.800 190.000 250.000 190.000 380.000
PVProračunski viri 167.800 190.000 250.000 190.000 380.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 167.800 190.000 250.000 190.000 380.000
1103 Kmetijstvo - Ukrepi razvoja podeželja 215.641.306 237.234.749 176.047.988 123.190.986 12.091.340
110301 Razvoj podeželja 211.777.988 232.117.626 169.887.778 116.302.786 0
2311-11-S032 Obveznosti iz preteklih pro gramskih obdobi j 5.000 5.000 5.000 5.000 0
(2330) 2311-07-0055 Obveznosti iz preteklih programskih obdobij PRP 01.01.2006 31.12.2023 7.776.718 8.694.863 99,7% 5.000 5.000 5.000 5.000 0
PVProračunski viri 5.000 5.000 5.000 5.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 5.000 5.000 5.000 5.000 0
2330-17-S001 PRP 14-20 Spodbu janje prenosa znan ja in inovaci j 4.859.792 6.619.671 6.924.723 9.426.428 0
(2330) 2330-14-0025 M02 Ukrep svetovanje 17.07.2014 31.12.2023 6.568.000 6.268.000 64,9% 617.902 611.560 924.723 400.000 0
PVProračunski viri 617.902 611.560 924.723 400.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 617.902 611.560 924.723 400.000 0
Stran 101 od 269 v EUR
(2330) 2330-15-0010 M01 Prenos znanja in dejavnosti informiranja 10.04.2015 31.12.2023 7.218.750 7.500.000 25,0% 741.890 1.508.110 2.000.000 1.488.310 0
PVProračunski viri 741.890 1.508.110 2.000.000 1.488.310 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 741.890 1.508.110 2.000.000 1.488.310 0
(2330) 2330-15-0016 M16 Sodelovanje 15.04.2015 31.12.2023 19.538.118 20.062.500 6,1% 3.500.000 4.500.000 4.000.000 7.538.118 0
PVProračunski viri 3.500.000 4.500.000 4.000.000 7.538.118 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 3.500.000 4.500.000 4.000.000 7.538.118 0
2330-17-S002 PRP 14-20 Krepitev kmeti jstva in ŽPI 92.449.703 94.219.180 76.709.606 62.603.790 0
(2330) 2330-14-0026 Tehnična pomoč 2014-2020 17.07.2014 31.12.2023 38.955.880 33.261.333 52,0% 5.000.000 5.700.000 5.400.000 5.500.000 0
PVProračunski viri 5.000.000 5.700.000 5.400.000 5.500.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 5.000.000 5.700.000 5.400.000 5.500.000 0
(2330) 2330-15-0003 M14 Ukrep "Dobrobit živali" 09.01.2015 31.12.2021 36.333.333 32.533.333 78,2% 6.905.000 7.905.952 0 0 0
PVProračunski viri 6.905.000 7.905.952 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 6.905.000 7.905.952 0 0 0
(2330) 2330-15-0012 M113 Pred časna upokojitev 10.04.2015 31.12.2022 3.574.788 3.574.788 85,9% 300.000 207.921 213.939 0 0
PVProračunski viri 300.000 207.921 213.939 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 300.000 207.921 213.939 0 0
(2330) 2330-15-0014 M09 Ustanovitev skupin in organizacij 14.04.2015 31.12.2023 2.227.950 2.227.950 4,5% 190.337 550.000 550.000 862.613 0
PVProračunski viri 190.337 550.000 550.000 862.613 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 190.337 550.000 550.000 862.613 0
(2330) 2330-15-0017 M04 Naložbe v fizi čna sredstva 13.04.2015 31.12.2023 298.307.129 291.048.552 37,8% 55.918.097 53.214.347 54.294.347 40.260.977 0
PVProračunski viri 38.564.205 38.189.205 38.189.205 28.014.467 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 38.564.205 38.189.205 38.189.205 28.014.467 0
SOVDrugi sovlagatelji 17.353.892 15.025.142 16.105.142 12.246.510 0
(2330) 2330-15-0018 M06 Razvoj kmetij in podjetij 13.04.2015 31.12.2023 116.983.333 122.233.333 56,3% 23.112.309 21.801.460 13.739.320 13.146.163 0
PVProračunski viri 23.112.309 21.801.460 13.739.320 13.146.163 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 23.112.309 21.801.460 13.739.320 13.146.163 0
(2330) 2330-15-0020 M03 Sheme kakovosti za kmet. proizvode in živila 30.07.2015 31.12.2023 4.409.030 4.473.635 35,2% 1.023.959 839.500 1.012.000 334.037 0
PVProračunski viri 600.000 730.000 880.000 290.467 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 600.000 730.000 880.000 290.467 0
SOVDrugi sovlagatelji 423.959 109.500 132.000 43.570 0
(2330) 2330-20-0049 Krepitev prehranskega sistema - COVID-19 10.08.2020 31.12.2023 8.000.000 8.000.000 0,0% 0 4.000.000 1.500.000 2.500.000 0
PVProračunski viri 0 4.000.000 1.500.000 2.500.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 4.000.000 1.500.000 2.500.000 0
2330-17-S003 PRP 14-20 Ohran janje in krepitev ekosistemo v 82.001.000 93.978.376 55.401.000 30.496.000 0
 EP (2330) 2330-14-0013 PRP 2014 - 2020 01.01.2014 31.12.2023 130.299.000 0,0% 1.000 45.001.000 55.001.000 30.296.000 0
PVProračunski viri 1.000 45.001.000 55.001.000 30.296.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.000 45.001.000 55.001.000 30.296.000 0
(2330) 2330-15-0011 Površinski ukrepi PRP 14-20 15.04.2015 31.12.2023 525.873.315 514.506.092 83,4% 82.000.000 48.977.376 400.000 200.000 0
PVProračunski viri 82.000.000 48.977.376 400.000 200.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 82.000.000 48.977.376 400.000 200.000 0
2330-17-S004 PRP 14-20 Ekonomski razvo j podežel jskih območij 32.462.494 37.295.399 30.847.449 13.771.569 0
 EP (2330) 2330-15-0015 M19 LEADER 14.04.2015 31.12.2023 236.906 0,0% 48.090 90 100 188.626 0
PVProračunski viri 48.090 90 100 188.626 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 48.090 90 100 188.626 0
 EP (2330) 2330-15-0021 M07 Osnovne storitve in obnova vasi 13.04.2015 31.12.2023 7.220.583 0,0% 0 3.000.000 3.000.000 1.220.583 0
PVProračunski viri 0 3.000.000 3.000.000 1.220.583 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 3.000.000 3.000.000 1.220.583 0
 EP (2330) 2330-16-0019 M08.6 Podpora za naložbe v gozdarstvu 12.08.2015 31.12.2021 1.078.646 0,0% 1 1.078.645 0 0 0
PVProračunski viri 1 719.097 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1 719.097 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 359.548 0 0 0
(2330) 2330-16-0020 M08.4 Podpora za odpravo škode v gozdovih 12.08.2015 31.12.2020 9.135.773 9.135.773 50,9% 5.534.804 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.953.432 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 3.953.432 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.581.373 0 0 0 0
(2330) 2330-17-0028 Gozdar.meh., oprema za se čnjo, spravilo lesa M08.6 02.11.2016 31.12.2022 18.959.321 18.959.321 41,1% 700.000 5.600.000 4.900.000 0 0
PVProračunski viri 500.000 4.000.000 3.500.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 500.000 4.000.000 3.500.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 200.000 1.600.000 1.400.000 0 0
(2330) 2330-17-0029 Oprema za lesno-predelovalne obrate M08.6 02.11.2016 31.12.2022 20.813.585 19.387.046 31,4% 6.475.000 7.000.000 2.800.000 0 0
PVProračunski viri 4.625.000 5.000.000 2.000.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 4.625.000 5.000.000 2.000.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.850.000 2.000.000 800.000 0 0
(2330) 2330-17-5001 LAS Med Snežnikom in Nanosom 18.05.2016 31.12.2023 2.484.418 2.379.433 41,9% 729.100 742.745 305.334 25.287 0
PVProračunski viri 690.065 703.709 277.451 19.710 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 190.065 203.709 0 0 0
Stran 102 od 269 v EUR
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 500.000 500.000 277.451 19.710 0
SOVDrugi sovlagatelji 39.036 39.036 27.883 5.577 0
(2330) 2330-17-5002 LAS Od Pohorja do Bohorja 19.05.2016 31.12.2023 3.351.977 3.503.858 26,3% 608.238 982.129 506.788 645.442 0
PVProračunski viri 366.670 498.993 265.220 403.874 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 146.670 118.993 45.220 37.991 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 220.000 380.000 220.000 365.883 0
SOVDrugi sovlagatelji 241.568 483.137 241.568 241.568 0
(2330) 2330-17-5003 LAS Za mesto in vas 27.05.2016 31.12.2023 2.469.529 2.496.023 24,4% 566.323 646.506 522.559 430.763 0
PVProračunski viri 500.551 603.948 480.000 388.204 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 157.351 323.948 200.000 107.434 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 343.200 280.000 280.000 280.770 0
SOVDrugi sovlagatelji 65.772 42.559 42.559 42.559 0
(2330) 2330-17-5004 LAS Srce Slovenije 04.07.2016 31.12.2023 2.861.181 2.715.025 43,8% 531.177 534.826 716.863 161.390 0
PVProračunski viri 441.996 463.482 574.174 107.881 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 51.996 133.482 27.180 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 390.000 330.000 546.994 107.881 0
SOVDrugi sovlagatelji 89.181 71.345 142.690 53.509 0
(2330) 2330-17-5005 LAS Haloze 04.07.2016 31.12.2023 1.908.557 1.886.781 37,8% 236.416 602.621 356.940 122.262 0
PVProračunski viri 200.890 567.095 321.414 86.737 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 322.095 119.318 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 200.890 245.000 202.096 86.737 0
SOVDrugi sovlagatelji 35.526 35.526 35.526 35.526 0
(2330) 2330-17-5006 LAS Posavje 14.07.2016 31.12.2023 6.346.062 6.109.501 27,8% 1.685.830 1.407.511 1.113.799 1.065.578 0
PVProračunski viri 1.532.492 1.279.730 1.011.573 937.796 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 282.990 139.730 198.828 98.790 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.249.502 1.140.000 812.745 839.006 0
SOVDrugi sovlagatelji 153.338 127.782 102.225 127.782 0
(2330) 2330-17-5007 LAS Raznolikost podeželja 09.06.2016 31.12.2023 1.789.554 1.639.022 43,3% 281.066 259.609 547.583 88.831 0
PVProračunski viri 247.792 226.334 514.309 55.556 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 47.792 166.334 153.120 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 200.000 60.000 361.189 55.556 0
SOVDrugi sovlagatelji 33.275 33.275 33.275 33.275 0
(2330) 2330-17-5008 LAS Dolina So če 15.07.2016 31.12.2023 3.600.706 3.658.896 40,4% 1.077.860 489.772 831.466 303.056 0
PVProračunski viri 1.050.272 479.427 814.223 289.262 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 398.484 158.013 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 651.788 321.414 814.223 289.262 0
SOVDrugi sovlagatelji 27.588 10.346 17.243 13.794 0
(2330) 2330-17-5009 LAS STIK                        02.08.2016 31.12.2023 2.399.253 2.249.500 25,9% 464.472 522.728 669.964 336.709 0
PVProračunski viri 424.472 448.527 543.964 280.107 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 224.472 166.527 183.964 64.607 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 200.000 282.000 360.000 215.499 0
SOVDrugi sovlagatelji 40.000 74.201 126.000 56.602 0
(2330) 2330-17-5010 LAS Goričko 2020 18.07.2016 31.12.2023 4.115.949 3.017.073 25,8% 472.792 1.126.416 1.194.739 566.049 0
PVProračunski viri 444.000 1.083.228 1.144.354 544.455 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 303.228 346.233 73.104 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 444.000 780.000 798.121 471.351 0
SOVDrugi sovlagatelji 28.792 43.187 50.385 21.594 0
(2330) 2330-17-5011 LAS Obsotelje in Kozjansko 23.05.2016 31.12.2023 2.903.780 2.083.221 43,6% 494.700 200.677 901.715 316.348 0
PVProračunski viri 413.147 159.900 697.831 234.794 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 150.846 24.900 27.035 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 262.301 135.000 670.795 234.794 0
SOVDrugi sovlagatelji 81.554 40.777 203.884 81.554 0
(2330) 2330-17-5012 LAS Pri dobrih ljudeh 2020 27.05.2016 31.12.2023 3.083.308 2.115.141 28,4% 287.886 756.168 990.983 416.318 0
PVProračunski viri 270.000 720.396 949.249 392.470 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 186.434 241.760 67.407 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 270.000 533.962 707.489 325.063 0
SOVDrugi sovlagatelji 17.886 35.771 41.733 23.848 0
(2330) 2330-17-5013 LAS Dobro za nas 18.05.2016 31.12.2023 1.662.487 1.704.094 32,4% 468.217 296.967 498.701 162.637 0
PVProračunski viri 430.214 276.966 473.699 145.635 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 93.404 101.966 247.231 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 336.810 175.000 226.468 145.635 0
SOVDrugi sovlagatelji 38.003 20.002 25.002 17.001 0
(2330) 2330-17-5014 LAS Mislinjske in Dravske doline 04.07.2016 31.12.2023 3.581.190 3.795.725 18,3% 418.746 1.136.868 1.084.797 846.742 0
PVProračunski viri 350.000 1.022.292 947.306 709.251 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 572.292 411.596 155.539 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 350.000 450.000 535.710 553.711 0
SOVDrugi sovlagatelji 68.746 114.576 137.491 137.491 0
Stran 103 od 269 v EUR
(2330) 2330-17-5015 LAS Dolenjska in Bela krajina 22.07.2016 31.12.2023 4.526.760 4.920.240 33,9% 1.380.979 1.443.336 518.253 284.829 0
PVProračunski viri 1.071.094 1.117.142 395.931 227.745 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 291.094 291.142 142.931 32.958 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 780.000 826.000 253.000 194.787 0
SOVDrugi sovlagatelji 309.884 326.194 122.323 57.084 0
(2330) 2330-17-5016 LAS Zgornje Savinjske in Šaleške doline 09.09.2016 31.12.2023 2.933.602 2.763.379 42,6% 1.007.507 571.837 389.987 329.277 0
PVProračunski viri 902.915 530.000 358.609 297.899 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 152.916 250.000 150.808 84.585 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 749.999 280.000 207.801 213.314 0
SOVDrugi sovlagatelji 104.592 41.837 31.378 31.378 0
(2330) 2330-17-5017 LAS Gorenjska košarica 20.10.2016 31.12.2023 6.300.251 6.413.409 8,4% 2.246.668 1.333.916 1.376.971 997.321 0
PVProračunski viri 2.172.264 1.222.310 1.283.966 904.316 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.040.904 56.168 384.439 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.131.360 1.166.142 899.527 904.316 0
SOVDrugi sovlagatelji 74.404 111.606 93.005 93.005 0
(2330) 2330-17-5018 LAS Ovtar Slovenskih goric 29.09.2016 31.12.2023 3.314.923 3.324.996 27,8% 862.700 682.480 800.604 468.227 0
PVProračunski viri 785.479 631.000 723.384 416.746 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 235.479 250.000 250.000 125.497 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 550.000 381.000 473.384 291.249 0
SOVDrugi sovlagatelji 77.221 51.480 77.221 51.480 0
(2330) 2330-17-5019 TOTI LAS           29.09.2016 31.12.2023 1.101.072 1.101.360 20,7% 118.425 421.674 242.475 171.835 0
PVProračunski viri 100.000 394.036 219.444 148.804 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 224.036 83.668 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 100.000 170.000 135.776 148.804 0
SOVDrugi sovlagatelji 18.425 27.637 23.031 23.031 0
(2330) 2330-17-5020 LAS Spodnje Savinjske doline 02.08.2016 31.12.2023 1.965.171 2.036.562 36,3% 282.345 581.732 299.705 292.121 0
PVProračunski viri 249.688 542.543 280.111 252.932 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 9.688 262.543 119.242 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 240.000 280.000 160.868 252.932 0
SOVDrugi sovlagatelji 32.657 39.189 19.594 39.189 0
(2330) 2330-17-5021 LAS V objemu sonca 22.07.2016 31.12.2023 2.111.219 2.283.132 15,4% 833.677 613.443 347.719 161.639 0
PVProračunski viri 748.832 571.020 313.781 153.154 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 318.832 341.020 113.781 96.506 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 430.000 230.000 200.000 56.648 0
SOVDrugi sovlagatelji 84.846 42.423 33.938 8.485 0
(2330) 2330-17-5022 LAS Bogastvo podeželja ob Dravi in v Slo. goricah 30.09.2016 31.12.2023 2.312.811 2.024.828 21,3% 307.051 551.378 691.544 453.920 0
PVProračunski viri 257.051 501.378 571.544 346.783 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 27.051 271.378 150.994 16.962 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 230.000 230.000 420.551 329.821 0
SOVDrugi sovlagatelji 50.000 50.000 120.000 107.136 0
(2330) 2330-17-5023 LAS Prlekija 27.09.2016 31.12.2023 3.749.130 3.749.130 22,9% 459.899 656.859 1.147.368 750.348 0
PVProračunski viri 375.288 575.457 1.007.205 532.148 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 165.288 220.457 361.500 203.290 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 210.000 355.000 645.705 328.858 0
SOVDrugi sovlagatelji 84.611 81.403 140.163 218.200 0
(2330) 2330-17-5024 LAS po poteh dediš čine od Turjaka do Kolpe 22.09.2016 31.12.2023 3.730.825 3.213.773 23,5% 822.182 1.021.367 952.143 514.424 0
PVProračunski viri 733.181 932.366 845.342 443.223 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 203.375 432.366 214.258 69.828 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 529.806 500.000 631.084 373.395 0
SOVDrugi sovlagatelji 89.000 89.000 106.801 71.200 0
(2330) 2330-17-5025 LAS Istre                                  12.10.2016 31.12.2023 5.447.872 5.971.444 19,8% 1.366.143 1.002.807 1.155.498 1.143.480 0
PVProračunski viri 1.333.401 968.577 1.110.850 1.106.274 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 331.085 99.195 253.804 199.460 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.002.316 869.383 857.046 906.814 0
SOVDrugi sovlagatelji 32.742 34.230 44.648 37.206 0
(2330) 2330-17-5026 LAS Barje z zaledjem 12.09.2016 31.12.2023 2.183.033 2.267.382 13,8% 152.037 655.072 700.925 452.858 0
PVProračunski viri 120.000 574.980 620.832 378.105 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 274.980 300.000 131.456 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 120.000 300.000 320.832 246.649 0
SOVDrugi sovlagatelji 32.037 80.092 80.092 74.753 0
(2330) 2330-17-5027 LAS Sožitje med mestom in podeželjem 29.09.2016 31.12.2023 2.039.319 1.934.815 14,9% 898.611 410.413 265.649 292.340 0
PVProračunski viri 709.658 306.489 194.791 183.692 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 339.658 106.489 54.791 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 370.000 200.000 140.000 183.692 0
SOVDrugi sovlagatelji 188.953 103.924 70.858 108.648 0
Stran 104 od 269 v EUR
(2330) 2330-17-5028 LAS Krasa in Brkinov 30.09.2016 31.12.2023 2.024.487 1.979.583 7,6% 456.458 456.458 568.311 470.390 0
PVProračunski viri 400.000 400.000 530.000 257.008 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 200.000 150.000 280.000 69.003 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 200.000 250.000 250.000 188.004 0
SOVDrugi sovlagatelji 56.458 56.458 38.311 213.383 0
(2330) 2330-17-5029 LAS Vipavska dolina 20.09.2016 31.12.2023 1.305.855 1.309.874 9,0% 187.092 508.348 447.965 91.941 0
PVProračunski viri 160.000 465.000 415.455 86.523 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 215.000 215.000 63.770 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 160.000 250.000 200.455 22.753 0
SOVDrugi sovlagatelji 27.092 43.348 32.511 5.418 0
110302 Upravljanje kmetijskih zemljiš č 3.330.163 4.594.970 5.638.057 5.638.057 11.385.054
2311-11-S015 Zeml jiške operaci je 2.771.433 3.140.643 3.600.000 3.525.000 7.050.000
 EP (2330) 2330-19-0013 Obnova državnih namakalnih sistemov 30.06.2019 31.12.2025 6.300.000 0,0% 300.000 800.000 700.000 1.500.000 3.000.000
PVProračunski viri 300.000 800.000 700.000 1.500.000 3.000.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 300.000 800.000 700.000 1.500.000 3.000.000
 EP (2330) 2330-20-0001 Vzpostavitev evidenc za zemljiške operacije 01.01.2020 31.12.2022 190.643 0,0% 0 115.643 75.000 0 0
PVProračunski viri 0 115.643 75.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 115.643 75.000 0 0
(2330) 2330-17-0027 Ukrepi proti zaraš čanju 03.08.2016 31.12.2022 1.257.539 1.500.000 5,3% 200.000 200.000 800.000 0 0
PVProračunski viri 200.000 200.000 800.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 200.000 200.000 800.000 0 0
(2330) 2330-19-0011 Vzdrževanje hidromelioracij 2019-2025 27.12.2018 31.12.2025 6.542.191 7.175.000 12,0% 1.025.000 1.025.000 1.025.000 1.025.000 2.050.000
PVProračunski viri 1.025.000 1.025.000 1.025.000 1.025.000 2.050.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.025.000 1.025.000 1.025.000 1.025.000 2.050.000
(2330) 2330-19-0022 Vzdrževanje namakalnih sistemov 2019 14.08.2019 29.02.2020 126.783 119.000 84,0% 27.933 0 0 0 0
PVProračunski viri 27.933 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 27.933 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0012 Nakup zemljiš č-vodovarstveno obmo čje 2020-2025 22.08.2019 31.12.2025 950.000 1.020.000 0,0% 100.000 170.000 170.000 170.000 340.000
PVProračunski viri 100.000 170.000 170.000 170.000 340.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 100.000 170.000 170.000 170.000 340.000
(2330) 2330-20-0013 Nakup zemljiš č na obmejnem pasu 2020-2025 22.08.2019 31.12.2025 2.450.000 2.400.000 0,0% 450.000 400.000 400.000 400.000 800.000
PVProračunski viri 450.000 400.000 400.000 400.000 800.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 450.000 400.000 400.000 400.000 800.000
(2330) 2330-20-0014 Nakup zemljiš č na posestvu Brdo 2020-2025 22.08.2019 31.12.2025 150.000 180.000 0,0% 0 30.000 30.000 30.000 60.000
PVProračunski viri 0 30.000 30.000 30.000 60.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 30.000 30.000 30.000 60.000
(2330) 2330-20-0015 Nakup zemljiš č na hidromelioracijah 2020-2025 22.08.2019 31.12.2025 2.450.000 2.400.000 0,0% 450.000 400.000 400.000 400.000 800.000
(2330) 2330-20-0021 Investicijsko vzdrževanje NR Vogrš ček v letu 2020 03.04.2020 31.12.2020 218.500 218.500 99,3% 218.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 218.500 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 218.500 0 0 0 0
Ukrepi     558.730 1.454.327 2.038.057 2.113.057 4.335.054
(2330) 2330-17-0013 Sanacija nedokon čanih komasacij 2017-2021 01.01.2017 31.12.2022 158.670 28,8% 33.000 40.000 40.000 0 0
PVProračunski viri 33.000 40.000 40.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 33.000 40.000 40.000 0 0
(2330) 2330-17-0015 Urejanje kmetijskega prostora 2017-2021 01.01.2017 31.12.2022 132.721 10,9% 54.590 36.274 36.917 0 0
PVProračunski viri 54.590 36.274 36.917 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 54.590 36.274 36.917 0 0
(2330) 2330-17-0026 Izdelava strokovnih podlag s podro čja kmetijstva 01.01.2017 31.12.2025 8.478.676 1,4% 250.000 1.156.913 1.740.000 1.750.000 3.500.000
PVProračunski viri 250.000 1.156.913 1.740.000 1.750.000 3.500.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 250.000 1.156.913 1.740.000 1.750.000 3.500.000
(2330) 2330-19-0008 Osuševalni in namakalni sistemi 2019-2025 01.01.2019 31.03.2026 1.973.732 11,2% 221.140 221.140 221.140 363.057 835.054
PVProračunski viri 221.140 221.140 221.140 363.057 835.054
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 221.140 221.140 221.140 363.057 835.054
110303 Podpora interesnemu povezovanju in izobraž evanju 533.154 522.153 522.153 1.250.143 706.286
2311-11-S024 Usposobitev izobraževalnih zavodo v 1.000 1.000 1.000 897.000 0
(2330) 2311-10-0019 Usposobitev javnih zavodov 2010-2015 27.08.2009 31.12.2023 1.310.753 1.312.753 31,3% 1.000 1.000 1.000 897.000 0
PVProračunski viri 1.000 1.000 1.000 897.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.000 1.000 1.000 897.000 0
2330-13-S019 Podpora interesnemu povezovan ju 366.160 320.000 320.000 320.000 640.000
(2330) 2330-17-0041 Podpora interesnemu povezovanju 17-20 25.04.2017 31.12.2020 1.343.995 1.488.286 72,8% 366.160 0 0 0 0
PVProračunski viri 366.160 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 366.160 0 0 0 0
Stran 105 od 269 v EUR
(2330) 2330-20-0043 Podpora interesnemu povezovanju 2021-2025 05.08.2020 31.12.2025 1.600.000 1.600.000 0,0% 0 320.000 320.000 320.000 640.000
PVProračunski viri 0 320.000 320.000 320.000 640.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 320.000 320.000 320.000 640.000
Ukrepi     165.994 201.153 201.153 33.143 66.286
(2330) 2330-18-0011 Podpora izvajanju prakti čnega pouka 2018-2022 01.01.2018 31.12.2022 838.034 40,1% 165.994 168.010 168.010 0 0
PVProračunski viri 165.994 168.010 168.010 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 165.994 168.010 168.010 0 0
(2330) 2330-20-0046 Tekmovanja v oranju 01.01.2021 31.12.2025 165.715 0,0% 0 33.143 33.143 33.143 66.286
PVProračunski viri 0 33.143 33.143 33.143 66.286
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 33.143 33.143 33.143 66.286
1104 Gozdarstvo 80.221.466 65.878.129 67.022.350 65.018.450 26.250.000
110401 Obnova, nega, varstvo gozdov 74.300.552 57.952.192 59.096.412 57.092.512 26.250.000
2311-11-S010 Zagotavljanje investici j ZGS 659.300 659.300 659.300 0 0
(2330) 2330-18-0015 Program investicij Zavoda za gozdove Slovenije 01.01.2018 31.12.2022 2.643.491 3.296.500 34,2% 659.300 659.300 659.300 0 0
PVProračunski viri 659.300 659.300 659.300 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 659.300 659.300 659.300 0 0
2330-13-S006 Obnova, ne ga in varstvo gozdo v 2.184.977 2.200.380 1.344.600 0 0
(2330) 2330-16-0004 Vlaganja v gozdove 06.08.2015 31.12.2022 9.665.637 10.801.904 43,2% 2.184.977 2.200.380 1.344.600 0 0
PVProračunski viri 1.329.197 1.344.600 1.344.600 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.329.197 1.344.600 1.344.600 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 855.780 855.780 0 0 0
2330-17-S005 Gozdni sklad 25.623.258 8.333.350 8.833.350 15.500.000 26.250.000
 EP (2330) 2330-17-0005 Gozdni sklad 27.07.2016 31.12.2023 27.449.958 0,0% 17.323.258 3.293.350 83.350 6.750.000 0
SKL Proračunski skladi 17.323.258 3.293.350 83.350 6.750.000 0
(2330) 2330-16-0030 Gozdni sklad - investicije 14.11.2016 31.12.2021 21.187.944 17.662.754 58,7% 8.300.000 5.040.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 8.300.000 5.040.000 0 0 0
(2330) 2330-20-0048 Gozdni sklad - investicije v obdobju 2022-2026 10.08.2020 31.12.2026 43.750.000 43.750.000 0,0% 0 0 8.750.000 8.750.000 26.250.000
SKL Proračunski skladi 0 0 8.750.000 8.750.000 26.250.000
Ukrepi     45.833.017 46.759.162 48.259.162 41.592.512 0
(2330) 2330-16-0028 Gozdni sklad - zbiranje sredstev 01.07.2016 31.12.2023 109.681.842 48,1% 16.869.539 15.000.000 15.500.000 15.500.000 0
PVProračunski viri 16.869.539 15.000.000 15.500.000 15.500.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 16.869.539 15.000.000 15.500.000 15.500.000 0
(2330) 2330-16-0031 Gozdni sklad - razpolaganje z gozdovi 01.07.2016 31.12.2022 43.540.117 66,5% 5.163.669 6.666.650 6.666.650 0 0
SKL Proračunski skladi 5.163.669 6.666.650 6.666.650 0 0
(2330) 2330-17-0003 Javna služba za podro čje divjadi in lovstva 01.01.2017 31.12.2023 419.829 9,8% 98.800 100.000 100.000 100.000 0
PVProračunski viri 98.800 100.000 100.000 100.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 98.800 100.000 100.000 100.000 0
(2330) 2330-18-0002 Odškodnina za škodo, povzro čeno od divjadi 01.01.2018 31.12.2023 2.179.426 40,0% 395.200 400.000 400.000 400.000 0
PVProračunski viri 395.200 400.000 400.000 400.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 395.200 400.000 400.000 400.000 0
(2330) 2330-18-0003 Popularizacija gozdov in gozdarstva 01.01.2018 31.12.2023 46.384 11,4% 2 13.700 13.700 13.700 0
PVProračunski viri 2 13.700 13.700 13.700 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 2 13.700 13.700 13.700 0
(2330) 2330-18-0004 Odškod. GPN 01.01.2018 31.12.2023 27.997 17,2% 6.000 6.000 6.000 6.000 0
PVProračunski viri 6.000 6.000 6.000 6.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 6.000 6.000 6.000 6.000 0
(2330) 2330-18-0006 Javna gozdarska služba 2018-2022 01.02.2018 31.01.2023 141.035.540 42,3% 23.299.807 24.572.812 25.572.812 25.572.812 0
PVProračunski viri 23.299.807 24.572.812 25.572.812 25.572.812 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 23.299.807 24.572.812 25.572.812 25.572.812 0
110402 Vzdrževanje gozdnih cest 5.920.914 7.925.937 7.925.937 7.925.937 0
Ukrepi     5.920.914 7.925.937 7.925.937 7.925.937 0
(2330) 2330-18-0005 Vzdrževanje gozdnih cest 2018-2022 01.01.2018 31.12.2023 32.385.731 8,3% 5.920.914 7.925.937 7.925.937 7.925.937 0
PVProračunski viri 1.938.130 2.615.559 2.615.559 2.615.559 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.938.130 2.615.559 2.615.559 2.615.559 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.982.784 5.310.378 5.310.378 5.310.378 0
1105 Ribištvo 10.543.311 10.584.934 10.389.318 7.990.613 0
110501 Razvoj in upravljanje ribištva 10.543.311 10.584.934 10.389.318 7.990.613 0
2330-14-S002 OP 2014-2020 9.580.667 9.609.662 9.529.046 7.482.232 0
 EP (2330) 2330-14-0014 Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo 14-20 15.07.2013 31.12.2023 25.346.399 0,0% 5.941.393 7.291.820 7.376.018 4.737.169 0
PVProračunski viri 1.647.393 3.176.497 3.133.018 494.169 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.647.393 3.176.497 3.133.018 494.169 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.294.000 4.115.323 4.243.000 4.243.000 0
Stran 106 od 269 v EUR
(2330) 2330-14-5000 Skupna ribiška politika - zbiranje podatkov 14-20 30.08.2013 31.12.2023 2.535.120 2.619.011 44,1% 451.484 365.978 412.500 314.875 0
PVProračunski viri 451.484 365.978 412.500 314.875 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 451.484 365.978 412.500 314.875 0
(2330) 2330-16-0005 Začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti 05.08.2015 31.12.2023 180.000 200.000 0,0% 20.000 20.000 20.000 120.000 0
PVProračunski viri 20.000 20.000 20.000 120.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 20.000 20.000 20.000 120.000 0
(2330) 2330-16-0006 Varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti 05.08.2015 31.12.2023 733.006 733.333 19,7% 143.333 130.000 180.000 180.000 0
PVProračunski viri 143.333 130.000 180.000 180.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 143.333 130.000 180.000 180.000 0
(2330) 2330-16-0007 Dodana vrednost ter kakovost proizvodov 05.08.2015 31.12.2023 289.667 361.667 0,0% 100.000 65.000 11.334 113.334 0
PVProračunski viri 30.000 30.000 1.334 93.334 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 30.000 30.000 1.334 93.334 0
SOVDrugi sovlagatelji 70.000 35.000 10.000 20.000 0
(2330) 2330-16-0008 Povečanje potenciala lokacij za akvakulturo 05.08.2015 31.12.2023 238.000 200.000 66,1% 145.000 29.221 9.000 2.000 0
PVProračunski viri 145.000 29.221 9.000 2.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 145.000 29.221 9.000 2.000 0
(2330) 2330-16-0009 Ukrepi za trženje 05.08.2015 31.12.2023 1.218.468 1.266.667 18,5% 466.694 206.667 160.000 160.000 0
PVProračunski viri 466.694 206.667 160.000 160.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 466.694 206.667 160.000 160.000 0
(2330) 2330-16-0010 Tehnična pomoč 2014-2020 05.08.2015 31.12.2023 2.561.629 2.646.306 52,8% 430.000 430.000 290.000 293.914 0
PVProračunski viri 430.000 430.000 290.000 293.914 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 430.000 430.000 290.000 293.914 0
(2330) 2330-16-0011 Nadzor in izvrševanje 05.08.2015 31.12.2023 1.336.483 1.580.927 16,3% 500.000 277.976 150.000 200.000 0
PVProračunski viri 500.000 277.976 150.000 200.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 500.000 277.976 150.000 200.000 0
(2330) 2330-16-0012 Celotni pomorski nadzor 05.08.2015 31.12.2023 291.333 333.333 16,7% 42.000 42.000 79.321 79.321 0
PVProračunski viri 42.000 42.000 79.321 79.321 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 42.000 42.000 79.321 79.321 0
(2330) 2330-16-0013 Varovanje morskega okolja 05.08.2015 31.12.2023 273.183 300.000 51,5% 38.000 38.000 38.000 18.447 0
PVProračunski viri 38.000 38.000 38.000 18.447 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 38.000 38.000 38.000 18.447 0
(2330) 2330-16-0014 Izboljšanje znanja o stanju morskega okolja 05.08.2015 31.12.2023 615.000 700.000 6,3% 85.000 85.000 203.123 203.123 0
PVProračunski viri 85.000 85.000 203.123 203.123 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 85.000 85.000 203.123 203.123 0
(2330) 2330-17-0019 Podpora inovacijam v akvakulturi 01.08.2016 31.12.2023 737.500 800.000 0,0% 100.000 140.000 200.000 297.500 0
PVProračunski viri 50.000 70.000 50.000 180.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 50.000 70.000 50.000 180.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 50.000 70.000 150.000 117.500 0
(2330) 2330-17-0020 Spodbujanje človeškega kapitala 01.08.2016 31.12.2023 799.600 800.000 0,0% 28.000 280.000 116.000 375.600 0
PVProračunski viri 14.000 140.000 58.000 187.800 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 14.000 140.000 58.000 187.800 0
SOVDrugi sovlagatelji 14.000 140.000 58.000 187.800 0
(2330) 2330-17-0021 Sistem za okoljsko ravnanje v akvakulturi 01.08.2016 31.12.2023 118.333 133.333 0,0% 15.000 28.333 48.750 26.250 0
PVProračunski viri 15.000 28.333 48.750 26.250 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 15.000 28.333 48.750 26.250 0
(2330) 2330-17-0022 Akvakultura, ki zagotavlja okoljske storitve 01.08.2016 31.12.2023 183.100 200.000 48,2% 44.100 35.000 44.000 15.900 0
PVProračunski viri 44.100 35.000 44.000 15.900 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 44.100 35.000 44.000 15.900 0
(2330) 2330-17-0023 Ukrepi za varovanje javnega zdravja 01.08.2016 31.12.2023 247.367 266.667 0,0% 10.900 66.667 38.000 131.800 0
PVProračunski viri 10.900 66.667 38.000 131.800 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 10.900 66.667 38.000 131.800 0
(2330) 2330-17-0024 Ohranitveni ukrepi in regionalno sodelovanje 01.08.2016 31.12.2023 293.334 333.334 0,0% 40.000 40.000 83.334 130.000 0
PVProračunski viri 40.000 40.000 83.334 130.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 40.000 40.000 83.334 130.000 0
(2330) 2330-17-0025 Naložbe v zdravje in varnost na ribiških plovilih 01.08.2016 31.12.2023 206.667 200.000 0,0% 16.000 38.000 69.667 83.000 0
PVProračunski viri 10.000 23.333 56.667 70.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 10.000 23.333 56.667 70.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.000 14.667 13.000 13.000 0
(2330) 2330-18-0059 Predelava ribiških proizvodov - 2. javni razpis 26.11.2018 31.12.2020 1.092.894 1.181.788 76,8% 253.035 0 0 0 0
PVProračunski viri 147.835 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 147.835 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 105.200 0 0 0 0
(2330) 2330-19-0016 Investicija v recirkulacijo Dvor 10.04.2018 31.12.2020 314.813 352.641 45,7% 171.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.000 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 170.000 0 0 0 0
Stran 107 od 269 v EUR
(2330) 2330-19-0017 Oprema za avtomatsko pakiranje školjk 03.12.2019 31.12.2020 103.673 123.141 48,7% 53.205 0 0 0 0
PVProračunski viri 23.205 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 23.205 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 30.000 0 0 0 0
(2330) 2330-19-0018 Oprema za izdelavo ribjih izdelkov 28.08.2018 31.12.2020 150.973 181.391 49,1% 76.806 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 20.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 56.806 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0025 Izgradnja gojitvenih linj za gojenje klapavic 29.11.2019 31.12.2020 409.717 409.717 22,2% 409.717 0 0 0 0
PVProračunski viri 167.917 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 167.917 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 241.800 0 0 0 0
2330-15-S004 Pomoč ribičem 270.000 280.000 140.000 0 0
(2330) 2330-19-0007 Nadomestilo ribi čem - ZUVRAS za leto 2019 04.01.2019 31.12.2022 775.380 790.000 33,4% 270.000 280.000 140.000 0 0
PVProračunski viri 270.000 280.000 140.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 270.000 280.000 140.000 0 0
Ukrepi     692.644 695.272 720.272 508.381 0
(2330) 2330-16-0003 Informacijski sistem ribištva 01.01.2015 31.12.2022 641.863 53,4% 108.680 110.000 110.000 0 0
PVProračunski viri 108.680 110.000 110.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 108.680 110.000 110.000 0 0
(2330) 2330-17-0002 Izvajanje javne službe svetovanja v ribištvu 01.01.2017 31.12.2022 212.479 31,8% 52.780 54.891 57.891 0 0
PVProračunski viri 52.780 54.891 57.891 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 52.780 54.891 57.891 0 0
(2330) 2330-18-0012 Javna služba v ribištvu 2018-2022 01.02.2018 31.01.2023 2.787.702 42,6% 461.312 486.381 508.381 508.381 0
PVProračunski viri 461.312 486.381 508.381 508.381 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 461.312 486.381 508.381 508.381 0
(2330) 2330-18-0013 Varstvo naravnih virov v ribištvu 2018-2022 01.01.2018 31.12.2022 205.872 30,1% 69.872 44.000 44.000 0 0
PVProračunski viri 69.872 44.000 44.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 69.872 44.000 44.000 0 0
1106 Varna hrana in veterinarstvo 44.611.131 45.833.394 40.759.632 40.959.658 81.283.316
110601 Izboljšanje kakovosti hrane 749.466 807.582 745.346 745.346 1.440.692
2311-11-S030 Informaci jska točka EFSA 87.236 87.236 25.000 25.000 0
(2337) 2337-17-0003 Delovanje informacijske to čke EFSA 01.01.2017 31.12.2023 269.065 237.476 19,8% 87.236 87.236 25.000 25.000 0
PVProračunski viri 87.236 87.236 25.000 25.000 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 87.236 87.236 25.000 25.000 0
Ukrepi     662.230 720.346 720.346 720.346 1.440.692
(2337) 2337-13-0013 Vodenje sistema sledljivosti živali 01.01.2013 31.12.2025 8.740.701 56,0% 662.230 720.346 720.346 720.346 1.440.692
PVProračunski viri 662.230 720.346 720.346 720.346 1.440.692
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 662.230 720.346 720.346 720.346 1.440.692
110602 Zdravstveno varstvo rastlin in živali 23.242.163 23.468.337 17.957.811 18.930.837 37.639.674
2312-11-S001 INVESTICIJE - Naci onalni veterinarski inštitut 265.000 225.000 240.974 105.000 0
(2337) 2337-17-0004 Oprema za laboratorije za NVI 2017-2021 01.01.2017 31.12.2022 359.824 300.000 65,7% 110.000 60.000 6.000 0 0
PVProračunski viri 110.000 60.000 6.000 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 110.000 60.000 6.000 0 0
(2337) 2337-19-0002 Laboratorijska oprema za potrebe NVI 21.12.2018 31.12.2021 299.174 250.000 100,0% 0 1 0 0 0
PVProračunski viri 0 1 0 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 0 1 0 0 0
(2337) 2337-19-0003 Vozila veterinarsko higienske službe 03.01.2019 31.12.2023 804.350 1.000.000 18,9% 155.000 164.999 234.974 105.000 0
PVProračunski viri 155.000 164.999 234.974 105.000 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 155.000 164.999 234.974 105.000 0
2312-11-S002 Izkorenin jenje kužnih bolezni živali in odškodnine 4.061.941 4.113.500 0 0 0
(2337) 2337-14-0001 Ukrepi za zdravstveno varstvo živali 14-20 01.01.2014 31.12.2021 25.069.411 25.069.911 80,9% 4.061.941 4.113.500 0 0 0
PVProračunski viri 4.061.941 4.113.500 0 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 4.061.941 4.113.500 0 0 0
2321-11-S004 Izkorenin jenje bolezni živali in rastlin 710.000 710.000 0 0 0
(2337) 2337-16-0001 Ukrepi za varstvo rastlin 2016-2020 15.12.2015 31.12.2021 3.324.991 3.112.585 64,1% 710.000 710.000 0 0 0
PVProračunski viri 710.000 710.000 0 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 710.000 710.000 0 0 0
2332-13-S001 Varstvo rastlin 33.000 33.000 30.000 6.000 0
(2337) 2337-18-0002 Investicije javne službe ZVR 25.07.2017 31.12.2023 179.965 150.000 58,2% 33.000 33.000 30.000 6.000 0
PVProračunski viri 33.000 33.000 30.000 6.000 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 33.000 33.000 30.000 6.000 0
Stran 108 od 269 v EUR
Ukrepi     18.172.222 18.386.837 17.686.837 18.819.837 37.639.674
(2337) 2337-17-0001 Spremljanje zdravstvenega varstva rastlin 01.01.2017 31.12.2025 14.361.530 36,2% 1.739.257 1.657.541 1.657.541 1.690.541 3.381.082
PVProračunski viri 1.739.257 1.657.541 1.657.541 1.690.541 3.381.082
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 1.739.257 1.657.541 1.657.541 1.690.541 3.381.082
(2337) 2337-17-0002 Nacionalni veterinarski inštitut 01.01.2017 31.12.2025 46.568.356 39,0% 5.223.434 5.415.640 5.415.640 5.415.640 10.831.280
PVProračunski viri 5.223.434 5.415.640 5.415.640 5.415.640 10.831.280
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 5.223.434 5.415.640 5.415.640 5.415.640 10.831.280
(2337) 2337-17-0006 Preizkušanje sort in potrjevanje 01.01.2017 31.12.2025 4.133.557 37,8% 464.363 490.000 490.000 490.000 980.000
PVProračunski viri 464.363 490.000 490.000 490.000 980.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 464.363 490.000 490.000 490.000 980.000
(2337) 2337-17-0007 Varna uporaba fitofarmacevtskih sredstev 01.01.2017 31.12.2025 4.904.243 36,9% 558.723 578.656 578.656 578.656 1.157.312
PVProračunski viri 558.723 578.656 578.656 578.656 1.157.312
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 558.723 578.656 578.656 578.656 1.157.312
(2337) 2337-17-0008 Javna pooblastila Veterinarske zbornice 01.01.2017 31.12.2025 1.069.793 37,3% 118.560 120.000 120.000 120.000 240.000
PVProračunski viri 118.560 120.000 120.000 120.000 240.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 118.560 120.000 120.000 120.000 240.000
(2337) 2337-17-0009 Ravnanje z odpadki živalskega izvora 01.01.2017 31.12.2025 21.806.676 40,0% 2.807.574 2.500.000 2.500.000 2.300.000 4.600.000
PVProračunski viri 2.807.574 2.500.000 2.500.000 2.300.000 4.600.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 2.807.574 2.500.000 2.500.000 2.300.000 4.600.000
(2337) 2337-17-0010 Preventivno in predpisano zdrav.var. živali 01.01.2017 31.12.2025 61.587.203 35,9% 5.666.311 7.300.000 6.600.000 7.900.000 15.800.000
PVProračunski viri 5.666.311 7.300.000 6.600.000 7.900.000 15.800.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 5.666.311 7.300.000 6.600.000 7.900.000 15.800.000
(2337) 2337-17-0011 Odškodnine na podro čju veterin. in var. rastlin 01.01.2017 31.12.2025 5.335.879 48,8% 1.594.000 325.000 325.000 325.000 650.000
PVProračunski viri 1.594.000 325.000 325.000 325.000 650.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 1.594.000 325.000 325.000 325.000 650.000
110603 Nadzor in monitoringi živil in krme 20.618.502 21.556.475 22.056.475 21.283.475 42.202.950
2333-13-S002 Tekoče investici je 386.500 281.000 281.000 181.000 50.000
(2337) 2337-19-0001 Tekoče investicije UVHVVR 21.12.2018 31.12.2024 1.285.487 1.200.000 37,4% 386.500 281.000 281.000 181.000 50.000
PVProračunski viri 386.500 281.000 281.000 181.000 50.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 386.500 281.000 281.000 181.000 50.000
2337-13-S001 Informaci jski sistem 197.600 200.000 200.000 26.000 0
(2337) 2337-18-0003 Informacijski sistem UVHVVR 25.07.2017 31.12.2023 899.831 750.000 38,6% 197.600 200.000 200.000 26.000 0
PVProračunski viri 197.600 200.000 200.000 26.000 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 197.600 200.000 200.000 26.000 0
Ukrepi     20.034.402 21.075.475 21.575.475 21.076.475 42.152.950
(2337) 2337-13-0008 Uradni nadzor in monitoringi živil in krme 01.01.2013 31.12.2025 28.648.723 56,4% 2.074.300 2.330.000 2.330.000 2.330.000 4.660.000
PVProračunski viri 2.074.300 2.330.000 2.330.000 2.330.000 4.660.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 2.074.300 2.330.000 2.330.000 2.330.000 4.660.000
(2337) 2337-13-0010 Podporne aktivnosti za izvajanje dejavnosti 01.01.2013 31.12.2025 222.918.052 55,8% 17.960.102 18.745.475 19.245.475 18.746.475 37.492.950
PVProračunski viri 17.960.102 18.745.475 19.245.475 18.746.475 37.492.950
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 17.960.102 18.745.475 19.245.475 18.746.475 37.492.950
110604 Ohranjanje biotske raznovrstnosti v kmetijstvu 1.000 1.000 0 0 0
Ukrepi     1.000 1.000 0 0 0
(2330) 2311-11-0051 Odškodnine za nenamerno prisotnost GSO 01.01.2011 31.12.2021 2.000 0,0% 1.000 1.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.000 1.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.000 1.000 0 0 0
12VIRI ENERGIJE IN ENERGETSKA U ČINKOVITOST 116.902.010 119.764.529 83.558.460 60.098.961 1.050.000
1201 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju energetike 45.728.700 34.016.369 34.062.177 28.762.000 1.050.000
120101 Urejanje in razvoj na podro čju energetike 44.014.399 32.256.369 32.302.177 28.762.000 1.050.000
2111-11-S029 Ravnan je z radioaktivnimi odpadki 38.693.944 25.622.369 25.668.177 25.550.000 0
(2430) 2111-11-0075 Projekt odlagališ če NSRAO 01.01.1991 31.12.2023 192.301.000 174.665.000 40,1% 38.625.096 25.550.000 25.550.000 25.550.000 0
PVProračunski viri 400.000 550.000 550.000 550.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 400.000 550.000 550.000 550.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 38.225.096 25.000.000 25.000.000 25.000.000 0
(2430) 2430-20-0005 Načrt vlaganj ARAO v osnovna sredstva 2020-2022 19.08.2019 31.12.2022 259.393 259.374 0,0% 68.847 72.369 118.177 0 0
PVProračunski viri 39.078 38.913 42.740 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 39.078 38.913 42.740 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 29.769 33.456 75.437 0 0
2144 ARAO - AGENCIJA ZA RADIOAKTIVNE ODPADKE,  LJUBLJANA PREVOD FIRME: ARAO - AGENCY 
FOR RADWASTE MANAGEMENT, LJUBLJANA29.769 33.456 75.437 0 0
Stran 109 od 269 v EUR
Ukrepi     5.320.456 6.634.000 6.634.000 3.212.000 1.050.000
(2430) 2111-11-0051 Operacionalizacija energetske zakonodaje 01.01.2011 31.12.2022 3.600.496 61,9% 860.000 600.000 600.000 0 0
PVProračunski viri 860.000 600.000 600.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 860.000 600.000 600.000 0 0
(2430) 2111-11-0088 Podporne aktivnosti na podro čju energetike 01.01.2011 31.12.2026 36.841.009 65,3% 3.161.456 3.739.000 3.739.000 3.212.000 1.050.000
PVProračunski viri 3.161.456 3.739.000 3.739.000 3.212.000 1.050.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 3.161.456 3.739.000 3.739.000 3.212.000 1.050.000
(2430) 2430-17-0013 Financiranje RJS in sofinanciranje GeoZS 01.01.2017 31.12.2022 2.058.000 56,2% 349.000 345.000 345.000 0 0
PVProračunski viri 349.000 345.000 345.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 349.000 345.000 345.000 0 0
(2430) 2430-17-0014 Agencija za radioaktivne odpadke 01.01.2017 31.12.2022 7.735.096 45,2% 950.000 1.950.000 1.950.000 0 0
PVProračunski viri 950.000 1.950.000 1.950.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 950.000 1.950.000 1.950.000 0 0
120102 Nadzor na podro čju energetike 1.714.301 1.760.000 1.760.000 0 0
Ukrepi     1.714.301 1.760.000 1.760.000 0 0
(2434) 2128-11-0001 Opravljanje inšpekcijskih pregledov 01.01.2011 31.12.2022 16.014.293 73,6% 1.714.301 1.760.000 1.760.000 0 0
PVProračunski viri 1.714.301 1.760.000 1.760.000 0 0
2434 Inšpektorat Republike Slovenije za infrastrukturo 1.714.301 1.760.000 1.760.000 0 0
1202 Oskrba z energijo in energetska u činkovitost 71.088.310 85.744.808 49.496.284 31.336.961 0
120201 Obnovljivi viri energije 10.041.659 18.097.540 17.874.470 11.296.318 0
1541-15-S009 Spodbu janje proizvodn je ener gije - obnovl jivi viri 7.989.728 16.715.223 16.574.470 9.996.318 0
 EP (1541) 1541-15-0008 Spodbujanje proizvodnje en ergije - obnovljiv i viri 16.12.2014 31.12.2023 43.549.993 0,0% 1.082.001 15.897.204 16.574.470 9.996.318 0
PVProračunski viri 1.082.001 15.897.204 16.574.470 9.996.318 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 1 1 1 1 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.082.000 15.897.203 16.574.469 9.996.317 0
(2430) 2430-18-3007 DOLB DORON Kranj 19.01.2018 20.02.2021 876.864 876.864 0,0% 159.570 717.294 0 0 0
PVProračunski viri 0 557.723 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 557.723 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 159.570 159.570 0 0 0
(2430) 2430-18-3008 DOLB Kuzma - Faza 2 14.05.2018 31.12.2020 748.744 748.744 43,6% 748.744 0 0 0 0
PVProračunski viri 482.520 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 482.520 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 266.224 0 0 0 0
(2430) 2430-19-3302 Postavitev son čne elektrarne 25.04.2019 31.12.2020 380.500 380.500 16,8% 380.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 75.250 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 75.250 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 305.250 0 0 0 0
(2430) 2430-19-3303 Sončna elektrarna parkiriš če Bioterme 25.04.2019 31.12.2020 223.750 223.750 0,0% 223.750 0 0 0 0
PVProračunski viri 44.750 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 44.750 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 179.000 0 0 0 0
(2430) 2430-19-3304 Fotonapetostna elektrarna Supernova NM 24.04.2019 31.12.2020 789.500 789.500 0,0% 789.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 157.900 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 157.900 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 631.600 0 0 0 0
(2430) 2430-19-3305 Mala sončna elektrarna Tisa 25.04.2019 31.12.2020 109.424 109.424 0,0% 109.424 0 0 0 0
PVProračunski viri 21.885 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 21.885 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 87.539 0 0 0 0
(2430) 2430-19-3306 Mala sončna elektrarna Kronoterm 26.04.2019 31.12.2020 107.129 107.129 20,0% 107.129 0 0 0 0
PVProračunski viri 21.426 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 21.426 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 85.703 0 0 0 0
(2430) 2430-19-3307 Mala sončna elektrarna Brn čičeva 1 26.04.2019 31.12.2020 215.182 215.182 20,0% 215.182 0 0 0 0
PVProračunski viri 43.036 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 43.036 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 172.145 0 0 0 0
(2430) 2430-19-3308 Mala sončna elektrarna Bioferm 26.04.2019 31.12.2020 171.707 171.707 0,0% 171.707 0 0 0 0
PVProračunski viri 34.341 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 34.341 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 137.365 0 0 0 0
(2430) 2430-19-3309 Mala sončna elektrarna MSE Kisovec 1 26.04.2019 31.12.2020 120.149 146.581 20,0% 120.149 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.030 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 24.030 0 0 0 0
Stran 110 od 269 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 96.119 0 0 0 0
(2430) 2430-19-3310 Mala sončna elektrarna MSE VAGA NEP 26.04.2019 31.12.2021 172.800 210.816 0,0% 138.240 34.560 0 0 0
PVProračunski viri 0 34.560 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 34.560 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 138.240 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3301 Mala sončna elektrarna TEM Čatež 19.07.2019 31.12.2020 241.865 241.865 0,0% 241.865 0 0 0 0
PVProračunski viri 48.373 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 48.373 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 193.492 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3302 Mala sončna elektrarna Hotel Mons 19.07.2019 31.12.2020 128.249 128.249 100,0% 128.249 0 0 0 0
PVProračunski viri 25.650 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 25.650 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 102.599 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3303 Postavitev son čne elektrarne v Steklarni Hrastnik 19.07.2019 31.12.2021 330.825 330.825 0,0% 264.660 66.165 0 0 0
PVProračunski viri 0 66.165 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 66.165 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 264.660 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3304 Mala sončna elektrarna INEL 19.07.2019 31.12.2020 111.891 111.891 20,0% 111.891 0 0 0 0
PVProračunski viri 22.378 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 22.378 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 89.512 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3305 Mala sončna elektrarna JUB 23.07.2019 31.12.2020 264.497 264.497 0,0% 264.497 0 0 0 0
PVProračunski viri 52.899 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 52.899 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 211.598 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3306 MSE SUPERNOVA CELJE 25.07.2019 31.12.2020 618.750 618.750 0,0% 618.750 0 0 0 0
PVProračunski viri 122.790 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 122.790 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 495.960 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3307 Sončna elektrarna Reseda d.o.o. 25.07.2019 31.12.2020 103.115 105.250 0,0% 103.115 0 0 0 0
PVProračunski viri 19.200 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 19.200 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 83.915 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3308 Sončna elektrarna Prigo d.o.o. na lokaciji Brdo 24.07.2019 31.12.2020 162.545 162.545 0,0% 162.545 0 0 0 0
PVProračunski viri 32.509 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 32.509 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 130.036 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3309 Mala fotovoltai čna elektrarna Mlinostroj 24.07.2019 31.12.2020 117.000 117.000 0,0% 117.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 22.932 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 22.932 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 94.068 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3310 Mala sončna elektrarna Union hotel 01.10.2019 31.12.2020 123.511 154.389 0,0% 123.511 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 123.511 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3311 Mala sončna elektrarna OBI Nova Gorica 04.10.2019 31.12.2020 305.000 305.000 0,0% 305.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 60.000 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 60.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 245.000 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3312 Fotonapetostna elektrarna BIO SAD 20.09.2019 31.12.2020 290.750 290.750 0,0% 290.750 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 58.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 232.750 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3313 Sončna elektrarna podjetja SDP 23.09.2019 31.12.2020 475.000 475.000 0,0% 475.000 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 95.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 380.000 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3314 Mala sončna elektrarna AC Agrocenter Žalec 23.09.2019 31.12.2020 537.000 537.000 0,0% 537.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 107.400 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 107.400 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 429.600 0 0 0 0
2111-11-S031 Spodbu janje rabe OVE 1.156.930 282.318 0 0 0
(2430) 2430-17-0006 Projekt CA-RES III 06.07.2016 31.12.2020 80.007 100.000 39,9% 50.603 0 0 0 0
PVProračunski viri 50.603 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 50.603 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0015 GEOFOOD-Geotermalna energija za pridelovanje hrane 24.11.2017 30.09.2021 1.749.656 1.749.656 22,3% 1.106.327 282.318 0 0 0
PVProračunski viri 12.000 2.147 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 12.000 2.147 0 0 0
Stran 111 od 269 v EUR
SKL Proračunski skladi 44.435 6.371 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 32.259 4.495 0 0 0
7090 UNIVERZA V MARIBORU 32.259 4.495 0 0 0
PPUO Občine 16.019 2.000 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 16.019 2.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.001.614 267.304 0 0 0
Ukrepi     895.000 1.100.000 1.300.000 1.300.000 0
(2430) 2430-17-0012 Spodbujanje OVE in URE 01.01.2017 31.12.2023 3.403.053 23,9% 495.000 700.000 800.000 800.000 0
PVProračunski viri 495.000 700.000 800.000 800.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 495.000 700.000 800.000 800.000 0
(2430) 2430-20-0004 Statistični prenosi energije iz OVE 01.01.2020 31.12.2023 200.000 0,0% 0 0 100.000 100.000 0
PVProračunski viri 0 0 100.000 100.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 0 100.000 100.000 0
(2550) 2330-13-4004 Dokapitalizacija EKO SKLADA 01.09.2013 31.12.2023 3.223.596 53,7% 400.000 400.000 400.000 400.000 0
PVProračunski viri 400.000 400.000 400.000 400.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 400.000 400.000 400.000 400.000 0
120202 Učinkovita raba energije 47.951.830 42.648.789 18.725.664 11.684.492 0
1541-15-S010 Spodbu janje ener getske učinkovitosti 45.584.994 40.983.852 18.725.664 11.684.492 0
 EP (1541) 1541-15-0009 Spodbujanje energetske u činkovitosti 16.12.2014 31.12.2023 51.352.218 0,0% 170.001 25.569.669 16.096.740 9.515.808 0
PVProračunski viri 170.001 25.569.669 16.096.740 9.515.808 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 145.000 18.384.773 15.510.113 9.515.807 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 0 815.684 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 25.000 4.832.857 586.626 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 0 1.536.354 0 0 0
(2430) 2430-18-2015 Energetska sanacija objekta Ruardova graš čina 31.05.2017 31.12.2021 2.815.935 2.815.935 24,7% 2.096.681 245.695 0 0 0
PVProračunski viri 370.813 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 222.168 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 148.645 0 0 0 0
PPUO Občine 1.725.868 245.695 0 0 0
7540 OBČINA JESENICE 1.725.868 245.695 0 0 0
(2430) 2430-18-2042 Energetska sanacija OŠ Staneta Žagarja Lipnica 15.01.2015 31.12.2020 2.101.624 1.881.110 40,5% 1.607.777 0 0 0 0
PVProračunski viri 704.028 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 318.246 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 385.782 0 0 0 0
PPUO Občine 903.749 0 0 0 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 903.749 0 0 0 0
(2430) 2430-18-2043 Energetska sanacija POŠ Sovodenj 28.11.2017 31.07.2020 625.184 728.655 65,8% 213.640 0 0 0 0
PVProračunski viri 48.444 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 48.444 0 0 0 0
PPUO Občine 165.196 0 0 0 0
7526 OBČINA GORENJA VAS-POLJANE 165.196 0 0 0 0
(2430) 2430-18-2077 Energetska sanacija objekta Vrtec Deteljica Trži č 06.03.2018 31.12.2020 341.207 438.794 47,9% 291.077 0 0 0 0
PVProračunski viri 80.497 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 80.497 0 0 0 0
PPUO Občine 210.581 0 0 0 0
7631 OBČINA TRŽIČ 210.581 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2003 Energetska sanacija Osnovne šole Idrija 04.07.2016 31.12.2020 2.262.954 2.282.997 82,4% 1.129.214 0 0 0 0
PVProračunski viri 731.729 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 731.729 0 0 0 0
PPUO Občine 397.485 0 0 0 0
7535 OBČINA IDRIJA 397.485 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2004 Energetska sanacija Zdravstvenega doma Idrija 04.07.2016 31.12.2020 792.324 799.131 89,3% 393.339 0 0 0 0
PVProračunski viri 308.830 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 308.830 0 0 0 0
PPUO Občine 84.509 0 0 0 0
7535 OBČINA IDRIJA 84.509 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2005 Energ.sanacija OŠ Janka Ribi ča Cezanjevci 25.09.2017 30.09.2020 429.645 429.646 9,9% 397.049 0 0 0 0
PVProračunski viri 155.159 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 155.159 0 0 0 0
PPUO Občine 36.419 0 0 0 0
7562 OBČINA LJUTOMER 36.419 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 205.471 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2006 Energ.sanacija Glasbene šole Ljutomer 25.09.2017 30.09.2020 1.867.152 1.867.152 40,3% 1.124.168 0 0 0 0
PVProračunski viri 176.422 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 176.422 0 0 0 0
Stran 112 od 269 v EUR
PPUO Občine 723.336 0 0 0 0
7562 OBČINA LJUTOMER 723.336 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 224.410 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2007 Energ.sanacija OŠ Ivana Cankarja Ljutomer 25.09.2017 30.09.2020 563.815 563.814 7,8% 530.159 0 0 0 0
PVProračunski viri 213.993 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 213.993 0 0 0 0
PPUO Občine 43.760 0 0 0 0
7562 OBČINA LJUTOMER 43.760 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 272.406 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2008 Energ.sanacija Vrtca Ljutomer 25.09.2017 30.09.2020 303.881 303.881 11,6% 278.586 0 0 0 0
PVProračunski viri 107.844 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 107.844 0 0 0 0
PPUO Občine 24.991 0 0 0 0
7562 OBČINA LJUTOMER 24.991 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 145.751 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2009 Energ.sanacija-OŠ Mala Nedelja 25.09.2017 30.09.2020 519.100 519.100 10,1% 476.961 0 0 0 0
PVProračunski viri 191.682 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 191.682 0 0 0 0
PPUO Občine 39.670 0 0 0 0
7562 OBČINA LJUTOMER 39.670 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 245.610 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2010 Energ. sanacija upravne stavbe 26.02.2018 31.12.2020 137.868 137.868 76,7% 118.024 0 0 0 0
PVProračunski viri 85.957 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 85.957 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 32.067 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2011 Energ. sanacija OŠ bratov Polan čičev Maribor 26.02.2018 31.12.2020 322.722 807.133 248,2% 320.122 0 0 0 0
PVProračunski viri 320.122 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 320.122 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2012 Energ. sanacija OŠ Leona Štuklja Maribor 26.02.2018 31.12.2020 467.443 1.170.329 249,8% 464.843 0 0 0 0
PVProračunski viri 464.843 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 464.843 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2013 Energ. sanacija OŠ Ludvika Pliberška Maribor 26.02.2018 31.12.2020 132.272 331.791 246,2% 130.672 0 0 0 0
PVProračunski viri 130.672 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 130.672 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2014 Energ. sanacija OŠ Martina Konšaka Maribor 26.02.2018 31.12.2020 498.979 1.251.868 248,5% 497.379 0 0 0 0
PVProračunski viri 497.379 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 497.379 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2015 Energ. sanacija OŠ Maksa Durjave Maribor 26.02.2018 31.12.2020 49.491 124.222 245,6% 47.891 0 0 0 0
PVProračunski viri 47.891 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 47.891 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2016 Energ. sanacija OŠ Slave Klavore Maribor 26.02.2018 31.12.2020 400.918 1.005.751 248,3% 399.318 0 0 0 0
PVProračunski viri 399.318 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 399.318 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2017 Energ. sanacija OŠ Franca Rozmana Staneta Maribor 26.02.2018 31.12.2020 435.757 1.093.079 249,6% 434.157 0 0 0 0
PVProračunski viri 434.157 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 434.157 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2018 Energ. sanacija OŠ Male čnik 26.02.2018 31.12.2020 47.832 128.021 264,8% 46.232 0 0 0 0
PVProračunski viri 46.232 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 46.232 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2019 Energ. sanacija OŠ Prežihovega Voranca Maribor 26.02.2018 31.12.2020 369.702 927.609 246,6% 368.102 0 0 0 0
PVProračunski viri 368.102 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 368.102 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2020 Energ. sanacija OŠ Draga Kobala Maribor 26.02.2018 31.12.2020 399.039 1.001.190 250,5% 397.439 0 0 0 0
PVProračunski viri 397.439 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 397.439 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2021 Energ. sanacija OŠ Rada Robi ča Limbuš 26.02.2018 31.12.2020 321.944 807.662 249,3% 320.344 0 0 0 0
PVProračunski viri 320.344 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 320.344 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2022 Energ. sanacija vrtca Tezno Maribor, PE Pedenjped 26.02.2018 31.12.2020 354.061 354.061 100,0% 149.381 0 0 0 0
PVProračunski viri 149.381 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 149.381 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2023 Energ. sanacija vrtca Pobrežje, PE Grini č 26.02.2018 31.12.2020 160.319 402.321 249,8% 158.719 0 0 0 0
PVProračunski viri 158.719 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 158.719 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2024 Energ. sanacija vrtca Najdihojca, enote Biba 16.12.2016 31.12.2020 409.466 416.308 0,8% 406.221 0 0 0 0
PVProračunski viri 161.608 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 161.608 0 0 0 0
Stran 113 od 269 v EUR
PPUO Občine 43.662 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 43.662 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 200.951 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2025 Energ. sanacija OŠ Vodmat 16.12.2016 31.12.2020 1.268.744 1.275.587 0,3% 1.265.499 0 0 0 0
PVProračunski viri 503.846 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 503.846 0 0 0 0
PPUO Občine 122.471 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 122.471 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 639.183 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2026 Energ. sanacija OŠ Oskarja Kova čiča, PŠ Rudnik 16.12.2016 31.12.2020 320.236 327.079 1,0% 316.991 0 0 0 0
PVProračunski viri 125.916 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 125.916 0 0 0 0
PPUO Občine 35.631 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 35.631 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 155.443 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2027 Energ. sanacija OŠ Poljane 16.12.2016 31.12.2020 1.089.539 1.096.382 0,3% 1.086.294 0 0 0 0
PVProračunski viri 433.638 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 433.638 0 0 0 0
PPUO Občine 104.868 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 104.868 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 547.788 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2028 Energ. sanacija dvorane Kodeljevo in bazena 16.12.2016 31.12.2020 638.352 645.194 0,5% 635.107 0 0 0 0
PVProračunski viri 168.455 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 168.455 0 0 0 0
PPUO Občine 148.969 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 148.969 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 317.682 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2029 Energ. sanacija vrtca Galjevica, enote Galjevica 16.12.2016 31.12.2020 390.675 397.518 0,8% 387.430 0 0 0 0
PVProračunski viri 154.092 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 154.092 0 0 0 0
PPUO Občine 41.971 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 41.971 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 191.367 0 0 0 0
(2430) 2430-19-2030 Energ. sanacija OŠ Oskarja Kova čiča 16.12.2016 31.12.2020 249.595 256.437 1,3% 246.350 0 0 0 0
PVProračunski viri 87.370 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 87.370 0 0 0 0
PPUO Občine 39.564 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 39.564 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 119.416 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2001 Prizidava z rekonstrukcijo in ES OŠ Mladika 01.10.2018 31.12.2020 2.492.793 2.492.793 52,0% 1.196.371 0 0 0 0
PVProračunski viri 171.113 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 171.113 0 0 0 0
PPUO Občine 1.025.258 0 0 0 0
7596 MESTNA OB ČINA PTUJ 1.025.258 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2002 Energetska sanacija objekta SVEA 18.12.2017 31.12.2021 1.916.256 1.916.256 0,6% 50.000 1.855.302 0 0 0
PVProračunski viri 0 287.727 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 287.727 0 0 0
PPUO Občine 50.000 1.567.575 0 0 0
7642 OBČINA ZAGORJE OB SAVI 50.000 1.567.575 0 0 0
(2430) 2430-20-2003 Energetska sanacija objekta Proletarca 15.04.2019 31.12.2020 326.699 326.699 0,7% 324.442 0 0 0 0
PVProračunski viri 100.516 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 100.516 0 0 0 0
PPUO Občine 223.926 0 0 0 0
7642 OBČINA ZAGORJE OB SAVI 223.926 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2004 Energetska prenova stavbe Ob čine Miklavž na D. p. 28.08.2019 30.11.2020 874.878 874.878 3,4% 845.248 0 0 0 0
PVProračunski viri 70.344 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 70.344 0 0 0 0
PPUO Občine 774.904 0 0 0 0
7668 OBČINA MIKLAVŽ NA DRAVSKEM POLJU 774.904 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2005 Energetska sanacija OŠ Dobova 08.04.2019 30.06.2021 663.988 663.988 0,0% 337.670 326.318 0 0 0
PVProračunski viri 0 262.073 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 262.073 0 0 0
PPUO Občine 3.489 64.245 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 3.489 64.245 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 334.180 0 0 0 0
Stran 114 od 269 v EUR
(2430) 2430-20-2006 Energetska sanacija Športne dvorane Dobova 08.04.2019 30.06.2021 601.058 601.058 0,0% 302.713 298.345 0 0 0
PVProračunski viri 0 240.195 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 240.195 0 0 0
PPUO Občine 3.172 58.151 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 3.172 58.151 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 299.541 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2007 Energetska sanacija OŠ Globoko 08.04.2019 30.06.2021 511.140 511.140 0,0% 259.697 251.443 0 0 0
PVProračunski viri 0 201.997 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 201.997 0 0 0
PPUO Občine 2.708 49.447 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 2.708 49.447 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 256.989 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2008 Energetska sanacija OŠ Pišece 08.04.2019 30.06.2021 667.056 667.056 0,0% 338.407 328.649 0 0 0
PVProračunski viri 0 264.121 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 264.121 0 0 0
PPUO Občine 3.538 64.528 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 3.538 64.528 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 334.869 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2009 Energetska sanacija Stadiona Brežice 08.04.2019 30.06.2021 322.976 322.976 0,0% 162.663 160.313 0 0 0
PVProračunski viri 0 129.067 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 129.067 0 0 0
PPUO Občine 1.708 31.246 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 1.708 31.246 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 160.955 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2010 Energetska sanacija Glasbene šole Brežice 08.04.2019 30.06.2021 198.968 198.968 0,0% 100.207 98.762 0 0 0
PVProračunski viri 0 79.512 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 79.512 0 0 0
PPUO Občine 1.049 19.250 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 1.049 19.250 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 99.157 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2011 Energetska sanacija Knjižnice Brežice 08.04.2019 30.06.2021 455.189 455.189 0,0% 229.255 225.934 0 0 0
PVProračunski viri 0 181.901 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 181.901 0 0 0
PPUO Občine 2.416 44.033 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 2.416 44.033 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 226.839 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2012 Energetska sanacija telovadnice OŠ Arti če 08.04.2019 30.06.2021 428.116 428.116 0,0% 215.618 212.497 0 0 0
PVProračunski viri 0 171.083 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 171.083 0 0 0
PPUO Občine 2.269 41.415 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 2.269 41.415 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 213.349 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2013 Energetska sanacija OŠ Bizeljsko 08.04.2019 30.06.2021 289.450 289.450 0,0% 145.781 143.668 0 0 0
PVProračunski viri 0 115.669 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 115.669 0 0 0
PPUO Občine 1.537 27.999 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 1.537 27.999 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 144.244 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2014 Energetska sanacija Športne dvorane Brežice 08.04.2019 30.06.2021 472.671 472.671 0,0% 238.062 234.609 0 0 0
PVProračunski viri 0 188.887 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 188.887 0 0 0
PPUO Občine 2.513 45.722 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 2.513 45.722 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 235.549 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2015 Energetska prenova OŠ in VVD Veržej 10.08.2017 31.12.2021 1.144.071 1.107.925 1,6% 1.025.627 100.000 0 0 0
PVProračunski viri 491.856 100.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 431.856 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 60.000 100.000 0 0 0
PPUO Občine 34.658 0 0 0 0
7686 OBČINA VERŽEJ 34.658 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 499.113 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2016 Energetska sanacija ŠD Radenci 24.03.2017 31.12.2020 419.491 419.491 6,5% 392.053 0 0 0 0
PVProračunski viri 164.077 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 164.077 0 0 0 0
PPUO Občine 38.624 0 0 0 0
7600 OBČINA RADENCI 38.624 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 189.352 0 0 0 0
Stran 115 od 269 v EUR
(2430) 2430-20-2017 Energ. sanacija OŠ, Vrtec in telovadnica Kobilje 12.04.2017 31.12.2020 655.340 655.340 16,2% 609.281 0 0 0 0
PVProračunski viri 255.891 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 255.891 0 0 0 0
PPUO Občine 59.998 0 0 0 0
7546 OBČINA KOBILJE 59.998 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 293.392 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2018 Energetska sanacija Vrtca Jesenice 11.11.2019 31.12.2021 1.140.507 1.140.507 0,0% 0 1.115.201 0 0 0
PVProračunski viri 0 352.744 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 352.744 0 0 0
PPUO Občine 0 762.457 0 0 0
7540 OBČINA JESENICE 0 762.457 0 0 0
(2430) 2430-20-2605 Energetska prenova Engelsova 46 - 52 06.10.2017 31.12.2020 952.732 952.732 0,0% 952.732 0 0 0 0
PVProračunski viri 330.000 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 330.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 622.732 0 0 0 0
9711 JAVNI MEDOB ČINSKI STANOVANJSKI SKLAD MARIBOR 622.732 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2608 Energetska prenova Engelsova 42 - 44 06.10.2017 31.12.2020 497.464 497.464 13,8% 497.464 0 0 0 0
PVProračunski viri 180.000 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 180.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 317.464 0 0 0 0
9711 JAVNI MEDOB ČINSKI STANOVANJSKI SKLAD MARIBOR 317.464 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2701 Program ZERO 500 21.01.2020 31.12.2023 5.882.353 5.882.353 0,0% 338.820 1.684.215 1.690.634 2.168.684 0
PVProračunski viri 338.820 1.684.215 1.690.634 2.168.684 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 338.820 1.684.215 1.690.634 2.168.684 0
(2611) 2611-20-4114 Energetska sanacija Doma upokojencev Gradiš če 28.05.2018 31.12.2021 1.323.014 1.323.014 3,4% 894.610 383.404 0 0 0
PVProračunski viri 299.817 128.493 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 299.817 128.493 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 594.793 254.911 0 0 0
2674 DOM UPOKOJENCEV GRADIŠ ČE 594.793 254.911 0 0 0
(2611) 2611-20-4115 Energetska sanacija DSO Ljubljana-Moste-Polje 17.05.2018 31.12.2022 1.959.098 1.959.098 1,8% 9.654 975.070 938.290 0 0
PVProračunski viri 0 297.588 269.300 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 0 297.588 269.300 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 9.654 677.482 668.990 0 0
2667 DOM STAREJŠIH OB ČANOV LJUBLJANA-MOSTE-POLJE 9.654 677.482 668.990 0 0
(2711) 2711-18-0049 Energetska sanacija - SB Novo mesto 16.05.2017 31.12.2020 1.564.207 1.323.883 62,0% 1.562.926 0 0 0 0
PVProračunski viri 242.222 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 242.222 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.040.949 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 279.754 0 0 0 0
2783 SPLOŠNA BOLNIŠNICA NOVO MESTO 279.754 0 0 0 0
(2711) 2711-19-0008 Energetska sanacija - SB Celje 14.11.2018 31.12.2021 7.390.437 7.390.437 3,8% 5.147.032 2.195.494 0 0 0
PVProračunski viri 486.160 2.195.494 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 486.160 2.195.494 0 0 0
SKL Proračunski skladi 3.381.662 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.279.210 0 0 0 0
2768 SPLOŠNA BOLNIŠNICA CELJE 1.279.210 0 0 0 0
(2711) 2711-19-0009 Energetska sanacija - SB Jesenice 16.11.2018 31.12.2021 6.836.670 6.836.670 9,2% 4.223.603 2.467.514 0 0 0
PVProračunski viri 1.411.085 2.467.514 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.411.085 2.467.514 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.751.932 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.060.586 0 0 0 0
2772 SPLOŠNA BOLNIŠNICA JESENICE 1.060.586 0 0 0 0
(3130) 3130-18-0005 Energetska prenova UE Ajdovš čina in UE Lendava 01.11.2016 31.12.2020 1.321.663 1.248.869 100,0% 160 0 0 0 0
PVProračunski viri 160 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 160 0 0 0 0
(3130) 3130-19-0009 Energetska prenova UE Novo mesto 23.06.2017 31.12.2021 1.314.378 1.281.121 2,5% 229.105 1.052.016 0 0 0
PVProračunski viri 229.105 1.052.016 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 229.105 1.052.016 0 0 0
(3330) 3330-18-4103 Energetska sanacija Zlato Polje 07.11.2016 31.12.2020 4.787.273 4.787.273 0,0% 4.787.273 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.755.686 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.755.686 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 308.201 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.723.387 0 0 0 0
(3330) 3330-18-4104 Energetska sanacija TŠC Maribor 16.01.2017 31.12.2021 1.059.733 1.059.734 0,0% 0 1.059.733 0 0 0
PVProračunski viri 0 470.465 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 470.465 0 0 0
Stran 116 od 269 v EUR
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 70.014 0 0 0
7324 TEHNIŠKI ŠOLSKI CENTER MARIBOR 0 70.014 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 519.255 0 0 0
(3330) 3330-20-4108 Energetska sanacija ŠC Kranj 07.12.2017 31.12.2020 751.891 751.481 0,0% 751.891 0 0 0 0
PVProračunski viri 295.661 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 295.661 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 66.154 0 0 0 0
7319 ŠOLSKI CENTER KRANJ 66.154 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 390.076 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0077 Energetska sanacija 5 objektov MK 18.11.2016 31.12.2020 2.612.816 4.155.156 4,0% 2.511.460 0 0 0 0
PVProračunski viri 30.366 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 30.366 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.481.094 0 0 0 0
2111-11-S033 Spodbu janje URE 2.366.836 1.664.937 0 0 0
 EP (2430) 2430-18-0009 ELENA TA - sredstva za dokumentacijo PO 20.06.2017 31.03.2021 1.937.851 0,0% 884.486 1.053.365 0 0 0
PVProračunski viri 884.486 1.053.365 0 0 0
1714 Policija 15.000 355.849 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 869.484 697.516 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 2 0 0 0 0
(2430) 2430-17-0022 CA EED 2: Usklajena dejanja na podro čju direk. URE 29.09.2016 30.04.2021 3.762.382 4.696.182 50,8% 1.350.000 527.061 0 0 0
PVProračunski viri 50.000 61.672 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 50.000 61.672 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.300.000 465.390 0 0 0
(2430) 2430-18-0005 ELENA TA - tehni čna pomoč 20.06.2017 28.02.2021 306.489 360.000 47,4% 120.000 84.511 0 0 0
PVProračunski viri 120.000 84.511 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 120.000 84.511 0 0 0
(2430) 2430-18-0011 Spremljanje rabe energije - povezovanje podat. baz 10.11.2017 31.03.2020 69.017 80.000 82,1% 12.350 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.000 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 5.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.350 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY7.350 0 0 0 0
120203 Proizvodnja energije in razvoj energetskih omrežij 13.094.821 24.998.479 12.896.149 8.356.151 0
1541-15-S011 Razvo j in uporaba distribuci jskih sistemo v 13.094.821 12.980.335 12.896.149 8.356.151 0
 EP (1541) 1541-15-0010 Razvoj in uporaba distribucijskih sistemov 16.12.2014 31.12.2023 8.356.154 0,0% 1 1 1 8.356.151 0
PVProračunski viri 1 1 1 8.356.151 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 0 0 8.356.150 0
(2430) 2430-18-3200 Pametni števci elektr. ener. - Elektro Maribor 31.07.2017 31.12.2022 19.493.443 19.397.363 35,1% 4.097.999 4.077.278 4.476.849 0 0
PVProračunski viri 633.741 596.393 839.452 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 633.741 596.393 839.452 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.464.258 3.480.885 3.637.397 0 0
(2430) 2430-18-3201 Pametni števci elektr. ener. - Elektro Ljubljana 31.07.2017 31.12.2022 25.783.029 25.783.029 31,8% 6.199.033 6.275.269 5.293.198 0 0
PVProračunski viri 1.013.822 1.181.871 1.014.989 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.013.822 1.181.871 1.014.989 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 5.185.211 5.093.398 4.278.209 0 0
(2430) 2430-18-3202 Pametni števci elektr. ener. - Elektro Primorska 05.07.2017 31.12.2022 12.326.806 12.326.806 30,6% 2.797.788 2.627.787 3.126.101 0 0
PVProračunski viri 452.437 452.437 548.122 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 452.437 452.437 548.122 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.345.351 2.175.350 2.577.979 0 0
2111-11-S001 Razvo j pametnih omreži j 0 12.018.144 0 0 0
(2430) 2430-14-2047 Regulacija napetosti z uporabo naprednih sistemov 14.03.2014 31.12.2021 12.018.144 11.526.430 0,0% 0 12.018.144 0 0 0
PVProračunski viri 0 3.892.714 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 3.892.714 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 8.125.430 0 0 0
1203 Gospodarjenje in raziskovanje mineralnih surovin 85.000 3.352 0 0 0
120301 Gospodarjenje z mineralnimi surovinami 85.000 3.352 0 0 0
2430-13-S009 Postopno zapiran je rudnika Trbovl je-Hrastnik 85.000 3.352 0 0 0
(2430) 2511-02-5005 Program postopnega zapiranja RTH 19.04.2001 31.03.2021 221.497.886 204.606.068 100,0% 85.000 3.352 0 0 0
PVProračunski viri 85.000 3.352 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 85.000 3.352 0 0 0
Stran 117 od 269 v EUR
13PROMET IN PROMETNA INFRASTRUKTURA 1.089.794.152 1.584.367.950 1.545.647.920 1.710.471.782 6.824.277.205
1301 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju prometa 19.316.504 19.028.665 16.873.892 13.366.000 15.340.000
130101 Urejanje in razvoj na podro čju prometa in prometne infrastrukture 16.646.914 16.312.665 14.173.892 13.366.000 15.340.000
2411-11-S004 Upravna in tehni čna infrastruktura MZI 357.233 715.684 552.700 100.000 0
 EP (2430) 2430-20-0002 Urejanje druge infrastrukture v okviru MZI 01.01.2020 31.12.2023 788.433 0,0% 5.733 150.000 532.700 100.000 0
PVProračunski viri 5.733 150.000 532.700 100.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 5.733 150.000 532.700 100.000 0
(2430) 2430-17-0001 Upravna in tehni čna infrastruktura 2018-2021 06.07.2016 31.03.2022 1.478.728 1.421.728 64,3% 290.200 332.700 20.000 0 0
PVProračunski viri 290.200 332.700 20.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 290.200 332.700 20.000 0 0
(2430) 2430-19-0050 Adaptacija stavbe Rožna dolina 2 - Lesce 06.08.2019 31.12.2021 90.180 90.168 0,0% 56.500 33.680 0 0 0
PVProračunski viri 56.500 33.680 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 56.500 33.680 0 0 0
(2430) 2430-19-0051 Adaptacija stavbe Kolodvorska cesta 33 - Pivka 06.08.2019 31.12.2021 204.104 204.099 0,0% 4.800 199.304 0 0 0
PVProračunski viri 4.800 199.304 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 4.800 199.304 0 0 0
2415-11-S018 Podpora razvo ju cestne ga prometa in infrastrukture 150.000 150.000 150.000 0 0
(2431) 2415-98-9077 UPRA Manjše investicije 05.02.1999 31.12.2022 1.457.547 1.345.029 71,2% 150.000 150.000 150.000 0 0
PVProračunski viri 150.000 150.000 150.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 150.000 150.000 0 0
2430-18-S002 Podpora razvo ju prometne infrastr. 1.834.102 2.080.981 205.192 0 0
(2430) 2430-18-0016 Tehnična pomoč za implementacijo projektov IPE 27.02.2018 31.03.2022 397.388 397.150 6,3% 45.150 155.132 187.783 0 0
PVProračunski viri 45.150 155.132 187.783 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 45.150 155.132 187.783 0 0
(2430) 2430-20-0006 Teh. pomo č za vzpostavitev ID kod za e-mobilnost 17.12.2018 31.03.2022 3.732.210 3.732.210 0,5% 1.788.952 1.925.849 17.409 0 0
PVProračunski viri 33.952 170.849 17.409 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 33.952 170.849 17.409 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.755.000 1.755.000 0 0 0
Ukrepi     14.305.579 13.366.000 13.266.000 13.266.000 15.340.000
(2430) 2411-11-0009 Podporne aktivnosti na podro čju prometa 01.01.2011 31.12.2025 98.670.448 59,0% 8.878.000 7.770.000 7.670.000 7.670.000 15.340.000
PVProračunski viri 8.878.000 7.770.000 7.670.000 7.670.000 15.340.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 8.878.000 7.770.000 7.670.000 7.670.000 15.340.000
(2430) 2411-11-0010 Mednarodno sodelovanje 01.01.2011 31.12.2023 4.507.091 80,5% 262.000 262.000 262.000 262.000 0
PVProračunski viri 262.000 262.000 262.000 262.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 262.000 262.000 262.000 262.000 0
(2431) 2415-11-0004 Podpora razvoju cestnega prometa in infrastrukture 01.01.2011 31.12.2023 52.334.836 66,2% 5.165.579 5.334.000 5.334.000 5.334.000 0
PVProračunski viri 5.165.579 5.334.000 5.334.000 5.334.000 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.165.579 5.334.000 5.334.000 5.334.000 0
130102 Nadzor na podro čju prometa 2.669.590 2.716.000 2.700.000 0 0
2434-13-S001 Upravna in tehni čna infrastruktura IRSI 83.090 81.000 75.000 0 0
(2434) 2434-20-0001 Investicije in inv. vzdrževanje IRSI 2020-2021 25.07.2019 31.12.2022 239.090 200.000 20,8% 83.090 81.000 75.000 0 0
PVProračunski viri 83.090 81.000 75.000 0 0
2434 Inšpektorat Republike Slovenije za infrastrukturo 83.090 81.000 75.000 0 0
Ukrepi     2.586.500 2.635.000 2.625.000 0 0
(2434) 2418-11-0001 Inšpekcijske službe v prometu 01.01.2011 31.12.2022 24.849.126 75,0% 2.586.500 2.635.000 2.625.000 0 0
PVProračunski viri 2.586.500 2.635.000 2.625.000 0 0
2434 Inšpektorat Republike Slovenije za infrastrukturo 2.586.500 2.635.000 2.625.000 0 0
1302 Cestni promet in infrastruktura 398.285.575 592.150.042 634.513.552 703.113.064 4.450.902.660
130201 Upravljanje in teko če vzdrževanje državnih cest 103.610.248 105.385.481 105.570.420 104.810.791 10.825.229
2415-11-S014 Upravl janje in varstvo cest 6.280.093 6.745.718 6.490.657 6.456.028 10.825.229
(2431) 2415-02-9004 UPRA Študije za potrebe izboljšanja prom. varnosti 15.07.2002 31.12.2021 2.594.542 2.203.552 91,8% 250.812 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 250.812 50.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.812 50.000 0 0 0
(2431) 2415-06-0030 UPRA Prevozna sredstva 01.01.2006 31.12.2025 2.020.781 2.020.781 43,7% 40.000 140.000 140.000 140.000 677.157
PVProračunski viri 40.000 140.000 140.000 140.000 677.157
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 140.000 140.000 140.000 677.157
(2431) 2415-07-0070 UPRA Informacijski sistem 16.08.2006 31.12.2021 3.441.138 2.898.095 97,8% 151.210 18.000 0 0 0
PVProračunski viri 151.210 18.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 151.210 18.000 0 0 0
(2431) 2415-07-0071 UPRA Programska oprema za evidence o cestah 16.08.2006 31.12.2020 1.870.879 1.580.948 100,0% 74.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 74.500 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 74.500 0 0 0 0
Stran 118 od 269 v EUR
(2431) 2415-08-0037 UPRA Center za upravljanje in vodenje prometa 10.08.2007 31.12.2025 8.324.858 8.324.858 70,9% 346.023 480.000 450.000 531.028 856.523
PVProračunski viri 346.023 480.000 450.000 531.028 856.523
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 346.023 480.000 450.000 531.028 856.523
(2431) 2415-09-0004 EURORAP - Ocenjevanje prometnic z vidika varnosti 21.01.2009 31.12.2025 700.000 700.000 62,5% 30.000 50.000 50.000 50.000 82.434
PVProračunski viri 30.000 50.000 50.000 50.000 82.434
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 50.000 50.000 50.000 82.434
(2431) 2415-11-0009 Informacijska infrastruktura 19.08.2010 31.12.2024 2.310.000 2.310.000 61,0% 200.000 200.000 200.000 200.000 214.832
PVProračunski viri 200.000 200.000 200.000 200.000 214.832
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 200.000 200.000 200.000 214.832
(2431) 2415-11-0010 Informiranje o stanju na cestah 19.08.2010 31.12.2025 1.450.000 1.450.000 39,1% 120.000 120.000 200.000 200.000 300.645
PVProračunski viri 120.000 120.000 200.000 200.000 300.645
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 120.000 120.000 200.000 200.000 300.645
(2431) 2415-11-0020 Štetje prometa 19.08.2010 31.12.2022 4.900.000 4.900.000 83,3% 500.000 500.000 75.657 0 0
PVProračunski viri 500.000 500.000 75.657 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 75.657 0 0
(2431) 2415-98-9040 UPRA Odkupi in odškodnine 09.02.1999 31.12.2024 64.487.008 64.404.710 73,3% 4.010.248 3.900.000 3.900.000 3.900.000 4.029.926
PVProračunski viri 4.010.248 3.900.000 3.900.000 3.900.000 4.029.926
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.010.248 3.900.000 3.900.000 3.900.000 4.029.926
(2431) 2415-98-9054 UPRA Strateške naloge 01.01.1999 31.12.2024 1.994.020 1.994.020 78,6% 89.626 100.000 100.000 100.000 53.114
PVProračunski viri 89.626 100.000 100.000 100.000 53.114
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 89.626 100.000 100.000 100.000 53.114
(2431) 2415-98-9078 Oprema za nadzor in monitoring cest in prometa 01.01.1999 31.12.2025 1.155.142 1.155.143 65,7% 20.000 20.000 20.000 20.000 320.774
PVProračunski viri 20.000 20.000 20.000 20.000 320.774
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 20.000 20.000 20.000 320.774
(2431) 2431-17-0016 Nakup gasilskega vozila in opreme 13.07.2016 31.12.2026 1.998.043 1.998.043 54,7% 384 150.000 150.000 150.000 455.921
PVProračunski viri 384 150.000 150.000 150.000 455.921
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 384 150.000 150.000 150.000 455.921
(2431) 2431-17-0017 Cestno vremenske postaje 13.07.2016 31.12.2021 300.000 300.000 37,6% 205.000 37.718 0 0 0
PVProračunski viri 205.000 37.718 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 205.000 37.718 0 0 0
(2431) 2431-18-0129 Delovanje CUVP 25.05.2017 31.12.2027 5.926.193 5.926.193 0,5% 50.000 770.000 800.000 800.000 3.506.193
PVProračunski viri 50.000 770.000 800.000 800.000 3.506.193
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 770.000 800.000 800.000 3.506.193
(2431) 2431-20-0019 Programska oprema za evidence o cestah 02.08.2019 31.12.2024 1.500.000 1.500.000 0,9% 192.290 210.000 405.000 365.000 327.710
PVProračunski viri 162.290 200.000 395.000 355.000 317.710
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 162.290 200.000 395.000 355.000 317.710
SOVDrugi sovlagatelji 30.000 10.000 10.000 10.000 10.000
Ukrepi     97.330.155 98.639.763 99.079.763 98.354.763 0
(2431) 2415-11-0002 Upravljanje in varstvo cest 01.01.2011 31.12.2023 182.170.430 64,8% 18.385.615 18.570.763 19.010.763 18.385.763 0
PVProračunski viri 18.385.615 18.570.763 19.010.763 18.385.763 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 18.385.615 18.570.763 19.010.763 18.385.763 0
(2431) 2415-11-0005 Redno vzdrževanje državnih cest 01.01.2011 31.12.2023 983.529.887 72,9% 78.944.540 80.069.000 80.069.000 79.969.000 0
PVProračunski viri 78.944.540 80.069.000 80.069.000 79.969.000 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 78.944.540 80.069.000 80.069.000 79.969.000 0
130202 Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest 169.083.111 233.898.012 210.110.225 214.661.188 2.933.520.156
1541-15-S019 Izboljšanje regionalne mobilnosti 400.001 1 1 1 0
 EP (1541) 1541-15-0018 Izboljšanje regionalne mobilnosti 16.12.2014 31.12.2023 400.004 0,0% 400.001 1 1 1 0
PVProračunski viri 400.001 1 1 1 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 400.001 1 1 1 0
2415-11-S001 Geotehnični pro jekti 14.541.332 16.138.324 32.174.620 35.400.949 120.731.324
(2431) 2415-00-0080 ZIDS Jezersko-Kokra 03.03.2001 31.12.2022 3.462.456 3.462.456 84,4% 18.832 500.000 33.651 0 0
PVProračunski viri 18.832 500.000 33.651 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 18.832 500.000 33.651 0 0
(2431) 2415-01-0064 PLAZ Kubed-Gra čišče 03.03.2002 31.12.2023 2.757.040 2.757.040 28,5% 4.253 100.000 1.066.015 804.312 0
PVProračunski viri 4.253 100.000 841.942 729.134 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.253 100.000 841.942 729.134 0
PPUO Občine 0 0 224.073 75.178 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 0 0 224.073 75.178 0
(2431) 2415-02-0050 PLAZ Vače 01.01.2002 31.12.2026 6.114.147 6.114.147 23,2% 0 5.000 5.000 392.215 4.292.400
PVProračunski viri 0 5.000 5.000 392.215 4.292.400
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 5.000 5.000 392.215 4.292.400
(2431) 2415-05-0036 PLAZ Lokovica 31.03.2005 31.12.2023 1.917.882 1.917.882 54,1% 827.089 120.000 300.000 333.993 0
PVProračunski viri 827.089 120.000 300.000 333.993 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 827.089 120.000 300.000 333.993 0
Stran 119 od 269 v EUR
(2431) 2415-08-0030 BREZ Koper - Dragonja 10.08.2007 31.12.2024 800.000 800.000 5,5% 6.076 50.000 50.000 350.000 301.561
PVProračunski viri 6.076 50.000 50.000 350.000 301.561
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.076 50.000 50.000 350.000 301.561
(2431) 2415-08-0033 PLAZ Boharina 10.08.2007 31.12.2022 732.086 700.000 54,3% 15.906 300.000 20.000 0 0
PVProračunski viri 15.906 300.000 20.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.906 300.000 20.000 0 0
(2431) 2415-08-0035 ZIDS Idrija - Dol. Trebuša 10.08.2007 31.12.2020 1.975.668 2.046.453 99,9% 1.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 1.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0155 ZIDS Trebija - Sovodenj 10.08.2007 31.12.2023 1.550.000 1.550.000 74,0% 12.957 100.000 80.000 216.928 0
PVProračunski viri 12.957 100.000 80.000 216.928 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.957 100.000 80.000 216.928 0
(2431) 2415-08-0172 ZIDS Kluže - zidovi 16.10.2007 31.12.2024 2.916.782 2.916.782 5,1% 9.207 5.417 709.204 1.964.958 83.078
PVProračunski viri 9.207 5.417 709.204 1.964.958 83.078
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.207 5.417 709.204 1.964.958 83.078
(2431) 2415-10-0143 ZIDS Novaki 14.08.2009 31.12.2023 1.674.500 1.674.500 41,9% 8.730 630.000 50.000 288.480 0
PVProračunski viri 8.730 630.000 50.000 288.480 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.730 630.000 50.000 288.480 0
(2431) 2415-10-0144 PLAZ Sanacija plazu Brezov gaj 25.01.2010 31.12.2020 842.955 704.463 99,6% 8.390 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.390 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.390 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0145 ZIDS Pristava 25.01.2010 31.12.2023 201.103 201.103 21,3% 10.803 30.000 100.000 22.035 0
PVProračunski viri 10.803 30.000 100.000 22.035 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.803 30.000 100.000 22.035 0
(2431) 2415-10-0148 PLAZ Marof 26.10.2009 31.12.2027 840.419 840.420 23,5% 8.101 5.000 5.000 0 627.782
PVProračunski viri 8.101 5.000 5.000 0 627.782
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.101 5.000 5.000 0 627.782
(2431) 2415-10-0149 ZIDS Ilirska Bistrica-Novokra čine 25.01.2010 31.12.2024 1.543.329 1.543.329 30,2% 8.090 810 11.675 702.188 357.011
PVProračunski viri 8.090 810 11.675 702.188 357.011
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.090 810 11.675 702.188 357.011
(2431) 2415-10-0150 ZIDS Logatec-Žiri 14.08.2009 31.12.2020 1.333.708 1.616.615 85,0% 402.379 0 0 0 0
PVProračunski viri 202.379 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 202.379 0 0 0 0
PPUO Občine 200.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 200.000 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0151 BREZ Lipnica-Kropa 14.08.2009 31.12.2025 1.274.500 1.274.500 12,2% 2.532 5.000 50.000 150.000 913.352
PVProračunski viri 2.532 5.000 50.000 150.000 913.352
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.532 5.000 50.000 150.000 913.352
(2431) 2415-10-0152 PLAZ Lancovo 25.01.2010 31.12.2022 2.706.100 2.706.100 85,5% 14.821 50.000 340.727 0 0
PVProračunski viri 14.821 50.000 340.727 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 14.821 50.000 340.727 0 0
(2431) 2415-10-0153 PLAZ Kneža 13.10.2009 31.12.2022 1.344.048 1.498.910 95,1% 731.671 5.000 10.000 0 0
PVProračunski viri 731.671 5.000 10.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 731.671 5.000 10.000 0 0
(2431) 2415-10-0155 PLAZ Sol čava 14.08.2009 31.12.2024 2.014.500 2.014.500 74,8% 178.275 30.000 10.000 50.000 406.276
PVProračunski viri 178.275 30.000 10.000 50.000 406.276
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 178.275 30.000 10.000 50.000 406.276
(2431) 2415-11-0018 PLAZ Sanacije plazov 19.08.2010 31.12.2021 8.205.050 6.850.000 99,3% 74.624 30.000 0 0 0
PVProračunski viri 74.624 30.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 74.624 30.000 0 0 0
(2431) 2415-97-0452 PLAZ R2-433/1288 Trate 04.03.1998 31.12.2021 869.021 869.021 68,8% 620.557 228.954 0 0 0
PVProračunski viri 620.557 228.954 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 620.557 228.954 0 0 0
(2431) 2415-98-9076 ZIDS Sanacije zidov 19.02.1999 31.12.2020 5.197.709 4.809.511 100,0% 15.581 0 0 0 0
PVProračunski viri 15.581 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.581 0 0 0 0
(2431) 2431-13-0004 BREZ Sanacije brežin 13.09.2012 31.12.2020 4.050.925 3.400.000 95,7% 255.716 0 0 0 0
PVProračunski viri 255.716 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 255.716 0 0 0 0
(2431) 2431-14-0016 PLAZ Elementar - geotehni čni ukrepi 20.08.2013 31.12.2021 6.929.766 5.800.000 95,5% 207.886 230.000 0 0 0
PVProračunski viri 207.886 230.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 207.886 230.000 0 0 0
(2431) 2431-17-0009 Sanacija plazu Sv. Trojica - plaz in krožiš če 13.07.2016 31.12.2023 2.581.379 2.581.379 1,0% 13.859 5.721 1.238.919 1.306.336 0
PVProračunski viri 13.859 5.721 1.174.186 1.194.094 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 13.859 5.721 1.174.186 1.194.094 0
PPUO Občine 0 0 64.733 112.242 0
7703 OBČINA SVETA TROJICA V SLOVENSKIH GORICAH 0 0 64.733 112.242 0
Stran 120 od 269 v EUR
(2431) 2431-17-0024 Sanacija brežine pri gradu Borl 13.07.2016 31.12.2022 3.268.034 3.268.034 36,6% 431.558 1.449.735 275.268 0 0
PVProračunski viri 431.558 954.193 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 431.558 954.193 0 0 0
PPUO Občine 0 495.542 275.268 0 0
7695 OBČINA CIRKULANE 0 495.542 275.268 0 0
(2431) 2431-17-0025 Sanacija plazov in obnova ceste Stro čja vas - Pavlovci 13.07.2016 31.12.2023 2.048.170 2.048.170 13,8% 819.744 800.000 100.000 284.821 0
PVProračunski viri 819.744 800.000 100.000 284.821 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 819.744 800.000 100.000 284.821 0
(2431) 2431-17-0026 Sanacija plazu in brežine Š čenk 13.07.2016 31.12.2027 3.363.657 3.363.657 0,6% 66.647 199.211 369.735 500.000 2.210.118
PVProračunski viri 1.013 50.000 200.000 500.000 2.210.118
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.013 50.000 200.000 500.000 2.210.118
PPUO Občine 65.634 149.211 169.735 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 65.634 149.211 169.735 0 0
(2431) 2431-17-0027 Sanacija brežine Jeli čni vrh 13.07.2016 31.12.2023 8.551.385 8.551.385 82,1% 1.932.664 500.000 513.269 168.594 0
PVProračunski viri 1.688.480 500.000 513.269 168.594 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.688.480 500.000 513.269 168.594 0
PPUO Občine 244.184 0 0 0 0
7535 OBČINA IDRIJA 244.184 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0037 Sanacija plazov Grad 13.07.2016 31.12.2024 700.000 700.000 12,1% 19.054 50.000 150.000 300.000 115.121
PVProračunski viri 19.054 50.000 150.000 300.000 115.121
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 19.054 50.000 150.000 300.000 115.121
(2431) 2431-17-0038 Sanacija zidov in brežin Trebija - Svodenj 13.07.2016 31.12.2029 13.500.000 13.500.000 0,2% 461.148 2.000.000 500.000 500.000 10.020.147
PVProračunski viri 461.148 2.000.000 500.000 500.000 10.020.147
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 461.148 2.000.000 500.000 500.000 10.020.147
(2431) 2431-17-0039 Sanacija plazov in usadov Govejk 13.07.2016 31.12.2022 788.520 730.000 86,0% 101 100.000 10.000 0 0
PVProračunski viri 101 100.000 10.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 101 100.000 10.000 0 0
(2431) 2431-17-0040 Sanacija plazov in brežin Laško - Breze - Šentjur 13.07.2016 31.12.2026 2.000.000 2.000.000 6,1% 19.891 50.000 150.000 300.000 1.359.001
PVProračunski viri 19.891 50.000 150.000 300.000 1.359.001
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 19.891 50.000 150.000 300.000 1.359.001
(2431) 2431-17-0042 Sanacija brežine Šklendrovec 13.07.2016 31.12.2026 5.000.000 5.000.000 0,1% 32.799 500.000 887.482 1.000.000 2.576.054
PVProračunski viri 32.799 500.000 887.482 1.000.000 2.576.054
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 32.799 500.000 887.482 1.000.000 2.576.054
(2431) 2431-17-0043 Sanacija brežin in zidov Predel - Bovec 13.07.2016 31.12.2026 3.300.000 3.300.000 2,2% 17.014 100.000 300.000 500.000 2.313.206
PVProračunski viri 17.014 100.000 300.000 500.000 2.313.206
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 17.014 100.000 300.000 500.000 2.313.206
(2431) 2431-17-0044 Sanacija zidov Trenta - Bovec 13.07.2016 31.12.2024 1.100.000 1.100.000 1,2% 10.632 100.000 250.000 500.000 233.191
PVProračunski viri 10.632 100.000 250.000 500.000 233.191
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.632 100.000 250.000 500.000 233.191
(2431) 2431-17-0055 Sanacija brežin v Zasavju 13.07.2016 31.12.2025 3.500.000 3.500.000 1,8% 22.220 500.000 700.000 700.000 1.526.265
PVProračunski viri 22.220 500.000 700.000 700.000 1.526.265
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 22.220 500.000 700.000 700.000 1.526.265
(2431) 2431-17-0056 Sanacija brežin in zidov Žaga - Kobarid 13.07.2016 31.12.2026 2.000.000 2.000.000 0,5% 17.513 100.000 50.000 150.000 1.679.955
PVProračunski viri 17.513 100.000 50.000 150.000 1.679.955
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 17.513 100.000 50.000 150.000 1.679.955
(2431) 2431-17-0057 Sanacija brežin Kneža - Podbrdo 13.07.2016 31.12.2026 2.300.000 2.300.000 0,4% 12.151 10.000 30.000 150.000 2.092.887
PVProračunski viri 12.151 10.000 30.000 150.000 2.092.887
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.151 10.000 30.000 150.000 2.092.887
(2431) 2431-17-0077 Sanacije plazov 2017-2018 02.08.2016 31.12.2021 2.400.000 2.400.000 71,7% 513.099 553.087 0 0 0
PVProračunski viri 513.099 553.087 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 513.099 553.087 0 0 0
(2431) 2431-18-0135 Zaščita pred padajo čim kamenjem in skalnimi podori 11.08.2017 31.12.2021 7.651.827 7.651.827 84,3% 4.412.337 334.543 0 0 0
PVProračunski viri 4.412.337 334.543 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.412.337 334.543 0 0 0
(2431) 2431-19-0022 Sanacija plazov z rekonstrukcijo ceste Rovtarica 11.02.2019 31.12.2029 1.881.389 1.881.389 0,0% 0 40.000 50.000 0 1.791.389
PVProračunski viri 0 40.000 50.000 0 1.791.389
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 40.000 50.000 0 1.791.389
(2431) 2431-19-0023 Sanacija plazu in ceste Sol čavsko 29.10.2018 31.12.2021 2.326.251 2.326.251 57,0% 2.170.802 155.449 0 0 0
PVProračunski viri 2.170.802 155.449 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.170.802 155.449 0 0 0
(2431) 2431-19-0024 Sanacija plazu z reko. ceste Bohinjska Bela 11.02.2019 31.12.2030 2.061.050 2.061.050 1,8% 54.345 100.000 10.000 0 1.896.705
PVProračunski viri 54.345 100.000 10.000 0 1.896.705
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 54.345 100.000 10.000 0 1.896.705
(2431) 2431-19-0025 Sanacija ceste, plazu in brežin Doli č 11.02.2019 31.12.2030 1.648.860 1.648.860 0,0% 0 20.000 20.000 0 1.608.860
PVProračunski viri 0 20.000 20.000 0 1.608.860
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 20.000 20.000 0 1.608.860
Stran 121 od 269 v EUR
(2431) 2431-19-0026 Sanacija plazov in ceste Prelasko 11.02.2019 31.12.2025 2.680.668 2.680.668 0,5% 14.408 500.000 500.000 500.000 1.166.260
PVProračunski viri 14.408 500.000 500.000 500.000 1.166.260
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 14.408 500.000 500.000 500.000 1.166.260
(2431) 2431-19-0027 Sanacija plazu in ceste Govejk 11.02.2019 31.12.2030 2.079.594 2.079.594 0,0% 464 100.000 30.000 0 1.949.130
PVProračunski viri 464 100.000 30.000 0 1.949.130
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 464 100.000 30.000 0 1.949.130
(2431) 2431-19-0028 Sanacija plazu Kraš či 11.02.2019 31.12.2031 3.080.486 3.080.486 0,0% 0 20.000 30.000 0 3.030.486
PVProračunski viri 0 20.000 30.000 0 2.884.325
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 20.000 30.000 0 2.884.325
PPUO Občine 0 0 0 0 146.161
7651 OBČINA CANKOVA 0 0 0 0 146.161
(2431) 2431-19-0029 Sanacija plazu in ceste Solkanska obvoznica 11.02.2019 31.12.2025 1.544.566 1.544.566 0,0% 0 80.000 30.000 50.000 1.384.566
PVProračunski viri 0 80.000 30.000 50.000 1.384.566
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 80.000 30.000 50.000 1.384.566
(2431) 2431-19-0043 Sanacija plazov z reko. ceste Štore-Svetina-Laško 11.02.2019 31.12.2030 1.882.010 1.882.010 0,7% 13.908 20.000 20.000 0 1.828.102
PVProračunski viri 13.908 20.000 20.000 0 1.828.102
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 13.908 20.000 20.000 0 1.828.102
(2431) 2431-19-0044 Sanacija brežin, usadov in ceste Dav ča-Novaki 17.01.2019 31.12.2024 2.429.655 2.429.655 0,1% 1.236 611.032 500.000 500.000 817.387
PVProračunski viri 1.236 611.032 500.000 500.000 817.387
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.236 611.032 500.000 500.000 817.387
(2431) 2431-19-0063 Sanacija zidov in ceste Podbrdo-Petrovo Brdo 17.09.2018 31.12.2037 12.901.804 12.901.804 0,1% 13.365 150.000 30.000 0 12.708.439
PVProračunski viri 13.365 150.000 30.000 0 12.708.439
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 13.365 150.000 30.000 0 12.708.439
(2431) 2431-19-0064 Sanacija brežin, usadov in obnova ceste Boharina 17.09.2018 31.12.2030 9.146.170 9.146.170 0,0% 0 100.000 20.000 0 9.026.170
PVProračunski viri 0 100.000 20.000 0 9.026.170
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 100.000 20.000 0 9.026.170
(2431) 2431-19-0071 Sanacija zidov in ceste Koprivna- Črna 18.09.2018 31.12.2037 2.248.021 2.248.021 0,0% 5.978 50.000 50.000 0 2.142.043
PVProračunski viri 5.978 50.000 50.000 0 2.142.043
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.978 50.000 50.000 0 2.142.043
(2431) 2431-19-0072 Sanacija zidov in ceste Podsreda-Brestanica 17.09.2018 31.12.2026 4.342.489 4.332.683 0,4% 18.202 500.000 600.000 600.000 2.624.287
PVProračunski viri 18.202 500.000 600.000 600.000 2.624.287
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 18.202 500.000 600.000 600.000 2.624.287
(2431) 2431-19-0073 Sanacija brežin in ceste Vrhovo 17.09.2018 31.12.2029 595.852 595.852 0,0% 0 50.000 20.000 0 525.852
PVProračunski viri 0 50.000 20.000 0 347.096
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 50.000 20.000 0 347.096
PPUO Občine 0 0 0 0 178.756
7691 OBČINA ŽUŽEMBERK 0 0 0 0 178.756
(2431) 2431-19-0074 Sanacija plazov in ceste Rebernice 17.09.2018 31.12.2037 10.747.194 10.747.194 0,0% 2.544 800.000 20.000 50.000 9.874.650
PVProračunski viri 2.544 800.000 20.000 50.000 9.874.650
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.544 800.000 20.000 50.000 9.874.650
(2431) 2431-19-0075 Sanacija plazov in ceste Jezersko 17.09.2018 31.12.2037 8.008.896 8.008.896 0,0% 0 5.000 5.000 0 7.998.896
PVProračunski viri 0 5.000 5.000 0 7.998.896
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 5.000 5.000 0 7.998.896
(2431) 2431-19-0076 Sanacija usadov in ceste Sorica 01.10.2018 31.12.2037 3.083.626 3.083.626 0,0% 172 5.000 5.000 0 3.073.454
PVProračunski viri 172 5.000 5.000 0 3.073.454
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 172 5.000 5.000 0 3.073.454
(2431) 2431-19-0078 Sanacija zidov in ceste Bistrica pri Trži ču 17.09.2018 31.12.2037 2.487.448 2.487.448 0,0% 0 100.000 20.000 0 2.367.448
PVProračunski viri 0 100.000 20.000 0 2.134.299
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 100.000 20.000 0 2.134.299
PPUO Občine 0 0 0 0 233.149
7631 OBČINA TRŽIČ 0 0 0 0 233.149
(2431) 2431-19-0092 Sanacija plazu in ceste Lenart-Benedikt 11.10.2018 31.12.2030 2.643.050 2.643.050 0,0% 0 100.000 20.000 0 2.523.050
PVProračunski viri 0 100.000 20.000 0 2.523.050
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 100.000 20.000 0 2.523.050
(2431) 2431-20-0032 Sanacija plazov, brežin in ceste Grahovo-Klavže 15.06.2020 31.12.2031 25.287.766 25.287.766 0,0% 0 8.389 1.347.826 2.644.806 21.286.745
PVProračunski viri 0 8.389 829.218 2.083.065 20.807.860
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 8.389 829.218 2.083.065 20.807.860
PPUO Občine 0 0 518.608 561.741 478.885
7628 OBČINA TOLMIN 0 0 518.608 561.741 478.885
(2431) 2431-20-0037 Sanacija brežin na državnih cestah 22.07.2020 31.12.2023 42.748.108 42.748.108 0,0% 0 2.845.976 20.480.849 19.421.283 0
PVProračunski viri 0 2.845.976 20.480.849 19.421.283 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 2.845.976 20.480.849 19.421.283 0
2415-11-S002 Izgradnja obvoznic 10.914.190 22.711.629 21.452.287 22.972.833 760.402.105
(2431) 2415-04-0011 OBVO Škofljica 01.09.2004 31.03.2020 2.400.119 116.068.133 100,0% 101 0 0 0 0
PVProračunski viri 101 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 101 0 0 0 0
Stran 122 od 269 v EUR
(2431) 2415-06-0045 OBVO Železniki (na Plavžu) 19.03.2006 31.12.2027 5.657.383 5.657.382 13,3% 314.642 200.000 150.000 1.144.732 3.374.800
PVProračunski viri 314.642 200.000 150.000 300.000 3.374.800
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 314.642 200.000 150.000 300.000 3.374.800
PPUO Občine 0 0 0 844.732 0
7645 OBČINA ŽELEZNIKI 0 0 0 844.732 0
(2431) 2415-06-0049 OBVO Obvoznica Morav če 30.01.2006 31.12.2025 2.038.063 2.038.062 5,0% 6.076 10.000 50.000 150.000 1.723.627
PVProračunski viri 6.076 10.000 50.000 150.000 1.597.383
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.076 10.000 50.000 150.000 1.597.383
PPUO Občine 0 0 0 0 126.244
7576 OBČINA MORAV ČE 0 0 0 0 126.244
(2431) 2415-07-0014 OBVO Sl. Konjice - Oplotnica 17.07.2006 31.12.2023 4.334.292 4.334.292 20,7% 114.480 726.000 2.100.225 550.282 0
PVProračunski viri 114.480 726.000 1.402.000 550.282 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 114.480 726.000 1.402.000 550.282 0
PPUO Občine 0 0 698.225 0 0
7614 OBČINA SLOVENSKE KONJICE 0 0 698.225 0 0
(2431) 2415-07-0025 OBVO Pivka 16.08.2006 31.12.2030 19.740.453 19.740.453 2,2% 27.176 150.000 300.000 500.000 18.343.238
PVProračunski viri 27.176 150.000 300.000 500.000 18.343.238
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 27.176 150.000 300.000 500.000 18.343.238
(2431) 2415-07-0037 OBVO Obvoznica Vrhnika 16.08.2006 31.12.2029 11.087.466 11.087.466 3,2% 24.355 150.000 300.000 500.000 9.771.972
PVProračunski viri 24.355 150.000 300.000 500.000 9.771.972
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 24.355 150.000 300.000 500.000 9.771.972
(2431) 2415-07-0087 OBVO Gornji Grad 10.10.2006 31.12.2026 2.804.323 2.804.323 10,2% 32.319 100.000 50.000 158.747 2.197.514
PVProračunski viri 32.319 100.000 50.000 158.747 1.640.813
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 32.319 100.000 50.000 158.747 1.640.813
PPUO Občine 0 0 0 0 556.701
7529 OBČINA GORNJI GRAD 0 0 0 0 556.701
(2431) 2415-08-0039 OBVO Diva ča 10.08.2007 31.12.2026 1.600.000 1.600.000 1,2% 9.486 75.000 100.000 100.000 1.304.765
PVProračunski viri 9.486 75.000 100.000 100.000 1.054.765
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.486 75.000 100.000 100.000 1.054.765
PPUO Občine 0 0 0 0 250.000
7518 OBČINA DIVAČA 0 0 0 0 250.000
(2431) 2415-08-0046 OBVO Obvoznica Podpe č 10.08.2007 31.12.2029 10.200.994 10.200.994 11,0% 1.891 15.000 15.000 50.000 8.998.663
PVProračunski viri 1.891 15.000 15.000 50.000 8.998.663
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.891 15.000 15.000 50.000 8.998.663
(2431) 2415-08-0066 OBVO Zahodna obv. Maribor (Streliška - Kardeljeva) 10.08.2007 31.12.2032 112.552.483 112.552.483 7,7% 628.126 500.000 650.000 1.000.000 101.351.652
PVProračunski viri 628.126 500.000 650.000 1.000.000 96.453.751
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 628.126 500.000 650.000 1.000.000 96.453.751
PPUO Občine 0 0 0 0 4.897.901
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 0 0 0 0 4.897.901
(2431) 2415-08-0069 OBVO Murska Sobota zahod 10.08.2007 31.12.2026 6.617.548 6.617.549 0,3% 68.601 200.000 30.000 300.000 6.011.877
PVProračunski viri 68.601 200.000 30.000 300.000 2.602.214
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 68.601 200.000 30.000 300.000 2.602.214
PPUO Občine 0 0 0 0 3.409.663
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 0 0 0 0 3.409.663
(2431) 2415-08-0187 OBVO Travnik 16.10.2007 31.12.2025 2.250.000 2.250.000 22,5% 119.628 150.000 300.000 500.000 762.264
PVProračunski viri 119.628 150.000 300.000 500.000 762.264
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 119.628 150.000 300.000 500.000 762.264
(2431) 2415-08-0190 OBVO Sodražica 16.10.2007 31.12.2027 3.037.655 3.037.655 25,1% 4.050 0 0 0 2.270.763
PVProračunski viri 4.050 0 0 0 2.270.763
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.050 0 0 0 2.270.763
(2431) 2415-08-0193 OBVO Velike Laš če 16.10.2007 31.12.2029 5.817.413 5.817.412 5,2% 126.256 50.000 50.000 150.000 5.152.778
PVProračunski viri 126.256 50.000 50.000 150.000 5.152.778
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 126.256 50.000 50.000 150.000 5.152.778
(2431) 2415-09-0006 OBVO Obvoznica Murska Sobota - vzhod 15.07.2008 31.12.2029 29.432.029 29.432.029 38,4% 119.546 1.000.000 1.000.000 1.430.000 14.614.698
PVProračunski viri 119.546 1.000.000 1.000.000 1.430.000 12.614.698
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 119.546 1.000.000 1.000.000 1.430.000 12.614.698
PPUO Občine 0 0 0 0 2.000.000
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 0 0 0 0 2.000.000
(2431) 2415-10-0039 OBVO Obvoznica Godovi č 14.08.2009 31.12.2021 3.315.829 3.837.355 39,0% 871.526 1.525.000 0 0 0
PVProračunski viri 347.589 25.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 347.589 25.000 0 0 0
PPUO Občine 523.937 1.500.000 0 0 0
7535 OBČINA IDRIJA 523.937 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 1.500.000 0 0 0
(2431) 2415-10-0072 OBVO Obvoznica Kidri čevo 14.08.2009 31.12.2023 14.701.474 14.701.474 8,6% 201.087 7.192.559 5.790.000 369.309 0
PVProračunski viri 201.087 7.192.559 5.790.000 369.309 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 201.087 7.192.559 5.790.000 369.309 0
Stran 123 od 269 v EUR
(2431) 2415-10-0089 OBVO Obvoznica Ruše 14.08.2009 31.12.2030 21.153.922 21.153.922 0,1% 11.993 0 0 0 21.127.863
PVProračunski viri 11.993 0 0 0 14.798.973
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.993 0 0 0 14.798.973
PPUO Občine 0 0 0 0 6.328.890
7608 OBČINA RUŠE 0 0 0 0 6.328.890
(2431) 2415-10-0093 OBVO Zahodna obvoznica Slovenska Bistrica 14.09.2011 31.12.2023 9.574.938 9.567.061 15,4% 1.081.371 1.800.000 1.500.000 3.879.324 0
PVProračunski viri 222.821 1.800.000 1.500.000 1.424.587 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 222.821 1.800.000 1.500.000 1.424.587 0
SOVDrugi sovlagatelji 858.550 0 0 2.454.737 0
(2431) 2415-10-0105 OBVO Obvoznica Brežice 25.01.2010 31.12.2029 12.290.238 12.290.238 2,7% 152.087 150.000 300.000 500.000 10.926.173
PVProračunski viri 152.087 150.000 300.000 500.000 10.926.173
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 152.087 150.000 300.000 500.000 10.926.173
(2431) 2415-10-0121 OBVO G2-108/1182: Zg.Hoti č - Sp.Hotič, OBVO Litija 14.08.2009 31.12.2027 4.089.500 4.089.500 3,3% 23.244 200.000 200.000 200.000 3.348.428
PVProračunski viri 23.244 200.000 200.000 200.000 3.348.428
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 23.244 200.000 200.000 200.000 3.348.428
(2431) 2415-10-0127 OBVO Obvoznica Bir čna vas 14.08.2009 31.12.2029 2.464.500 2.464.500 0,1% 405 0 0 0 2.461.649
PVProračunski viri 405 0 0 0 2.461.649
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 2.461.649
(2431) 2415-10-0139 OBVO Obvoznica Dobrni č 14.08.2009 31.12.2027 1.039.500 1.039.500 0,0% 405 0 0 0 1.039.095
PVProračunski viri 405 0 0 0 1.039.095
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 1.039.095
(2431) 2415-10-0140 OBVO Obvoznica Žužemberk 14.08.2009 31.12.2032 18.250.807 18.250.807 0,0% 1.215 0 0 0 18.247.233
PVProračunski viri 1.215 0 0 0 18.247.233
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.215 0 0 0 18.247.233
(2431) 2415-10-0196 OBVO Obvoznica Šmarje 14.08.2009 31.12.2029 9.459.356 9.459.356 0,0% 0 0 0 0 9.457.816
PVProračunski viri 0 0 0 0 8.850.156
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 8.850.156
PPUO Občine 0 0 0 0 607.660
7624 OBČINA ŠMARJE PRI JELŠAH 0 0 0 0 607.660
(2431) 2415-10-0209 OBVO Obvoznica Hrpelje-Kozina 14.08.2009 31.12.2025 3.914.500 3.914.500 20,6% 133.918 150.000 450.000 1.000.000 1.479.549
PVProračunski viri 133.918 150.000 450.000 1.000.000 1.479.549
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 133.918 150.000 450.000 1.000.000 1.479.549
(2431) 2415-10-0211 OBVO Obvoznica Bazara-Dornberk (Vol čja Draga) 14.08.2009 31.12.2030 9.991.332 9.991.332 0,9% 12.433 15.000 0 0 9.879.327
PVProračunski viri 12.433 15.000 0 0 7.934.051
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.433 15.000 0 0 7.934.051
PPUO Občine 0 0 0 0 1.945.276
7700 OBČINA RENČE - VOGRSKO 0 0 0 0 1.945.276
(2431) 2415-11-0011 OBVO Obvoznice Velike Laš če, Ribnica, Ko čevje 19.08.2010 31.12.2032 40.060.000 40.060.000 0,4% 39.791 100.000 100.000 100.000 39.607.441
PVProračunski viri 39.791 100.000 100.000 100.000 39.607.441
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 39.791 100.000 100.000 100.000 39.607.441
(2431) 2415-94-0413 OBVO Obvoznica Lu če 02.04.2000 31.12.2026 4.143.319 4.143.319 15,6% 15.548 100.000 921.119 100.000 2.363.169
PVProračunski viri 15.548 100.000 100.000 100.000 2.363.169
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.548 100.000 100.000 100.000 2.363.169
PPUO Občine 0 0 821.119 0 0
7566 OBČINA LUČE 0 0 821.119 0 0
(2431) 2415-95-0119 OBVO Obvoznica Kanal 23.07.1999 31.12.2027 3.814.134 3.814.134 9,6% 8.169 100.000 200.000 300.000 2.847.699
PVProračunski viri 8.169 100.000 200.000 300.000 573.927
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.169 100.000 200.000 300.000 573.927
PPUO Občine 0 0 0 0 2.273.772
7543 OBČINA KANAL OB SO ČI 0 0 0 0 2.273.772
(2431) 2415-96-0046 OBVO Obvoznica Bled - jug 26.08.1997 31.12.2029 27.254.253 27.254.253 12,9% 99.053 550.000 150.000 300.000 22.706.302
PVProračunski viri 99.053 550.000 150.000 300.000 22.706.302
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 99.053 550.000 150.000 300.000 22.706.302
(2431) 2415-96-0083 OBVO Obvoznica Krško 26.08.1997 31.12.2020 28.564.287 34.873.425 82,4% 5.280.808 0 0 0 0
PVProračunski viri 280.808 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 280.808 0 0 0 0
PPUO Občine 5.000.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 5.000.000 0 0 0 0
(2431) 2415-96-0405 OBVO Obvoznica Solkan 23.12.1997 31.12.2020 18.786.469 19.586.362 100,0% 903 0 0 0 0
PVProračunski viri 903 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 903 0 0 0 0
(2431) 2415-96-0594 OBVO Obvoznica Bled - sever 15.06.1996 31.12.2022 5.789.972 5.483.705 99,7% 0 10.000 10.000 0 0
PVProračunski viri 0 10.000 10.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 10.000 10.000 0 0
(2431) 2415-99-0063 OBVO Obvoznica Tolmin 15.10.2004 31.12.2026 12.092.670 12.092.670 10,3% 147.912 700.000 1.419.242 2.344.396 6.406.155
PVProračunski viri 147.912 700.000 1.419.242 2.000.000 5.956.535
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 147.912 700.000 1.419.242 2.000.000 5.956.535
Stran 124 od 269 v EUR
PPUO Občine 0 0 0 344.396 449.620
7628 OBČINA TOLMIN 0 0 0 344.396 449.620
(2431) 2431-13-0006 OBVO Obvoznica Vnanje Gorice 13.09.2012 31.12.2030 22.126.977 22.126.977 0,0% 490 0 0 0 22.126.487
PVProračunski viri 490 0 0 0 22.126.487
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 490 0 0 0 22.126.487
(2431) 2431-13-0007 OBVO Hotedršica 13.09.2012 31.12.2021 5.046.174 5.735.897 24,5% 9.643 3.803.070 0 0 0
PVProračunski viri 9.643 3.070 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.643 3.070 0 0 0
PPUO Občine 0 3.800.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 3.800.000 0 0 0
(2431) 2431-13-0008 OBVO Sp. Idrija 18.09.2012 31.12.2032 12.275.331 12.275.331 0,6% 3.918 0 0 0 12.203.928
PVProračunski viri 3.918 0 0 0 12.203.928
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.918 0 0 0 12.203.928
(2431) 2431-13-0060 OBVO Obvoznica Žiri 18.09.2012 31.12.2026 7.436.582 7.436.582 13,0% 115.253 150.000 300.000 2.459.211 3.450.594
PVProračunski viri 115.253 150.000 300.000 1.184.666 3.450.594
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 115.253 150.000 300.000 1.184.666 3.450.594
PPUO Občine 0 0 0 1.274.545 0
7646 OBČINA ŽIRI 0 0 0 1.274.545 0
(2431) 2431-13-0061 OBVO Vzhodna obvoznica Ormož 11.03.2013 31.12.2027 6.693.299 6.693.299 1,2% 12.957 200.000 200.000 500.000 5.700.785
PVProračunski viri 12.957 200.000 200.000 500.000 5.700.785
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.957 200.000 200.000 500.000 5.700.785
(2431) 2431-17-0001 Obvoznica Vol če 13.07.2016 31.12.2029 7.094.951 7.094.951 0,8% 84.700 50.000 50.000 50.000 6.827.755
PVProračunski viri 84.700 50.000 50.000 50.000 6.246.053
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 84.700 50.000 50.000 50.000 6.246.053
PPUO Občine 0 0 0 0 581.702
7628 OBČINA TOLMIN 0 0 0 0 581.702
(2431) 2431-17-0005 Obvoznica Dolenjske Toplice 13.07.2016 31.12.2027 5.112.861 5.112.861 20,6% 26.895 5.000 10.000 150.000 3.885.172
PVProračunski viri 26.895 5.000 10.000 150.000 3.885.172
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 26.895 5.000 10.000 150.000 3.885.172
(2431) 2431-17-0006 Obvoznica Mirna 13.07.2016 31.12.2025 4.504.457 4.504.457 0,6% 33.489 300.000 500.000 1.000.000 2.650.159
PVProračunski viri 33.489 300.000 500.000 1.000.000 2.650.159
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 33.489 300.000 500.000 1.000.000 2.650.159
(2431) 2431-17-0011 Navezovalna cesta na Obvoznico Ilirska Bistrica 13.07.2016 31.12.2021 2.859.717 2.773.932 79,1% 675.343 75.000 0 0 0
PVProračunski viri 232.745 75.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 232.745 75.000 0 0 0
PPUO Občine 442.598 0 0 0 0
7537 OBČINA ILIRSKA BISTRICA 442.598 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0028 Severna Škofjeloška obvoznica 13.07.2016 31.12.2030 26.484.775 26.484.775 0,1% 5.063 10.000 2.000 50.000 26.380.426
PVProračunski viri 5.063 10.000 2.000 50.000 21.927.146
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.063 10.000 2.000 50.000 21.927.146
PPUO Občine 0 0 0 0 4.453.280
7622 OBČINA ŠKOFJA LOKA 0 0 0 0 4.453.280
(2431) 2431-17-0083 Obvoznica Most na So či 26.07.2016 31.12.2029 6.221.725 6.221.725 0,7% 73.312 50.000 50.000 50.000 5.966.362
PVProračunski viri 73.312 50.000 50.000 50.000 5.966.362
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 73.312 50.000 50.000 50.000 5.966.362
(2431) 2431-17-0087 Zahodna obvoznica Novo mesto 09.10.2017 31.12.2036 234.575.729 234.575.729 0,0% 104.293 500.000 50.000 50.000 233.852.703
PVProračunski viri 7.088 500.000 50.000 50.000 199.739.715
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.088 500.000 50.000 50.000 199.739.715
PPUO Občine 97.205 0 0 0 34.112.988
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 97.205 0 0 0 34.112.988
(2431) 2431-18-0008 Obvoznica Šoštanj 23.05.2017 31.12.2031 10.160.033 10.160.033 0,0% 506 5.000 5.000 0 10.147.755
PVProračunski viri 506 5.000 5.000 0 8.053.722
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 506 5.000 5.000 0 8.053.722
PPUO Občine 0 0 0 0 2.094.033
7626 OBČINA ŠOŠTANJ 0 0 0 0 2.094.033
(2431) 2431-18-0027 Obvoznica Trzin z navezavo na avtocestno omrežje 24.05.2017 31.12.2033 29.449.039 29.449.039 0,0% 0 50.000 100.000 100.000 29.197.267
PVProračunski viri 0 50.000 100.000 100.000 24.577.992
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 50.000 100.000 100.000 24.577.992
PPUO Občine 0 0 0 0 4.619.275
7522 OBČINA DOMŽALE 0 0 0 0 1.847.710
7571 OBČINA MENGEŠ 0 0 0 0 461.927
7684 OBČINA TRZIN 0 0 0 0 2.309.638
(2431) 2431-18-0050 Obvoznica Trškega jedra Rogatec 23.05.2017 31.12.2028 3.787.179 3.787.179 1,6% 56.678 50.000 50.000 0 3.623.637
PVProračunski viri 56.678 50.000 50.000 0 3.369.445
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 56.678 50.000 50.000 0 3.369.445
PPUO Občine 0 0 0 0 254.192
7607 OBČINA ROGATEC 0 0 0 0 254.192
Stran 125 od 269 v EUR
(2431) 2431-18-0052 Severna obvozna cesta Kranja 23.05.2017 31.12.2032 33.733.513 33.733.513 0,0% 0 10.000 50.000 50.000 33.623.260
PVProračunski viri 0 10.000 50.000 50.000 28.276.327
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 10.000 50.000 50.000 28.276.327
PPUO Občine 0 0 0 0 5.346.933
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 0 0 0 0 5.346.933
(2431) 2431-18-0065 Obvoznica Lenart 12.05.2017 31.12.2038 14.010.443 14.010.443 0,1% 17.193 70.000 20.000 20.000 13.879.724
PVProračunski viri 17.193 70.000 20.000 20.000 11.674.302
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 17.193 70.000 20.000 20.000 11.674.302
PPUO Občine 0 0 0 0 2.205.422
7557 OBČINA LENART 0 0 0 0 2.205.422
(2431) 2431-18-0114 Obvoznica Vodice 26.07.2017 31.12.2025 12.195.711 12.195.711 0,1% 14.244 1.430.000 3.894.701 2.816.833 4.039.427
PVProračunski viri 14.244 1.430.000 1.435.232 2.816.833 4.039.427
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 14.244 1.430.000 1.435.232 2.816.833 4.039.427
PPUO Občine 0 0 2.459.469 0 0
7638 OBČINA VODICE 0 0 2.459.469 0 0
(2431) 2431-18-0118 Obvoznica Sežana 26.07.2017 31.12.2030 13.032.268 13.032.268 0,0% 1.610 35.000 35.000 50.000 12.910.658
PVProračunski viri 1.610 35.000 35.000 50.000 11.441.494
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.610 35.000 35.000 50.000 11.441.494
PPUO Občine 0 0 0 0 1.469.164
7611 OBČINA SEŽANA 0 0 0 0 1.469.164
(2431) 2431-19-0048 Obvoznica Gabrovka 06.02.2019 31.12.2033 2.159.496 2.159.496 0,0% 0 0 0 0 2.159.496
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.511.644
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.511.644
PPUO Občine 0 0 0 0 647.852
7559 OBČINA LITIJA 0 0 0 0 647.852
2415-11-S003 Kolesarske povezave 8.021.319 14.240.000 12.349.114 9.791.475 196.206.554
(2431) 2415-05-0019 KOLE Kolesarska povezava Jesenice - Lesce - Bled 23.02.2005 31.12.2024 3.630.344 3.630.344 45,5% 51.729 200.000 500.000 700.000 548.715
PVProračunski viri 51.729 200.000 500.000 700.000 548.715
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 51.729 200.000 500.000 700.000 548.715
(2431) 2415-05-0023 KOLE Termalna pot (Radgona-Murska-Lendava-Lenti) 01.03.2005 31.12.2021 3.307.243 4.007.991 63,7% 0 1.200.000 0 0 0
PPUO Občine 0 1.200.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 1.200.000 0 0 0
(2431) 2415-05-0025 KOLE Kolesarska povezava Brezovica-Vrhnika-Logatec 01.03.2005 31.12.2033 15.380.744 15.380.744 32,1% 43.371 150.000 300.000 500.000 9.456.041
PVProračunski viri 43.371 150.000 300.000 500.000 9.456.041
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 43.371 150.000 300.000 500.000 9.456.041
(2431) 2415-07-0059 KOLE Kolesarska povezava Ptuj - Male čnik 16.08.2006 31.12.2022 2.309.195 2.309.195 24,9% 490.201 600.000 651.938 0 0
PVProračunski viri 200.295 500.000 651.938 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.295 500.000 651.938 0 0
PPUO Občine 289.906 100.000 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 289.906 100.000 0 0 0
(2431) 2415-08-0004 KOLE Želodnik - Prevoje 10.08.2007 31.12.2021 128.618 156.000 45,6% 0 70.000 0 0 0
PPUO Občine 0 70.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 70.000 0 0 0
(2431) 2415-08-0011 KOLE Rogaška Slatina-Pod četrtek-Bistrica ob Sotli 19.07.2007 31.12.2025 8.766.066 8.766.066 67,9% 74.716 500.000 600.000 600.000 1.106.092
PVProračunski viri 74.716 500.000 600.000 600.000 1.106.092
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 74.716 500.000 600.000 600.000 1.106.092
(2431) 2415-08-0015 KOLE Kočevska kolesarska povezava 10.08.2007 31.12.2022 3.676.491 4.181.462 92,6% 769.421 0 84.926 0 0
PVProračunski viri 769.421 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 769.421 0 0 0 0
PPUO Občine 0 0 84.926 0 0
7547 OBČINA KOČEVJE 0 0 84.926 0 0
(2431) 2415-08-0016 Daljinska kolesarska povezava Trbonje - Maribor 10.08.2007 31.12.2020 3.137.889 2.925.717 90,1% 498.806 0 0 0 0
PVProračunski viri 498.806 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 498.806 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0167 KOLE Daljinska kolesarska povezava v Trebnjem (H1) 16.10.2007 31.12.2029 2.880.209 2.880.208 0,9% 0 250.000 0 0 2.603.197
PVProračunski viri 0 250.000 0 0 2.603.197
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 250.000 0 0 2.603.197
(2431) 2415-10-0156 KOLE Kolesarska povezava Most na So či-Tolmin 14.08.2009 31.12.2020 779.661 879.500 90,0% 91.154 0 0 0 0
PVProračunski viri 91.154 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 91.154 0 0 0 0
(2431) 2431-13-0001 KOLE Ureditev DKP v Savinjski regiji 13.09.2012 31.12.2030 31.668.060 31.668.060 14,5% 4.009.737 1.000.000 500.000 500.000 22.215.712
PVProračunski viri 4.009.737 1.000.000 500.000 500.000 22.215.712
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.009.737 1.000.000 500.000 500.000 22.215.712
(2431) 2431-13-0002 KOLE Celje - Laško 13.09.2012 31.12.2021 5.576.295 6.767.087 72,5% 297.718 1.500.000 0 0 0
PVProračunski viri 297.718 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 297.718 0 0 0 0
Stran 126 od 269 v EUR
PPUO Občine 0 1.500.000 0 0 0
(2431) 2431-13-0003 KOLE Idrija - Mokraška vas 13.09.2012 31.12.2020 1.789.276 1.565.858 99,9% 27.888 0 0 0 0
PVProračunski viri 27.888 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 27.888 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0014 Daljinska kolesarska pot Sava-Krka BIKE 13.07.2016 31.12.2032 19.103.947 19.103.947 0,5% 94.140 250.000 500.000 1.000.000 17.176.975
PVProračunski viri 94.140 250.000 500.000 1.000.000 17.176.975
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 94.140 250.000 500.000 1.000.000 17.176.975
(2431) 2431-18-0079 Kolesarska povezava Naklo-Bohinj 25.05.2017 31.12.2032 11.688.166 11.688.166 6,8% 260.382 800.000 800.000 800.000 8.344.362
PVProračunski viri 260.382 800.000 800.000 800.000 8.344.362
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 260.382 800.000 800.000 800.000 8.344.362
(2431) 2431-18-0089 Kole. pov. Primorsko-not. in Obalno-kraške regije 13.06.2017 31.12.2029 15.151.050 15.151.050 3,1% 40.898 750.000 750.000 750.000 12.407.677
PVProračunski viri 40.898 750.000 750.000 750.000 12.407.677
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.898 750.000 750.000 750.000 12.407.677
(2431) 2431-18-0111 Državne kolesarske povezave v LUR-severni del 28.06.2017 31.12.2031 11.338.712 11.338.712 0,0% 2.025 500.000 500.000 500.000 9.836.687
PVProračunski viri 2.025 500.000 500.000 500.000 9.836.687
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.025 500.000 500.000 500.000 9.836.687
(2431) 2431-18-0112 Državne kolesarske povezave v LUR-zahodni del 28.06.2017 31.12.2029 9.668.556 9.668.556 0,0% 2.025 500.000 500.000 500.000 8.166.531
PVProračunski viri 2.025 500.000 500.000 500.000 8.166.531
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.025 500.000 500.000 500.000 8.166.531
(2431) 2431-18-0113 Kolesarska povezava Ptuj-Središ če ob Dravi 23.06.2017 31.12.2028 8.802.466 8.802.466 5,8% 55.913 750.000 500.000 500.000 6.493.464
PVProračunski viri 55.913 750.000 500.000 500.000 6.493.464
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 55.913 750.000 500.000 500.000 6.493.464
(2431) 2431-18-0131 Kolesarsko omrežje Koroške regije 31.05.2017 31.12.2028 4.585.652 4.585.652 1,7% 368.247 500.000 500.000 500.000 2.699.873
PVProračunski viri 368.247 500.000 500.000 500.000 2.699.873
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 368.247 500.000 500.000 500.000 2.699.873
(2431) 2431-18-0132 Murska kolesarska pot 31.05.2017 31.12.2032 15.086.380 15.086.380 0,0% 15.189 500.000 500.000 500.000 13.570.735
PVProračunski viri 15.189 500.000 500.000 500.000 13.570.735
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.189 500.000 500.000 500.000 13.570.735
(2431) 2431-18-0133 Kolesarsko omrežje Severne primorske 28.06.2017 31.12.2031 17.036.344 17.036.344 0,4% 56.729 250.000 500.000 500.000 15.700.642
PVProračunski viri 56.729 250.000 500.000 500.000 15.700.642
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 56.729 250.000 500.000 500.000 15.700.642
(2431) 2431-18-0136 Označitev in ureditev kolesarskih povezav 12.05.2017 31.12.2024 2.124.127 2.124.127 20,7% 108.344 250.000 500.000 441.475 480.534
PVProračunski viri 108.344 250.000 500.000 441.475 480.534
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 108.344 250.000 500.000 441.475 480.534
(2431) 2431-19-0010 Kolesarska povezava Postaja-Most na So či-Tolmin 28.12.2018 31.12.2022 4.811.669 4.123.399 0,2% 404.935 2.000.000 2.400.000 0 0
PVProračunski viri 404.935 2.000.000 2.400.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 404.935 2.000.000 2.400.000 0 0
(2431) 2431-19-0068 Kolesarske povezave Ptuj-Polj čane 15.02.2019 31.12.2028 15.492.415 15.492.414 0,0% 0 500.000 500.000 500.000 13.992.415
PVProračunski viri 0 500.000 500.000 500.000 10.893.932
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 500.000 500.000 500.000 10.893.932
PPUO Občine 0 0 0 0 3.098.483
7544 OBČINA KIDRIČEVO 0 0 0 0 967.882
7568 OBČINA MAJŠPERK 0 0 0 0 703.915
7596 MESTNA OB ČINA PTUJ 0 0 0 0 62.849
7658 OBČINA HAJDINA 0 0 0 0 238.830
7697 OBČINA MAKOLE 0 0 0 0 703.915
7699 OBČINA POLJČANE 0 0 0 0 421.092
(2431) 2431-19-0070 Kolesarska povezava MP Robi č-Kobarid-Ladra 13.12.2018 31.12.2037 7.565.567 7.565.567 0,0% 0 50.000 150.000 0 7.365.567
PVProračunski viri 0 50.000 150.000 0 7.365.567
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 50.000 150.000 0 7.365.567
(2431) 2431-19-0096 Ureditev površin za kolesarje med Framom in Morjem 01.10.2018 31.12.2022 518.517 518.517 9,0% 236.267 170.000 112.250 0 0
PVProračunski viri 236.267 170.000 112.250 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 236.267 170.000 112.250 0 0
(2431) 2431-19-0110 Dravska kolesarska pot: Dravograd - Maribor 14.05.2019 31.12.2037 29.627.736 29.627.734 0,0% 21.482 500.000 500.000 500.000 28.106.254
PVProračunski viri 21.482 500.000 500.000 500.000 22.182.663
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 21.482 500.000 500.000 500.000 22.182.663
PPUO Občine 0 0 0 0 5.923.591
7524 OBČINA DRAVOGRAD 0 0 0 0 1.363.810
7580 OBČINA MUTA 0 0 0 0 1.212.164
7593 OBČINA PODVELKA 0 0 0 0 1.081.691
7601 OBČINA RADLJE OB DRAVI 0 0 0 0 134.685
7608 OBČINA RUŠE 0 0 0 0 355.735
7666 OBČINA LOVRENC NA POHORJU 0 0 0 0 1.492.449
7677 OBČINA SELNICA OB DRAVI 0 0 0 0 283.057
(2431) 2431-19-0111 Slovensko-goriške kolesarske poti 14.05.2019 31.12.2037 17.435.081 17.435.083 0,0% 0 500.000 500.000 500.000 15.935.081
PVProračunski viri 0 500.000 500.000 500.000 13.333.736
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 500.000 500.000 500.000 13.333.736
Stran 127 od 269 v EUR
PPUO Občine 0 0 0 0 2.601.345
7528 OBČINA GORNJA RADGONA 0 0 0 0 339.608
7541 OBČINA JURŠINCI 0 0 0 0 152.112
7557 OBČINA LENART 0 0 0 0 315.946
7589 OBČINA PESNICA 0 0 0 0 164.186
7596 MESTNA OB ČINA PTUJ 0 0 0 0 925.356
7600 OBČINA RADENCI 0 0 0 0 196.574
7616 OBČINA SVETI JURIJ OB Š ČAVNICI 0 0 0 0 49.144
7618 OBČINA ŠENTILJ 0 0 0 0 164.186
7652 OBČINA CERKVENJAK 0 0 0 0 147.431
7694 OBČINA APAČE 0 0 0 0 48.515
7703 OBČINA SVETA TROJICA V SLOVENSKIH GORICAH 0 0 0 0 98.287
2415-11-S004 Modernizaci je cest 3.989.176 4.541.497 4.350.255 6.031.287 80.750.916
(2431) 2415-06-0113 MODE Cezlak - Pesek 01.01.2006 31.12.2031 28.373.559 28.373.559 17,9% 1.755.662 500.000 700.000 1.000.000 20.077.903
PVProračunski viri 1.755.662 500.000 700.000 1.000.000 20.077.903
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.755.662 500.000 700.000 1.000.000 20.077.903
(2431) 2415-07-0006 MODE Brezovica pri Gradinu - Gra čišče 16.08.2006 31.12.2021 1.305.882 1.216.353 52,2% 541.771 300.000 0 0 0
PVProračunski viri 541.771 300.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 541.771 300.000 0 0 0
(2431) 2415-07-0046 MODE Zavr č (MP Drenovec) 16.08.2006 31.12.2020 2.104.129 1.879.800 100,0% 470 0 0 0 0
PVProračunski viri 470 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 470 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0048 MODE Stari trg - Loški potok 10.08.2007 31.12.2025 2.167.861 2.167.861 7,1% 45.476 0 140.283 669.987 1.193.261
PVProračunski viri 45.476 0 140.283 669.987 1.193.261
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 45.476 0 140.283 669.987 1.193.261
(2431) 2415-08-0092 MODE Brezovica - Koprivnik 10.08.2007 31.12.2025 3.448.421 3.448.421 23,6% 9.674 200.000 200.000 500.000 1.729.045
PVProračunski viri 9.674 200.000 200.000 500.000 1.729.045
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.674 200.000 200.000 500.000 1.729.045
(2431) 2415-08-0106 MODE Zagradec - Zvir če 10.08.2007 31.12.2026 4.082.872 4.082.872 44,4% 16.380 50.000 300.000 500.000 1.404.338
PVProračunski viri 16.380 50.000 300.000 500.000 1.404.338
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 16.380 50.000 300.000 500.000 1.404.338
(2431) 2415-08-0107 MODE Velika Preska - Sopota 10.08.2007 31.12.2020 1.782.068 1.693.475 100,0% 610 0 0 0 0
PVProračunski viri 610 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 610 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0088 MODE RT-931: Ribnica na P ohorju-Ribniška ko ča 14.08.2009 31.12.2027 8.359.500 8.359.500 4,4% 1.668 0 0 0 7.990.475
PVProračunski viri 1.668 0 0 0 7.933.425
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.668 0 0 0 7.933.425
PPUO Občine 0 0 0 0 57.050
7676 OBČINA RIBNICA NA POHORJU 0 0 0 0 57.050
(2431) 2415-10-0136 MODE R3-666/8115: modernizacija S opota-Podkum 26.05.2009 31.12.2020 2.253.145 2.323.690 100,0% 1 0 0 0 0
PPUO Občine 1 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 1 0 0 0 0
(2431) 2415-95-0148 MODE R3-608/1065 Lokve- Čepovan 15.09.2000 31.12.2026 3.746.357 3.746.357 5,0% 429.750 200.000 200.000 400.000 2.412.103
PVProračunski viri 429.750 200.000 200.000 400.000 2.412.103
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 429.750 200.000 200.000 400.000 2.412.103
(2431) 2415-96-0100 MODE R3-656/3650 Dragarji-Osilnica 31.03.1999 31.12.2037 17.937.881 17.937.881 74,1% 19.818 0 0 0 4.646.528
PVProračunski viri 19.818 0 0 0 4.646.528
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 19.818 0 0 0 4.646.528
(2431) 2415-96-0102 MODE RT-919/1343 Vinica - Sinji vrh-Radenci 15.06.1998 31.12.2020 4.199.040 3.499.338 100,0% 0 0 0 0 0
PVProračunski viri 0 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 0
(2431) 2415-96-0162 MODE Sevnica -Planina 29.05.2000 31.12.2020 5.857.961 7.269.163 98,3% 100.000 0 0 0 0
PPUO Občine 100.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 100.000 0 0 0 0
(2431) 2415-97-0011 MODE Zelena meja (Slovenska vas) 01.06.1998 31.12.2037 2.504.282 2.504.282 4,5% 7.088 0 0 0 2.385.896
PVProračunski viri 7.088 0 0 0 2.385.896
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.088 0 0 0 2.385.896
(2431) 2415-97-0084 MODE R3-641/1369 Ljubljanica-Briše 09.03.1998 31.12.2021 4.589.656 4.187.847 98,7% 60.482 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 60.482 50.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 60.482 50.000 0 0 0
(2431) 2415-97-0528 MODE L Zelena meja (Pungart, Črni potok) 26.08.1998 31.12.2021 5.104.100 5.455.225 97,1% 2.449 150.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.449 150.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.449 150.000 0 0 0
(2431) 2415-98-0189 MODE Dolenja Trebuša - Spodnja Idrija 01.06.1998 31.12.2038 16.262.007 16.262.008 23,4% 38.932 75.000 150.000 300.000 11.906.475
PVProračunski viri 38.932 75.000 150.000 300.000 11.746.087
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 38.932 75.000 150.000 300.000 11.746.087
PPUO Občine 0 0 0 0 160.388
7535 OBČINA IDRIJA 0 0 0 0 160.388
Stran 128 od 269 v EUR
(2431) 2415-98-0737 MODE R3-609/1064 Predmeja-Lokve 19.09.1998 31.12.2027 3.591.373 3.591.373 6,3% 242.647 676.497 93.900 261.300 2.184.969
PVProračunski viri 242.647 676.497 93.900 261.300 2.184.969
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 242.647 676.497 93.900 261.300 2.184.969
(2431) 2415-98-0863 MODE Sol čava-Podolševa (elementar) 10.07.2000 31.12.2032 4.138.097 4.138.096 65,4% 4.050 50.000 316.072 0 1.063.247
PVProračunski viri 4.050 50.000 150.000 0 1.063.247
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.050 50.000 150.000 0 1.063.247
PPUO Občine 0 0 166.072 0 0
7679 OBČINA SOLČAVA 0 0 166.072 0 0
(2431) 2415-98-0865 MODE Žibovt-Podolševa (elementar) 10.07.2000 31.12.2034 4.202.049 4.202.049 4,1% 4.050 50.000 150.000 300.000 3.525.794
PVProračunski viri 4.050 50.000 150.000 300.000 3.359.722
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.050 50.000 150.000 300.000 3.359.722
PPUO Občine 0 0 0 0 166.072
7679 OBČINA SOLČAVA 0 0 0 0 166.072
(2431) 2431-17-0002 Posodobitev makadamskih voziš č 13.07.2016 31.12.2030 30.000.000 30.000.000 18,9% 460.262 2.100.000 2.100.000 2.100.000 18.015.292
PVProračunski viri 460.262 2.100.000 2.100.000 2.100.000 18.015.292
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 460.262 2.100.000 2.100.000 2.100.000 18.015.292
(2431) 2431-18-0103 Modernizacija Dole-Sopota 21.06.2017 31.12.2031 5.137.182 5.137.182 54,1% 247.935 140.000 0 0 2.215.590
PVProračunski viri 247.935 140.000 0 0 2.215.590
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 247.935 140.000 0 0 2.215.590
2415-11-S005 Novo gradnje cest 8.239.641 13.412.116 10.283.000 5.901.862 802.008.858
(2431) 2415-00-0125 NOVO Krško-Brežice 23.08.2000 31.12.2031 27.787.584 27.810.681 4,8% 353.296 150.000 30.000 50.000 25.952.159
PVProračunski viri 353.296 150.000 30.000 50.000 18.138.111
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 353.296 150.000 30.000 50.000 18.138.111
PPUO Občine 0 0 0 0 7.814.048
7508 OBČINA BREŽICE 0 0 0 0 7.814.048
(2431) 2415-07-0024 NOVO Četrta razvojna os (Gorenja vas - Cerkno) 16.08.2006 31.12.2036 136.298.215 136.298.216 0,6% 6.214 50.000 100.000 100.000 135.232.239
PVProračunski viri 6.214 50.000 100.000 100.000 135.232.239
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.214 50.000 100.000 100.000 135.232.239
(2431) 2415-07-0035 NOVO Tretja razvojna os (osrednji del: Celje - NM) 16.08.2006 31.12.2038 132.849.682 132.849.682 1,1% 23.009 100.000 100.000 0 131.184.102
PVProračunski viri 23.009 100.000 100.000 0 131.184.102
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 23.009 100.000 100.000 0 131.184.102
(2431) 2415-08-0067 NOVO C. Proleterskih brigad - Limbuška 10.08.2007 31.12.2023 18.804.403 18.804.403 8,3% 4.868.954 8.015.904 3.000.000 2.020.451 0
PVProračunski viri 1.868.954 2.000.000 2.000.000 2.020.451 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.868.954 2.000.000 2.000.000 2.020.451 0
PPUO Občine 3.000.000 6.015.904 1.000.000 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 3.000.000 6.015.904 1.000.000 0 0
(2431) 2415-09-0005 NOVO Poligon varne vožnje 15.07.2008 31.12.2031 2.575.000 2.575.000 3,4% 0 0 0 0 2.487.953
PVProračunski viri 0 0 0 0 2.487.953
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 2.487.953
(2431) 2415-09-0007 NOVO Navez. cesta Ljube čna-AC priklju ček Celje 29.03.2004 31.12.2022 4.521.387 4.349.922 11,4% 715.219 1.666.030 1.670.000 0 0
PVProračunski viri 715.219 1.666.030 1.670.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 715.219 1.666.030 1.670.000 0 0
(2431) 2415-10-0047 NOVO ALU. Komen 14.08.2009 31.12.2028 2.010.300 2.010.300 0,1% 490 0 0 0 2.007.584
PVProračunski viri 490 0 0 0 1.755.237
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 490 0 0 0 1.755.237
PPUO Občine 0 0 0 0 252.347
7548 OBČINA KOMEN 0 0 0 0 252.347
(2431) 2415-10-0126 NOVO R3-661/1210: novogradnja Metlika-Draši či 14.08.2009 31.12.2029 5.524.500 5.524.500 0,0% 810 0 0 0 5.523.690
PVProračunski viri 810 0 0 0 5.523.690
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 810 0 0 0 5.523.690
(2431) 2415-10-0128 NOVO R3-664/2501: obvoznica Novo mesto-Šmihel 14.08.2009 31.12.2027 3.814.500 3.814.500 0,1% 6.076 10.000 250.000 300.000 3.245.720
PVProračunski viri 6.076 10.000 250.000 300.000 3.245.720
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.076 10.000 250.000 300.000 3.245.720
(2431) 2415-10-0159 NOVO Navez. cesta Teharje-AC priklju ček Celje V 14.08.2009 31.12.2026 6.387.509 6.387.509 17,7% 333.240 200.000 150.000 300.000 4.576.794
PVProračunski viri 333.240 200.000 150.000 300.000 4.019.682
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 333.240 200.000 150.000 300.000 4.019.682
PPUO Občine 0 0 0 0 557.112
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 0 0 0 0 557.112
(2431) 2415-85-0491 NOVO Hotemaže-Britof 01.06.1998 31.12.2023 6.578.150 6.578.149 48,3% 48.672 1.137.583 1.900.000 336.411 0
PVProračunski viri 48.672 1.137.583 1.000.000 336.411 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 48.672 1.137.583 1.000.000 336.411 0
PPUO Občine 0 0 900.000 0 0
7617 OBČINA ŠENČUR 0 0 900.000 0 0
(2431) 2415-98-0543 NOVO Hrastnik-Zidani Most 11.10.2000 31.12.2035 102.356.832 102.356.832 9,8% 1.356.957 813.000 2.093.000 2.000.000 86.403.272
PVProračunski viri 1.356.957 813.000 2.093.000 2.000.000 86.403.272
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.356.957 813.000 2.093.000 2.000.000 86.403.272
Stran 129 od 269 v EUR
(2431) 2431-13-0017 NOVO Navezovalna cesta Dramlje-Šentjur 13.09.2012 31.12.2031 31.966.703 31.966.703 0,3% 21.505 500.000 500.000 500.000 30.360.149
PVProračunski viri 21.505 500.000 500.000 500.000 30.360.149
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 21.505 500.000 500.000 500.000 30.360.149
(2431) 2431-18-0039 Novogradnja Trbovlje-avtocesta A1 24.05.2017 31.12.2036 221.974.807 221.974.807 0,0% 1.013 10.000 10.000 50.000 221.903.794
PVProračunski viri 1.013 10.000 10.000 50.000 179.381.478
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.013 10.000 10.000 50.000 179.381.478
PPUO Občine 0 0 0 0 42.522.316
7629 OBČINA TRBOVLJE 0 0 0 0 29.765.621
7650 OBČINA BRASLOV ČE 0 0 0 0 4.252.232
7673 OBČINA PREBOLD 0 0 0 0 8.504.463
(2431) 2431-18-0066 Navezovalna cesta Zavr č-priključek Formin 05.06.2017 31.12.2030 20.739.289 20.739.288 1,0% 355.423 84.454 10.000 10.000 20.274.758
PVProračunski viri 355.423 84.454 10.000 10.000 14.103.056
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 355.423 84.454 10.000 10.000 14.103.056
PPUO Občine 0 0 0 0 6.171.702
7527 OBČINA GORIŠNICA 0 0 0 0 5.554.532
7643 OBČINA ZAVRČ 0 0 0 0 617.170
(2431) 2431-18-0098 Novogradnja ceste Lucija-Dragonja 21.06.2017 31.12.2032 36.462.807 36.462.807 0,0% 1.806 15.000 15.000 15.000 36.416.001
PVProračunski viri 1.806 15.000 15.000 15.000 32.779.866
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.806 15.000 15.000 15.000 32.779.866
PPUO Občine 0 0 0 0 3.636.135
7590 OBČINA PIRAN 0 0 0 0 3.636.135
(2431) 2431-18-0143 Prestavitev trase ceste Strmec - Mangart 25.01.2018 31.12.2030 935.564 935.564 3,3% 30.000 0 0 0 875.035
PVProračunski viri 30.000 0 0 0 875.035
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 0 0 0 875.035
(2431) 2431-19-0037 Izvennivojska navezava Trebnje 14.12.2018 31.12.2033 7.457.195 7.457.195 0,0% 0 300.000 100.000 0 7.057.195
PVProračunski viri 0 300.000 100.000 0 6.708.798
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 300.000 100.000 0 6.708.798
PPUO Občine 0 0 0 0 348.397
7630 OBČINA TREBNJE 0 0 0 0 348.397
(2431) 2431-19-0038 Novogradnja ceste Kranj - Škofja Loka 08.11.2018 31.12.2036 18.076.491 18.068.491 0,0% 0 50.000 50.000 0 17.976.491
PVProračunski viri 0 50.000 50.000 0 16.599.743
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 50.000 50.000 0 16.599.743
PPUO Občine 0 0 0 0 1.376.748
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 0 0 0 0 688.374
7622 OBČINA ŠKOFJA LOKA 0 0 0 0 688.374
(2431) 2431-19-0039 Novogradnja ceste Kidri čeva-Polule v Celju 17.01.2019 31.12.2037 55.227.758 55.227.758 0,0% 0 50.000 10.000 0 55.167.758
PVProračunski viri 0 50.000 10.000 0 51.216.481
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 50.000 10.000 0 51.216.481
PPUO Občine 0 0 0 0 3.951.277
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 0 0 0 0 3.951.277
(2431) 2431-19-0049 Nadomestna cesta Ilirska Bistrica-Grda Draga 14.11.2018 31.12.2037 6.502.109 6.502.109 0,0% 2.204 50.000 75.000 0 6.374.905
PVProračunski viri 2.204 50.000 75.000 0 5.837.684
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.204 50.000 75.000 0 5.837.684
PPUO Občine 0 0 0 0 537.221
7537 OBČINA ILIRSKA BISTRICA 0 0 0 0 537.221
(2431) 2431-20-0029 Navezovalna cesta tretje razvojne osi Slov. Gradec 27.11.2019 31.12.2028 9.763.253 9.359.259 0,1% 114.755 210.145 220.000 220.000 8.989.259
PVProračunski viri 114.755 210.145 220.000 220.000 8.226.175
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 114.755 210.145 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 220.000 220.000 8.226.175
PPUO Občine 0 0 0 0 763.084
7612 MESTNA OB ČINA SLOVENJ GRADEC 0 0 0 0 763.084
2415-11-S006 Okoljevarstveni pro jekti 1.336.541 2.730.903 5.464.585 2.311.227 10.269.115
(2431) 2415-11-0017 OKOL Sanacije zaradi hrupa 19.08.2010 31.12.2020 2.658.137 2.750.000 100,0% 0 0 0 0 0
(2431) 2431-13-0059 OKOL Odvodnjavanje padavinskih voda 13.09.2012 31.12.2022 600.600 600.600 25,1% 15.493 200.000 245.807 0 0
PVProračunski viri 15.493 200.000 245.807 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.493 200.000 245.807 0 0
(2431) 2431-14-0017 OKOL Ukrepi zaradi prekomerne obremenitve okolja 20.08.2013 31.12.2022 1.800.000 1.800.000 32,7% 248.185 500.000 568.324 0 0
PVProračunski viri 248.185 500.000 568.324 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 248.185 500.000 568.324 0 0
(2431) 2431-16-0013 OKOL Monitoringi 21.08.2015 31.12.2028 5.000.000 5.000.000 32,2% 29.229 350.000 350.000 350.000 2.338.208
PVProračunski viri 29.229 350.000 350.000 350.000 2.338.208
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 29.229 350.000 350.000 350.000 2.338.208
(2431) 2431-17-0075 Ukrepi za zaš čito dvoživk 2017-2018 02.08.2016 31.12.2021 525.973 525.973 49,6% 36.792 263.247 0 0 0
PVProračunski viri 36.792 263.247 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 36.792 263.247 0 0 0
Stran 130 od 269 v EUR
(2431) 2431-19-0001 Zaščita dvoživk - LIFE projekt 28.12.2018 31.12.2025 3.421.144 3.386.881 0,4% 55.369 117.656 2.778.110 461.227 8.782
PVProračunski viri 47.318 95.478 2.254.436 381.413 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 47.318 95.478 2.254.436 381.413 0
PPUO Občine 8.051 22.178 523.674 79.814 8.782
7531 OBČINA GROSUPLJE 8.051 22.178 523.674 79.814 8.782
(2431) 2431-19-0033 Protihrupni ukrepi na državnih cestah 17.12.2018 31.12.2027 6.496.827 6.496.827 4,5% 374.098 1.000.000 1.000.000 1.000.000 3.122.729
PVProračunski viri 374.098 1.000.000 1.000.000 1.000.000 3.122.729
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 374.098 1.000.000 1.000.000 1.000.000 3.122.729
(2431) 2431-20-0007 Sanacije zaradi hrupa Slovenske Konjice 06.08.2019 31.12.2022 372.344 372.344 0,0% 0 150.000 222.344 0 0
PVProračunski viri 0 150.000 222.344 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 150.000 222.344 0 0
(2431) 2431-20-0008 Sanacije zaradi hrupa Hrušica-Javornik 06.08.2019 31.12.2027 6.326.772 6.326.772 7,4% 577.376 150.000 300.000 500.000 4.799.396
PVProračunski viri 577.376 150.000 300.000 500.000 4.799.396
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 577.376 150.000 300.000 500.000 4.799.396
2415-11-S007 Premostitveni pro jekti 12.485.774 15.404.269 20.412.405 19.300.017 113.341.219
(2431) 2415-00-0022 OBJR Pesnica v Dornavi 21.02.2000 31.12.2023 505.715 505.715 20,6% 78.793 30.000 300.000 30.843 0
PVProračunski viri 78.793 30.000 300.000 30.843 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 78.793 30.000 300.000 30.843 0
(2431) 2415-01-0022 OBND Most čez Mežo v Koprivni 16.03.2001 31.12.2029 405.890 405.891 11,0% 405 0 0 0 360.803
PVProračunski viri 405 0 0 0 360.803
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 360.803
(2431) 2415-01-0035 OBND Viadukt Macesnik 16.03.2001 31.12.2030 650.065 650.065 12,0% 0 0 0 0 572.031
PVProračunski viri 0 0 0 0 572.031
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 572.031
(2431) 2415-02-0017 OBND Potok v Zg. Leskovcu 21.12.2001 31.12.2026 1.777.190 1.777.190 3,1% 405 80.000 70.000 150.000 1.421.650
PVProračunski viri 405 80.000 70.000 150.000 1.421.650
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 80.000 70.000 150.000 1.421.650
(2431) 2415-02-0058 OBJN Središ če ob Dravi (križ. z žel.) 26.01.2002 31.12.2031 3.626.914 3.626.915 12,6% 54.232 50.000 50.000 0 3.020.918
PVProračunski viri 54.232 50.000 50.000 0 3.020.918
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 54.232 50.000 50.000 0 3.020.918
(2431) 2415-02-0068 OBJR Piševec v Grintovcu 25.04.2002 31.12.2024 661.829 661.829 10,0% 16.405 20.000 30.000 400.000 129.284
PVProračunski viri 16.405 20.000 30.000 400.000 129.284
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 16.405 20.000 30.000 400.000 129.284
(2431) 2415-02-0074 OBJS Most čez Pesnico v Senarski 25.04.2002 31.12.2021 395.741 395.741 46,9% 323.079 9.297 0 0 0
PVProračunski viri 323.079 9.297 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 323.079 9.297 0 0 0
(2431) 2415-02-0087 OBJR Podvoz za žel. pod Prelovcem 24.04.2002 31.12.2025 222.870 222.870 21,1% 0 0 0 0 175.939
PVProračunski viri 0 0 0 0 175.939
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 175.939
(2431) 2415-02-0088 OBJR Most čez Čabranko v Podplanini 24.04.2002 31.12.2023 333.835 333.835 0,8% 0 1.500 20.000 309.649 0
PVProračunski viri 0 1.500 20.000 309.649 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 1.500 20.000 309.649 0
(2431) 2415-02-0089 OBJR Most čez Kolpo v Bosljivi Loki 24.04.2002 31.12.2024 759.472 759.472 0,1% 0 500 30.000 150.000 578.182
PVProračunski viri 0 500 30.000 150.000 578.182
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 500 30.000 150.000 578.182
(2431) 2415-02-0095 OBND Most čez Bodonski potok v Puževcih 24.04.2002 31.12.2021 735.070 864.309 99,1% 323.016 1.500 0 0 0
PVProračunski viri 323.016 1.500 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 323.016 1.500 0 0 0
(2431) 2415-03-0006 OBND Most čez Sevnično v Vejicah 01.06.2003 31.12.2022 284.346 284.346 7,0% 3.038 15.000 247.729 0 0
PVProračunski viri 3.038 15.000 247.729 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.038 15.000 247.729 0 0
(2431) 2415-06-0062 OBJS Most čez Grajeno v Ptuju 26.09.2005 31.12.2022 542.240 542.240 21,1% 27.837 300.000 122.752 0 0
PVProračunski viri 27.837 300.000 122.752 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 27.837 300.000 122.752 0 0
(2431) 2415-06-0063 OBJR Most in križiš če Rašica 01.03.2006 31.12.2025 1.775.728 1.775.728 9,1% 8.276 30.000 40.000 500.000 1.039.791
PVProračunski viri 8.276 30.000 40.000 500.000 1.039.791
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.276 30.000 40.000 500.000 1.039.791
(2431) 2415-08-0133 OBJS Most čez Dravo v Borlu (PT0161) 10.08.2007 31.12.2025 1.382.550 1.382.550 4,0% 1.924 50.000 150.000 300.000 827.642
PVProračunski viri 1.924 50.000 150.000 300.000 827.642
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.924 50.000 150.000 300.000 827.642
(2431) 2415-08-0134 OBJS Most čez Savo v Kranju (KR0147) 18.04.2011 31.12.2020 4.654.171 4.828.462 94,0% 2.817.678 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.817.678 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.817.678 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0135 OBJS Most čez Savo v Kranju (KR0044) 10.08.2007 31.12.2020 2.290.700 2.853.823 94,3% 134.233 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.233 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.233 0 0 0 0
Stran 131 od 269 v EUR
PPUO Občine 130.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 130.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0140 OBND Most čez Savinjo v Rimskih Toplicah (CE0048) 10.08.2007 31.12.2024 4.927.728 4.927.728 4,4% 86.811 100.000 1.141.733 1.925.974 1.469.738
PVProračunski viri 86.811 100.000 120.000 1.925.974 1.469.738
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 86.811 100.000 120.000 1.925.974 1.469.738
PPUO Občine 0 0 1.021.733 0 0
7556 OBČINA LAŠKO 0 0 1.021.733 0 0
(2431) 2415-08-0141 OBJR Most čez kanal Drave SD1 pri Dogošah (MB 0165) 10.08.2007 31.12.2027 599.761 599.760 9,0% 405 0 0 0 545.654
PVProračunski viri 405 0 0 0 545.654
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 545.654
(2431) 2415-08-0142 OBJR Most čez Dravo v Zgornjem Dupleku (MB 0166) 10.08.2007 31.12.2024 962.532 962.532 5,1% 405 50.000 150.000 300.000 413.294
PVProračunski viri 405 50.000 150.000 300.000 413.294
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 50.000 150.000 300.000 413.294
(2431) 2415-08-0144 OBJS Most čez Kanal SD1 V Zlatoli čju (MB0025) 10.08.2007 31.12.2022 989.424 942.338 4,8% 18.865 900.000 40.000 0 0
PVProračunski viri 18.865 900.000 40.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 18.865 900.000 40.000 0 0
(2431) 2415-08-0146 OBJS Nadvoz za tovorni promet v Šentilju (MB 0035) 10.08.2007 31.12.2028 560.000 560.000 0,2% 405 0 0 0 558.524
PVProračunski viri 405 0 0 0 558.524
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 558.524
(2431) 2415-10-0001 OBJR Most čez potok v Notranjih Goricah 25.01.2010 31.12.2023 190.500 190.500 1,8% 1.519 40.000 40.000 106.003 0
PVProračunski viri 1.519 40.000 40.000 106.003 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.519 40.000 40.000 106.003 0
(2431) 2415-10-0002 OBJS Mostova čez Hudinjo v Celju 05.10.2009 31.12.2027 924.343 924.342 0,9% 0 0 0 0 915.764
PVProračunski viri 0 0 0 0 915.764
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 915.764
(2431) 2415-10-0003 OBJR Most čez Martinjš čico v Martinjaku 26.11.2009 31.12.2021 256.096 298.502 42,7% 121.169 130.000 0 0 0
PVProračunski viri 121.169 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 121.169 0 0 0 0
PPUO Občine 0 130.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 130.000 0 0 0
(2431) 2415-10-0005 OBJR Most čez Poljansko Soro v Gorenji vasi 26.11.2009 31.12.2022 867.000 867.000 1,3% 10.282 650.000 200.891 0 0
PVProračunski viri 10.282 650.000 200.891 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.282 650.000 200.891 0 0
(2431) 2415-10-0006 OBND Štiri objekti na cesti na Črnivec 30.11.2009 31.12.2021 1.392.346 1.688.000 42,5% 6.520 800.000 0 0 0
PVProračunski viri 6.520 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.520 0 0 0 0
PPUO Občine 0 800.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 800.000 0 0 0
(2431) 2415-10-0009 OBJR Hudournik pri Ko či na Gozdu 26.11.2009 31.12.2023 342.500 342.500 1,9% 506 2.000 30.000 304.082 0
PVProračunski viri 506 2.000 30.000 304.082 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 506 2.000 30.000 304.082 0
(2431) 2415-10-0010 OBJR Most čez Zgornji žlebi pri Ko či na Gozdu 26.11.2009 31.12.2023 378.810 378.810 1,6% 2.582 2.000 20.000 349.157 0
PVProračunski viri 2.582 2.000 20.000 349.157 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.582 2.000 20.000 349.157 0
(2431) 2415-10-0011 OBJR Most čez potok v Senarski 26.11.2009 31.12.2029 489.000 489.000 0,4% 2.126 0 0 0 485.215
PVProračunski viri 2.126 0 0 0 485.215
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.126 0 0 0 485.215
(2431) 2415-10-0012 OBND I nundacija v Mostjah 26.11.2009 31.12.2026 349.000 349.000 0,6% 1.620 0 0 0 345.418
PVProračunski viri 1.620 0 0 0 345.418
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.620 0 0 0 345.418
(2431) 2415-10-0013 OBJS Most čez Savo v Tacnu 26.11.2009 31.12.2020 870.489 954.400 93,4% 835.918 0 0 0 0
PVProračunski viri 835.918 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 835.918 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0014 OBJR Inundacija Ljutomer 26.10.2009 31.12.2020 338.389 323.099 99,4% 14.894 0 0 0 0
PVProračunski viri 14.894 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 14.894 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0017 OBJN Nadvoz železnice na Cankarjevi cesti 04.01.2010 31.12.2026 184.209 184.210 9,7% 405 0 0 0 166.000
PVProračunski viri 405 0 0 0 166.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 166.000
(2431) 2415-10-0021 OBND Most čez Bodonski potok v Zenkovcih 26.11.2009 31.12.2022 191.131 191.131 9,9% 9.284 100.000 68.025 0 0
PVProračunski viri 9.284 100.000 68.025 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.284 100.000 68.025 0 0
(2431) 2415-10-0022 PROP Most čez potok v Sotini 26.11.2009 31.12.2026 236.356 236.356 0,6% 810 0 0 0 234.411
PVProračunski viri 810 0 0 0 234.411
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 810 0 0 0 234.411
Stran 132 od 269 v EUR
(2431) 2415-10-0023 OBJS Most čez potok Bistrica v Bistrici 26.11.2009 31.12.2028 424.281 424.281 5,0% 405 0 0 0 402.454
PVProračunski viri 405 0 0 0 402.454
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 402.454
(2431) 2415-10-0024 OBJN Sevnica-nadvoz čez železnico 14.08.2009 31.12.2031 9.969.500 9.969.500 4,5% 1.008.549 100.000 86.000 150.000 8.175.043
PVProračunski viri 1.008.549 100.000 86.000 150.000 8.175.043
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.008.549 100.000 86.000 150.000 8.175.043
(2431) 2415-10-0025 OBJN G1-5 Rade če-Boštanj: most čez Savo na Logu 14.08.2009 31.12.2037 12.604.207 12.604.207 3,4% 189.379 150.000 250.000 0 11.617.660
PVProračunski viri 189.379 150.000 250.000 0 8.998.841
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 189.379 150.000 250.000 0 8.998.841
PPUO Občine 0 0 0 0 2.618.819
7610 OBČINA SEVNICA 0 0 0 0 2.618.819
(2431) 2415-10-0026 OBJR Rekonstrukcija mostu čez Savo 14.08.2009 31.12.2032 4.019.500 4.019.500 0,2% 911 40.000 40.000 0 3.931.552
PVProračunski viri 911 40.000 40.000 0 3.931.552
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 911 40.000 40.000 0 3.931.552
(2431) 2415-10-0027 OBJR Nadvoz čez želez. progo Zidani Most-Dobova 14.08.2009 31.12.2024 4.979.700 4.979.700 15,4% 4.050 500.000 200.000 2.039.346 1.470.922
PVProračunski viri 4.050 500.000 200.000 2.039.346 1.470.922
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.050 500.000 200.000 2.039.346 1.470.922
(2431) 2415-10-0029 OBJR Most čez Tolminko v Tolminu 30.11.2009 31.12.2021 555.482 472.560 98,0% 436.239 1.000 0 0 0
PVProračunski viri 436.239 1.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 436.239 1.000 0 0 0
(2431) 2415-10-0030 OBJS Most čez Sočo v Mostu na So či 26.11.2009 31.12.2025 1.951.582 1.951.583 5,3% 0 70.000 100.000 300.000 1.378.834
PVProračunski viri 0 70.000 100.000 300.000 658.061
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 70.000 100.000 300.000 658.061
PPUO Občine 0 0 0 0 720.773
7628 OBČINA TOLMIN 0 0 0 0 720.773
(2431) 2415-10-0031 OBJS Most čez Bolsko v Brodeh v km 8,760 13.10.2009 31.12.2023 429.286 429.286 2,9% 2.025 40.000 60.000 316.816 0
PVProračunski viri 2.025 40.000 60.000 316.816 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.025 40.000 60.000 316.816 0
(2431) 2415-10-0032 OBJS Most čez Bolsko v Brodeh v km 9,050 26.11.2009 31.12.2023 404.252 404.252 6,9% 2.138 5.000 150.000 221.327 0
PVProračunski viri 2.138 5.000 150.000 221.327 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.138 5.000 150.000 221.327 0
(2431) 2415-10-0033 OBJR Most čez Medijo v Izlakah 05.10.2009 31.12.2026 267.335 267.335 0,8% 1.215 0 0 0 264.689
PVProračunski viri 1.215 0 0 0 264.689
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.215 0 0 0 264.689
(2431) 2415-97-0346 OBJS Most čez Višnjico v Višnji G. 18.04.2001 31.12.2026 478.828 478.828 17,8% 1.519 20.000 30.000 0 342.343
PVProračunski viri 1.519 20.000 30.000 0 342.343
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.519 20.000 30.000 0 342.343
(2431) 2415-98-0229 OBJN Most čez Kotredešico 04.10.2000 31.12.2020 3.151.959 3.312.470 100,0% 1 0 0 0 0
(2431) 2415-98-0256 OBJR Most čez Mlinco v Krajah 01.06.1998 31.12.2020 395.294 390.037 99,5% 288.292 0 0 0 0
PVProračunski viri 288.292 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 288.292 0 0 0 0
(2431) 2415-98-0286 OBJR Most čez Črnec v Po čehovi 01.06.1998 31.12.2021 300.889 319.989 65,0% 189.253 100.000 0 0 0
PVProračunski viri 189.253 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 189.253 0 0 0 0
PPUO Občine 0 100.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 100.000 0 0 0
(2431) 2415-98-0306 OBJS Nadhod za pešce v Žalcu 01.06.1998 31.12.2026 327.874 327.874 11,6% 405 600 8.000 0 280.897
PVProračunski viri 405 600 8.000 0 203.955
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 600 8.000 0 203.955
PPUO Občine 0 0 0 0 76.942
7688 OBČINA ŽALEC 0 0 0 0 76.942
(2431) 2415-98-0317 OBJS Most čez Dragonjo v Dragonji 01.10.2005 31.12.2023 515.048 515.048 23,0% 36.260 20.000 100.000 264.991 0
PVProračunski viri 36.260 20.000 100.000 264.991 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 36.260 20.000 100.000 264.991 0
(2431) 2415-98-0338 OBND Most čez Lahovko v Ligojni 01.06.1998 31.12.2020 357.786 319.058 98,1% 325.561 0 0 0 0
PVProračunski viri 325.561 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 325.561 0 0 0 0
(2431) 2415-98-0371 OBJR Most čez Zabrežnik v Selu 01.06.1998 31.12.2020 321.020 350.792 100,0% 2.087 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.087 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.087 0 0 0 0
(2431) 2415-98-0377 OBJS Plaz v Rimskih Toplicah 01.06.1998 31.12.2020 469.773 394.751 100,0% 0 0 0 0 0
Stran 133 od 269 v EUR
(2431) 2415-98-0388 OBJS Most čez Muro v Petišovcih 01.07.2005 31.12.2027 2.763.383 2.763.382 4,4% 97.102 50.000 120.000 0 2.374.562
PVProračunski viri 97.102 50.000 120.000 0 1.674.562
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 97.102 50.000 120.000 0 1.674.562
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 0 0 700.000
(2431) 2415-98-0398 OBJR Most čez Orehovico v Izlakah 01.06.1998 31.12.2023 461.506 461.506 12,3% 4.050 50.000 250.000 104.366 0
PVProračunski viri 4.050 50.000 250.000 104.366 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.050 50.000 250.000 104.366 0
(2431) 2415-98-9001 OBJS Manjša intervencijska popravila objektov 19.02.1999 31.12.2021 4.764.420 3.970.744 99,4% 51.503 1.900 0 0 0
PVProračunski viri 51.503 1.900 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 51.503 1.900 0 0 0
(2431) 2415-98-9046 OBJS Popravila lesenih mostov 19.02.1999 31.12.2022 2.288.559 2.022.517 98,2% 1.047 20.000 20.000 0 0
PVProračunski viri 1.047 20.000 20.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.047 20.000 20.000 0 0
(2431) 2415-98-9084 OBJS Manjše sanacije objektov 01.01.1999 31.12.2020 2.057.452 1.739.188 99,9% 117.757 0 0 0 0
PVProračunski viri 117.757 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 117.757 0 0 0 0
(2431) 2415-99-9002 PROP Novogradnje propustov-mostov 15.06.1999 31.12.2021 613.301 612.702 95,9% 1 25.000 0 0 0
PVProračunski viri 0 25.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 25.000 0 0 0
(2431) 2431-13-0020 OBJS Most čez kanal Drave SD1 pri Miklavžu 13.09.2012 31.12.2026 2.212.615 2.212.615 0,2% 2.849 40.000 150.000 300.000 1.716.605
PVProračunski viri 2.849 40.000 150.000 300.000 1.716.605
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.849 40.000 150.000 300.000 1.716.605
(2431) 2431-13-0021 OBJR Elementar - objekti 13.09.2012 31.12.2020 4.268.791 3.600.000 98,7% 56.229 0 0 0 0
PVProračunski viri 56.229 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 56.229 0 0 0 0
(2431) 2431-13-0027 OBJR Most čez Gračnico v Jurkloštru CE0055 13.09.2012 31.12.2023 480.000 480.000 0,1% 0 40.000 150.000 289.595 0
PVProračunski viri 0 40.000 150.000 289.595 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 40.000 150.000 289.595 0
(2431) 2431-13-0031 OBJR Most čez Potok v Tržiš ču 13.09.2012 31.12.2026 480.000 480.000 0,1% 0 0 0 0 479.595
PVProračunski viri 0 0 0 0 479.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 479.595
(2431) 2431-13-0032 OBJR Most čez Ozlenš ček v Ozeljanu 13.09.2012 31.12.2026 330.000 330.000 1,2% 0 0 0 0 325.948
PVProračunski viri 0 0 0 0 325.948
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 325.948
(2431) 2431-13-0033 OBJR Inundacija pri Ajševici 13.09.2012 31.12.2023 380.000 380.000 8,0% 1.211 15.000 300.000 34.076 0
PVProračunski viri 1.211 15.000 300.000 34.076 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.211 15.000 300.000 34.076 0
(2431) 2431-13-0034 OBJR Nadvoz preko železnice pri Vol čji Dragi 13.09.2012 31.12.2024 650.000 650.000 0,9% 27.834 15.000 40.000 150.000 416.153
PVProračunski viri 27.834 15.000 40.000 150.000 416.153
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 27.834 15.000 40.000 150.000 416.153
(2431) 2431-13-0035 OBJR Nadvoz preko železnice pri Dornberku 13.09.2012 31.12.2027 580.000 580.000 0,0% 405 0 0 0 579.595
PVProračunski viri 405 0 0 0 579.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 579.595
(2431) 2431-13-0036 OBJR Most preko Vipave pri Zaloš čah 13.09.2012 31.12.2027 1.200.000 1.200.000 0,5% 6.208 0 0 0 1.193.792
PVProračunski viri 6.208 0 0 0 1.193.792
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.208 0 0 0 1.193.792
(2431) 2431-13-0041 OBJR Nadvoz preko železnice v Sežani 13.09.2012 31.12.2026 420.000 420.000 0,1% 405 0 10.000 0 409.595
PVProračunski viri 405 0 10.000 0 409.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 10.000 0 409.595
(2431) 2431-13-0042 OBJR Most čez Kroparico pri Kropi 13.09.2012 31.12.2024 350.000 350.000 0,3% 405 0 0 0 348.785
PVProračunski viri 405 0 0 0 348.785
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 348.785
(2431) 2431-13-0044 OBJR Most preko Kamniške Bele pri Kam. Bistrici 13.09.2012 31.12.2024 350.000 350.000 1,9% 5.569 5.000 5.000 50.000 283.418
PVProračunski viri 5.569 5.000 5.000 50.000 283.418
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.569 5.000 5.000 50.000 283.418
(2431) 2431-13-0045 OBJR Most čez Pogorelco pri Šmartnem 13.09.2012 31.12.2026 350.000 350.000 1,1% 405 0 0 0 346.264
PVProračunski viri 405 0 0 0 346.264
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 346.264
(2431) 2431-13-0046 OBJR Most preko Šklendrovco pri Šklemdrovcu 13.09.2012 31.12.2020 334.247 330.000 87,8% 299.235 0 0 0 0
PVProračunski viri 299.235 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 299.235 0 0 0 0
(2431) 2431-13-0047 OBJR Most čez Cerkovnik pri Vuzenici 13.09.2012 31.12.2024 650.000 650.000 2,9% 11.003 50.000 150.000 400.000 29.054
PVProračunski viri 11.003 50.000 150.000 400.000 29.054
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.003 50.000 150.000 400.000 29.054
Stran 134 od 269 v EUR
(2431) 2431-13-0048 OBJR Most čez Bistrico pri Bistriškem jarku 13.09.2012 31.12.2020 476.791 400.000 97,3% 469.577 0 0 0 0
PVProračunski viri 469.577 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 469.577 0 0 0 0
(2431) 2431-13-0049 OBJR Most čez Črnovo pri Jurgovem 13.09.2012 31.12.2026 280.000 280.000 0,0% 405 0 0 0 279.546
PVProračunski viri 405 0 0 0 279.546
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 279.546
(2431) 2431-13-0050 OBJR Most čez Kolarico pri Šmiklavžu 13.09.2012 31.12.2026 350.000 350.000 7,3% 8.333 0 0 0 323.884
PVProračunski viri 8.333 0 0 0 323.884
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.333 0 0 0 323.884
(2431) 2431-13-0051 OBJR Most čez Kučnico pri Koravcih 13.09.2012 31.12.2027 650.000 650.000 0,1% 405 0 0 0 649.595
PVProračunski viri 405 0 0 0 649.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 649.595
(2431) 2431-13-0052 OBJR Most čez Bodonski potok pri Zenkovcih MS 0329 13.09.2012 31.12.2026 420.000 420.000 0,9% 2.532 0 0 0 416.382
PVProračunski viri 2.532 0 0 0 416.382
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.532 0 0 0 416.382
(2431) 2431-13-0053 OBJR Inundacija pri Brezovici 13.09.2012 31.12.2026 330.000 330.000 0,1% 405 0 0 0 329.595
PVProračunski viri 405 0 0 0 329.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 329.595
(2431) 2431-13-0055 OBJR Most čez Sotlo pri Stari vasi 13.09.2012 31.12.2027 1.000.000 1.000.000 0,0% 405 0 0 0 999.595
PVProračunski viri 405 0 0 0 506.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 506.595
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 0 0 493.000
(2431) 2431-13-0056 OBJR Most čez Sušico pri Šutni 13.09.2012 31.12.2022 488.954 550.000 0,2% 3.494 470.000 15.000 0 0
PVProračunski viri 3.494 470.000 15.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.494 470.000 15.000 0 0
(2431) 2431-13-0057 OBJR Most čez potok pri Dornavi 13.09.2012 31.12.2026 350.000 350.000 0,6% 700 5.000 3.000 0 339.397
PVProračunski viri 700 5.000 3.000 0 339.397
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 700 5.000 3.000 0 339.397
(2431) 2431-14-0004 OBJR Most čez Dravinjo v Bregu pri Majšperku 20.08.2013 31.12.2026 190.794 190.794 0,2% 405 0 0 0 190.389
PVProračunski viri 405 0 0 0 190.389
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 190.389
(2431) 2431-14-0005 OBJR Viadukt čez Cenovo gubo pri Trži ču 20.08.2013 31.12.2024 1.501.289 1.501.289 1,8% 9.518 200.000 400.000 400.000 471.478
PVProračunski viri 9.518 200.000 400.000 400.000 471.478
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.518 200.000 400.000 400.000 471.478
(2431) 2431-14-0006 OBJR Most čez Savinjo v Letušu 19.08.2013 31.12.2021 1.153.462 1.398.000 8,5% 12.628 1.050.000 0 0 0
PVProračunski viri 12.628 1.050.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.628 1.050.000 0 0 0
(2431) 2431-14-0007 OBJR Most čez Savo v Brežicah 19.08.2013 31.12.2028 6.066.000 6.066.000 0,0% 658 0 0 0 6.064.582
PVProračunski viri 658 0 0 0 6.064.582
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 658 0 0 0 6.064.582
(2431) 2431-14-0008 OBJR Most čez Muro v Bistrici 19.08.2013 31.12.2029 3.557.000 3.557.000 0,0% 7.088 0 0 0 3.549.912
PVProračunski viri 7.088 0 0 0 3.549.912
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.088 0 0 0 3.549.912
(2431) 2431-14-0009 OBJR Most čez Veliko Krko pri Šalovcih 20.08.2013 31.12.2026 474.000 474.000 0,0% 6.076 0 0 0 467.924
PVProračunski viri 6.076 0 0 0 467.924
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.076 0 0 0 467.924
(2431) 2431-14-0011 OBJR Reko. ceste in dveh objektov pri Horjulu 19.08.2013 31.12.2025 3.235.000 3.235.000 0,6% 86.025 200.000 500.000 700.000 1.738.599
PVProračunski viri 86.025 200.000 500.000 700.000 1.738.599
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 86.025 200.000 500.000 700.000 1.738.599
(2431) 2431-14-0013 OBJR Most čez Mali Obrh v Kozariš ču 20.08.2013 31.12.2020 245.932 214.180 92,7% 235.480 0 0 0 0
PVProračunski viri 235.480 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 235.480 0 0 0 0
(2431) 2431-14-0015 OBJR Most čez Knežo v Kneži 20.08.2013 31.12.2023 424.000 424.000 0,7% 1.642 40.000 150.000 230.319 0
PVProračunski viri 1.642 40.000 150.000 230.319 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.642 40.000 150.000 230.319 0
(2431) 2431-14-0018 PROP Sanacije prepustov 19.08.2013 31.12.2023 991.161 990.000 78,9% 257.522 20.000 10.389 136.818 0
PVProračunski viri 257.522 20.000 10.389 136.818 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 257.522 20.000 10.389 136.818 0
(2431) 2431-17-0032 Most čez Presušnik v Logu (GO 0024) 13.07.2016 31.12.2026 260.592 260.592 1,1% 0 0 0 0 257.807
PVProračunski viri 0 0 0 0 257.807
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 257.807
(2431) 2431-17-0035 Most čez Lučnico v Podvolovljeku (CE0236) 13.07.2016 31.12.2020 388.437 463.912 99,9% 37.557 0 0 0 0
PVProračunski viri 37.557 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 37.557 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0045 Most in propust čez Bačo (GO0167, GO5101) 13.07.2016 31.12.2024 1.735.052 1.735.052 1,3% 6.556 810 44.768 329.876 1.336.798
PVProračunski viri 6.556 810 44.768 329.876 1.336.798
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.556 810 44.768 329.876 1.336.798
Stran 135 od 269 v EUR
(2431) 2431-17-0076 Sanacije mostov 2017-2018 02.08.2016 31.12.2020 3.768.626 3.168.044 99,9% 4.393 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.393 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.393 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0001 Most čez Divji potok v Podturnu (NM0237) 20.03.2017 31.12.2020 365.462 311.747 98,8% 345.192 0 0 0 0
PVProračunski viri 345.192 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 345.192 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0002 Most čez Podlipš čico v Ligojni (LJ0130) 20.03.2017 31.12.2020 484.125 409.598 90,5% 443.016 0 0 0 0
PVProračunski viri 443.016 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 443.016 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0003 Most čez Slepnico v Lovrencu na Pohorju (MB 0139) 20.03.2017 31.12.2020 752.424 631.513 94,5% 199.697 0 0 0 0
PVProračunski viri 199.697 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 199.697 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0009 Most čez Gračnico v Gra čnici (CE0042) 20.03.2017 31.12.2024 815.262 815.261 0,3% 5.948 15.000 250.000 300.000 244.314
PVProračunski viri 5.948 15.000 250.000 300.000 244.314
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.948 15.000 250.000 300.000 244.314
(2431) 2431-18-0010 Most čez Mestinjš čico v Podplatu (CE 0068) 20.03.2017 31.12.2026 411.441 411.441 0,0% 0 0 0 0 411.441
PVProračunski viri 0 0 0 0 411.441
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 411.441
(2431) 2431-18-0011 Most čez Bolsko v Grajski vasi (CE0012) 20.03.2017 31.12.2026 817.606 817.606 0,0% 0 500 20.000 50.000 747.106
PVProračunski viri 0 500 20.000 50.000 747.106
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 500 20.000 50.000 747.106
(2431) 2431-18-0012 Most čez Dobjanski potok v Loki (CE0061) 20.03.2017 31.12.2023 1.425.323 1.425.323 2,6% 43.084 100.000 846.062 409.743 0
PVProračunski viri 43.084 100.000 846.062 409.743 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 43.084 100.000 846.062 409.743 0
(2431) 2431-18-0013 Most čez Lahovnico v Jurkloštru (CE0046) 20.03.2017 31.12.2023 245.458 245.458 4,4% 6.252 170.000 50.000 12.932 0
PVProračunski viri 6.252 170.000 50.000 12.932 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.252 170.000 50.000 12.932 0
(2431) 2431-18-0014 Most čez Kučnico v Fiškincih (MS0327) 20.03.2017 31.12.2024 764.224 764.224 0,0% 0 0 0 0 764.224
PVProračunski viri 0 0 0 0 404.759
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 404.759
PPUO Občine 0 0 0 0 359.465
7605 OBČINA ROGAŠOVCI 0 0 0 0 359.465
(2431) 2431-18-0015 Most čez Ložnico v Sp. Ložnici (MB0144) 20.03.2017 31.12.2024 752.953 752.952 0,5% 0 60.000 25.000 150.000 514.079
PVProračunski viri 0 60.000 25.000 150.000 514.079
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 60.000 25.000 150.000 514.079
(2431) 2431-18-0016 Most čez Ročico v Žerjavci (MB0056) 20.03.2017 31.12.2023 404.505 404.505 0,0% 10.000 45.000 25.000 324.505 0
PVProračunski viri 10.000 45.000 25.000 324.505 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 45.000 25.000 324.505 0
(2431) 2431-18-0017 Most čez Velko v Lenartu (MB0055) 20.03.2017 31.12.2024 564.881 564.881 7,3% 26.013 30.000 30.000 150.000 298.868
PVProračunski viri 26.013 30.000 30.000 150.000 298.868
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 26.013 30.000 30.000 150.000 298.868
(2431) 2431-18-0018 Most čez Habidov potok v Sp. Slemenu (MB0019) 20.03.2017 31.12.2026 342.058 342.058 0,0% 0 0 0 0 342.058
PVProračunski viri 0 0 0 0 342.058
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 342.058
(2431) 2431-18-0019 Most čez Lijak v Ajševici (GO0018) 20.03.2017 31.12.2023 661.950 661.950 5,5% 44.991 30.000 300.000 251.959 0
PVProračunski viri 44.991 30.000 300.000 251.959 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 44.991 30.000 300.000 251.959 0
(2431) 2431-18-0020 Most čez Potok v Radljah (MB0239) 05.04.2017 31.12.2023 272.441 272.441 0,0% 10.000 55.000 25.000 182.441 0
PVProračunski viri 10.000 55.000 25.000 182.441 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 55.000 25.000 182.441 0
(2431) 2431-18-0021 Most čez Dravo v Rušah (MB0261) 05.04.2017 31.12.2022 2.528.071 2.528.071 1,1% 66.973 1.400.000 1.058.352 0 0
PVProračunski viri 66.973 1.400.000 1.058.352 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 66.973 1.400.000 1.058.352 0 0
(2431) 2431-18-0022 Most čez Suhadolnico v Podgorju (MB 0310) 05.04.2017 31.12.2023 280.555 280.555 13,3% 15.742 30.000 100.000 104.813 0
PVProračunski viri 15.742 30.000 100.000 104.813 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.742 30.000 100.000 104.813 0
(2431) 2431-18-0023 Most čez Hudournik v Fali (MB 0255) 05.04.2017 31.12.2024 602.792 602.792 10,6% 49.809 30.000 50.000 150.000 282.983
PVProračunski viri 49.809 30.000 50.000 150.000 282.983
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 49.809 30.000 50.000 150.000 282.983
(2431) 2431-18-0024 Most čez Savinjo-Tebersk v Igli (CE0093) 03.04.2017 31.12.2027 1.226.325 1.226.325 0,0% 506 0 0 0 1.225.819
PVProračunski viri 506 0 0 0 1.225.819
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 506 0 0 0 1.225.819
(2431) 2431-18-0025 Most čez Mestinjš čico v Grličah (CE0070) 03.04.2017 31.12.2027 614.245 614.245 0,0% 0 0 0 0 614.245
PVProračunski viri 0 0 0 0 614.245
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 614.245
Stran 136 od 269 v EUR
(2431) 2431-18-0026 Most čez Suho Strugo v Peršetih (GO 0037) 05.04.2017 31.12.2023 305.446 305.446 15,2% 21.837 20.000 150.000 81.778 0
PVProračunski viri 21.837 20.000 150.000 81.778 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 21.837 20.000 150.000 81.778 0
(2431) 2431-18-0028 Most čez Zelenbreški potok v Ravnah (MB0106) 03.04.2017 31.12.2026 336.045 336.045 0,0% 0 0 0 0 336.045
PVProračunski viri 0 0 0 0 336.045
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 336.045
(2431) 2431-18-0029 Most čez Kolpo v Žuni čih (NM0108) 03.04.2017 31.12.2025 1.877.582 1.877.582 0,0% 0 95.000 40.000 100.000 1.642.582
PVProračunski viri 0 95.000 40.000 100.000 757.949
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 95.000 40.000 100.000 757.949
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 0 0 884.633
(2431) 2431-18-0030 Most čez Podvinski potok v Bregu (NM0117) 03.04.2017 31.12.2023 297.999 297.999 0,2% 1.013 30.000 100.000 166.986 0
PVProračunski viri 1.013 30.000 100.000 166.986 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.013 30.000 100.000 166.986 0
(2431) 2431-18-0031 Most čez Sušico v Dolenjskih Toplicah (NM0236) 03.04.2017 31.12.2024 742.581 742.581 0,9% 21.612 20.000 50.000 150.000 499.872
PVProračunski viri 21.612 20.000 50.000 150.000 499.872
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 21.612 20.000 50.000 150.000 499.872
(2431) 2431-18-0032 Most čez Krko v Podbo čju (NM0201) 03.04.2017 31.12.2025 1.483.037 1.483.037 3,1% 8.973 70.000 70.000 300.000 996.792
PVProračunski viri 8.973 70.000 70.000 300.000 996.792
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.973 70.000 70.000 300.000 996.792
(2431) 2431-18-0033 Most čez Sovlačevec v Žagi (GO0082) 05.04.2017 31.12.2026 520.444 520.444 0,0% 0 30.000 40.000 0 450.444
PVProračunski viri 0 30.000 40.000 0 450.444
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 30.000 40.000 0 450.444
(2431) 2431-18-0034 Most čez železnico v Lescah (KR0100) 05.04.2017 31.12.2022 2.735.090 2.735.090 2,9% 107.255 406.437 2.163.848 0 0
PVProračunski viri 107.255 406.437 2.163.848 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 107.255 406.437 2.163.848 0 0
(2431) 2431-18-0035 Most čez Kučnico v Gerlincih (MS0325) 05.04.2017 31.12.2026 603.395 603.395 0,0% 0 0 0 0 603.395
PVProračunski viri 0 0 0 0 319.779
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 319.779
PPUO Občine 0 0 0 0 283.616
7651 OBČINA CANKOVA 0 0 0 0 283.616
(2431) 2431-18-0036 Rekonstrukcija nadvozov v Podljubelju 05.04.2017 31.12.2025 1.752.885 1.752.885 0,3% 24.005 40.000 150.000 300.000 1.238.880
PVProračunski viri 24.005 40.000 150.000 300.000 1.238.880
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 24.005 40.000 150.000 300.000 1.238.880
(2431) 2431-18-0037 Most čez Oplotnišnico v Oplotnici (MB0141) 05.04.2017 31.12.2023 594.489 594.489 5,4% 35.986 300.000 230.000 18.943 0
PVProračunski viri 35.986 300.000 230.000 18.943 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 35.986 300.000 230.000 18.943 0
(2431) 2431-18-0038 Most čez Suho strugo v Čepovanu (GO0150) 05.04.2017 31.12.2023 272.727 272.727 0,0% 2.900 10.000 35.000 224.827 0
PVProračunski viri 2.900 10.000 35.000 224.827 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.900 10.000 35.000 224.827 0
(2431) 2431-18-0051 Obvoznica Blanca z nadvozom čez železniško progo 23.05.2017 31.12.2029 7.402.940 7.402.940 0,0% 6.076 250.000 50.000 50.000 7.046.864
PVProračunski viri 6.076 250.000 50.000 50.000 6.284.222
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.076 250.000 50.000 50.000 6.284.222
PPUO Občine 0 0 0 0 762.642
7610 OBČINA SEVNICA 0 0 0 0 762.642
(2431) 2431-18-0069 Most čez Unico (LJ0117) 23.05.2017 31.12.2023 1.048.994 1.048.994 3,9% 94.872 60.000 300.000 554.122 0
PVProračunski viri 94.872 60.000 300.000 554.122 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 94.872 60.000 300.000 554.122 0
(2431) 2431-18-0070 Ureditev nadvoza nad železniško progo (KP 0106) 23.05.2017 31.12.2023 750.551 750.551 4,3% 26.714 100.000 300.000 291.625 0
PVProračunski viri 26.714 100.000 300.000 291.625 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 26.714 100.000 300.000 291.625 0
(2431) 2431-18-0074 Izvennivojsko križanje v Ivan čni Gorici 25.05.2017 31.12.2031 4.434.533 4.434.533 1,6% 14.334 350.000 500.000 750.000 2.760.912
PVProračunski viri 14.334 350.000 500.000 750.000 1.717.379
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 14.334 350.000 500.000 750.000 1.717.379
PPUO Občine 0 0 0 0 1.043.533
7538 OBČINA IVANČNA GORICA 0 0 0 0 1.043.533
(2431) 2431-18-0104 Most čez Ožbaltski potok v Ožbaltu (MB0015) 23.06.2017 31.12.2027 742.581 742.581 0,0% 0 0 0 0 742.581
PVProračunski viri 0 0 0 0 742.581
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 742.581
(2431) 2431-18-0105 Rekonstrukcija nadvoza Ljubljana Brinje (LJ0143) 23.06.2017 31.12.2023 528.262 528.262 6,9% 18.951 20.000 200.000 262.256 0
PVProračunski viri 18.951 20.000 200.000 262.256 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 18.951 20.000 200.000 262.256 0
(2431) 2431-18-0106 Most čez poljsko pot v Staneži čah (LJ0005) 23.06.2017 31.12.2023 330.681 330.681 4,0% 2.355 60.000 30.000 237.428 0
PVProračunski viri 2.355 60.000 30.000 237.428 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.355 60.000 30.000 237.428 0
(2431) 2431-18-0107 Most čez Soro v Medvodah (LJ0002) 23.06.2017 31.12.2027 1.756.333 1.756.333 0,0% 0 0 0 0 1.756.333
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.756.333
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.756.333
Stran 137 od 269 v EUR
(2431) 2431-18-0108 Most čez Kamniško Bistrico v Domžalah (LJ0084) 23.06.2017 31.12.2028 1.483.037 1.483.037 0,0% 0 0 0 0 1.483.037
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.483.037
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.483.037
(2431) 2431-18-0109 Most čez Besnico v Besnici (LJ0168) 23.06.2017 31.12.2024 389.374 389.374 0,0% 0 1.000 40.000 50.000 298.374
PVProračunski viri 0 1.000 40.000 50.000 298.374
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 1.000 40.000 50.000 298.374
(2431) 2431-18-0110 Most čez Nevljico v Vrhpolju (L J0207) 23.06.2017 31.12.2026 372.353 372.353 1,1% 0 5.000 10.000 0 353.382
PVProračunski viri 0 5.000 10.000 0 353.382
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 5.000 10.000 0 353.382
(2431) 2431-18-0124 Most čez Sotlo v Polju pri Bistrici (CE0076) 27.07.2017 31.12.2026 716.159 716.159 0,0% 14.467 8.100 15.000 0 678.592
PVProračunski viri 14.467 8.100 15.000 0 341.798
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 14.467 8.100 15.000 0 341.798
PPUO Občine 0 0 0 0 336.794
7648 OBČINA BISTRICA OB SOTLI 0 0 0 0 336.794
(2431) 2431-18-0125 Most čez Barbaro v Slovenj Gradcu (MB0116) 27.07.2017 31.12.2023 504.857 504.857 1,3% 12.320 50.000 350.000 92.537 0
PVProračunski viri 12.320 50.000 350.000 92.537 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.320 50.000 350.000 92.537 0
(2431) 2431-18-0130 Most čez Kamniško Bistrico v Stahovici (LJ0109) 12.06.2017 31.12.2025 3.189.194 3.189.194 0,9% 202.733 180.000 697.390 609.071 1.500.000
PVProračunski viri 202.733 180.000 500.000 609.071 1.500.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 202.733 180.000 500.000 609.071 1.500.000
PPUO Občine 0 0 197.390 0 0
7542 OBČINA KAMNIK 0 0 197.390 0 0
(2431) 2431-18-0139 Intervencijska popravila premostitvenih objektov 20.04.2018 31.12.2024 2.280.655 2.280.655 32,7% 696.287 400.000 300.000 300.000 383.347
PVProračunski viri 696.287 400.000 300.000 300.000 383.347
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 696.287 400.000 300.000 300.000 383.347
(2431) 2431-18-0140 Rekonstrukcija mostu čez Kolpo v Vinici 28.12.2017 31.12.2024 1.021.612 1.021.612 0,7% 2.169 450.820 20.000 0 548.623
PVProračunski viri 2.169 30.000 20.000 0 548.623
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.169 30.000 20.000 0 548.623
SOVDrugi sovlagatelji 0 420.820 0 0 0
(2431) 2431-18-0141 Rekonstrukcija mostu čez Dravo v Ormožu 28.12.2017 31.12.2028 2.862.150 2.862.150 0,0% 2.169 140.000 70.000 1.297.951 1.352.030
PVProračunski viri 2.169 140.000 70.000 0 1.352.030
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.169 140.000 70.000 0 1.352.030
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 0 1.297.951 0
(2431) 2431-18-0154 Rekonstrukcija nadvoza v Kranju 20.04.2018 31.12.2022 2.041.902 2.032.095 6,6% 118.593 435.364 1.432.945 0 0
PVProračunski viri 118.593 435.364 1.432.945 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 118.593 435.364 1.432.945 0 0
(2431) 2431-18-0155 Rekonstrukcija mostu čez Savo Bohinjko 20.04.2018 31.12.2026 1.274.342 1.274.342 0,0% 0 5.000 50.000 0 1.219.342
PVProračunski viri 0 5.000 50.000 0 1.219.342
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 5.000 50.000 0 1.219.342
(2431) 2431-18-0156 Rekonstrukcija mostu čez Lahinjo 20.04.2018 31.12.2028 821.814 821.814 1,7% 85.471 50.000 30.000 0 656.343
PVProračunski viri 85.471 50.000 30.000 0 656.343
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 85.471 50.000 30.000 0 656.343
(2431) 2431-18-0157 Rekonstrukcija nadvoza na Ptuju 20.04.2018 31.12.2028 928.549 928.549 0,0% 0 150.000 40.000 0 738.549
PVProračunski viri 0 150.000 40.000 0 738.549
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 150.000 40.000 0 738.549
(2431) 2431-18-0158 Rekonstrukcija prepusta v Ilirski Bistrici 20.04.2018 31.12.2028 743.478 743.478 5,6% 23.093 100.000 50.000 0 538.385
PVProračunski viri 23.093 100.000 50.000 0 538.385
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 23.093 100.000 50.000 0 538.385
(2431) 2431-18-0159 Rekonstrukcija prepustov pri Gradu na Gori čkem 20.04.2018 31.12.2028 626.964 626.964 0,0% 10.000 45.000 30.000 0 541.964
PVProračunski viri 10.000 45.000 30.000 0 541.964
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 45.000 30.000 0 541.964
(2431) 2431-18-0160 Rekonstrukcija mostu čez kanal pri Markovcih 20.04.2018 31.12.2029 1.107.053 1.107.053 0,5% 9.582 0 0 0 1.092.270
PVProračunski viri 9.582 0 0 0 1.092.270
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.582 0 0 0 1.092.270
(2431) 2431-19-0004 Rekonstrukcija mostu čez Orehovico (LJ0198) 29.10.2018 31.12.2028 343.321 343.321 1,2% 4.962 45.000 15.000 0 278.359
PVProračunski viri 4.962 45.000 15.000 0 278.359
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.962 45.000 15.000 0 278.359
(2431) 2431-19-0005 Rekonstrukcija mostu čez Dravo (MB0137) 28.12.2018 31.12.2027 2.809.644 2.809.644 0,0% 0 80.000 80.000 0 2.649.644
PVProračunski viri 0 80.000 80.000 0 2.649.644
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 80.000 80.000 0 2.649.644
(2431) 2431-19-0006 Rekonstrukcija mostu čez Ščavnico (MS0228) 14.11.2018 31.12.2029 770.253 770.253 3,1% 4.557 80.000 25.000 0 660.696
PVProračunski viri 4.557 80.000 25.000 0 660.696
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.557 80.000 25.000 0 660.696
(2431) 2431-19-0007 Rekonstrukcije 5 manjših premostitvenih objektov 28.12.2018 31.12.2022 1.329.067 1.329.067 19,2% 275.978 500.000 495.098 0 0
PVProračunski viri 275.978 500.000 495.098 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 275.978 500.000 495.098 0 0
Stran 138 od 269 v EUR
(2431) 2431-19-0008 Rekonstrukcija mostu Sava Bohinjka (KR0120) Bohinj 28.12.2018 31.12.2028 649.590 649.590 2,7% 53.180 50.000 40.000 0 506.410
PVProračunski viri 53.180 50.000 40.000 0 506.410
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 53.180 50.000 40.000 0 506.410
(2431) 2431-19-0030 Rekonstrukcija mostu čez Potok (GO0181) 29.10.2018 31.12.2028 312.363 312.363 23,4% 73.203 0 0 0 239.160
PVProračunski viri 73.203 0 0 0 239.160
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 73.203 0 0 0 239.160
(2431) 2431-19-0034 Rekonstrukcija mostu čez Idrijco (GO0185) 14.11.2018 31.12.2029 1.051.198 1.051.198 0,0% 0 0 0 0 1.051.198
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.051.198
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.051.198
(2431) 2431-19-0085 Rekonstrukcija mostu čez Pivko (KP0017) 17.09.2018 31.12.2024 486.737 486.737 0,0% 15.742 15.000 50.000 0 405.995
PVProračunski viri 15.742 15.000 50.000 0 405.995
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.742 15.000 50.000 0 405.995
(2431) 2431-19-0103 Rekonstrukcija mostu čez Špehovo Grapo (GO0180) 19.11.2018 31.12.2027 377.313 377.313 0,0% 0 500 30.000 0 346.813
PVProračunski viri 0 500 30.000 0 346.813
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 500 30.000 0 346.813
(2431) 2431-19-0104 Rekonstrukcija mostu čez pritok Kolpe (NM0196) 19.11.2018 31.12.2029 394.656 394.656 0,0% 0 65.000 40.000 0 289.656
PVProračunski viri 0 65.000 40.000 0 289.656
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 65.000 40.000 0 289.656
(2431) 2431-19-0105 Rekonstrukcija mostu čez Čabranko (NM0166) 14.11.2018 31.12.2031 777.374 777.374 0,0% 0 20.000 30.000 0 727.374
PVProračunski viri 0 20.000 30.000 0 338.685
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 20.000 30.000 0 338.685
PPUO Občine 0 0 0 0 388.689
7588 OBČINA OSILNICA 0 0 0 0 388.689
(2431) 2431-19-0106 Rekonstrukcija podvoza železnica (L J0263) Črnuče 06.02.2019 31.12.2037 3.658.064 3.658.064 0,0% 0 0 0 0 3.658.064
PVProračunski viri 0 0 0 0 3.658.064
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 3.658.064
(2431) 2431-19-0108 Rekonstrukcija mostu čez Dobravo (LJ0226) 19.11.2018 31.12.2032 650.274 650.274 0,0% 0 50.000 20.000 0 580.274
PVProračunski viri 0 50.000 20.000 0 580.274
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 50.000 20.000 0 580.274
(2431) 2431-20-0035 Viadukt čez plaz na Trojanah (LJ0076) 17.07.2020 31.12.2023 1.341.834 1.341.834 0,0% 0 112.076 1.096.896 132.862 0
PVProračunski viri 0 112.076 1.096.896 132.862 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 112.076 1.096.896 132.862 0
(2431) 2431-20-0036 Rekonstrukcija kolesarskih mostov Belca in Tabre 17.07.2020 31.12.2022 2.219.608 2.219.608 0,0% 0 348.338 1.871.270 0 0
PVProračunski viri 0 348.338 1.871.270 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 348.338 1.871.270 0 0
(2431) 2431-20-0038 Rekonstrukcija nadvoza Jesenice (KR0014) 31.07.2020 31.12.2022 1.687.284 1.687.284 0,0% 0 1.485.027 202.257 0 0
PVProračunski viri 0 1.485.027 202.257 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 1.485.027 202.257 0 0
2415-11-S008 Pripravl jalna dela za investici jsko vzdrževan je 2.495.776 2.355.000 2.218.547 1.950.000 13.395.795
(2431) 2415-00-9005 KOLE Projekti (Kolesarske poti) 02.12.2000 31.12.2020 924.412 965.042 99,9% 1.000 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0203 SKUP Izvedba del po sodnih odlo čbah 14.08.2009 31.12.2022 320.000 320.000 19,3% 2.491 5.000 250.655 0 0
PVProračunski viri 2.491 5.000 250.655 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.491 5.000 250.655 0 0
(2431) 2415-11-0012 SKUP Projekti za objekte 19.08.2010 31.12.2020 2.247.086 1.890.000 95,0% 121.791 0 0 0 0
PVProračunski viri 121.791 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 121.791 0 0 0 0
(2431) 2415-98-9044 SKUP Odkupi in odškodnine za rekonstrukcije 05.02.1999 31.12.2020 22.302.496 18.730.418 94,1% 1.431.157 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.431.157 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.431.157 0 0 0 0
(2431) 2415-98-9061 SKUP Projekti - obnove 06.04.1998 31.12.2021 3.715.585 3.394.033 98,7% 1 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 0 50.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 50.000 0 0 0
(2431) 2415-98-9083 SKUP Investicijski programi 15.02.1999 31.12.2027 2.974.928 2.974.928 62,3% 176.568 100.000 100.000 100.000 680.505
PVProračunski viri 176.568 100.000 100.000 100.000 680.505
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 176.568 100.000 100.000 100.000 680.505
(2431) 2431-13-0005 SKUP Recenzije projektne dokumentacije 13.09.2012 31.12.2031 5.500.000 5.500.000 5,5% 61.093 500.000 500.000 500.000 3.652.903
PVProračunski viri 61.093 500.000 500.000 500.000 3.652.903
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 61.093 500.000 500.000 500.000 3.652.903
(2431) 2431-17-0012 Izdelava dokumentacije za kolesarske povezave 13.07.2016 31.12.2024 2.061.401 2.061.401 2,6% 58.343 500.000 500.000 500.000 463.176
PVProračunski viri 58.343 500.000 500.000 500.000 463.176
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 58.343 500.000 500.000 500.000 463.176
Stran 139 od 269 v EUR
(2431) 2431-19-0002 Zemljiško-knjižne ureditve zaklju čenih objektov 17.12.2018 31.12.2030 7.455.700 7.455.700 2,6% 378.654 350.000 350.000 350.000 6.010.657
PVProračunski viri 378.654 350.000 350.000 350.000 6.010.657
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 378.654 350.000 350.000 350.000 6.010.657
(2431) 2431-19-0019 Spremljanje stanja na cestni infrastrukturi 09.01.2019 31.12.2022 773.950 773.560 38,5% 264.677 350.000 17.892 0 0
PVProračunski viri 264.677 350.000 17.892 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 264.677 350.000 17.892 0 0
(2431) 2431-19-0102 Informacijsko modeliranje objektov-BIM 04.10.2018 31.12.2029 4.088.554 4.088.554 0,0% 0 500.000 500.000 500.000 2.588.554
PVProračunski viri 0 500.000 500.000 500.000 2.588.554
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 500.000 500.000 500.000 2.588.554
2415-11-S009 Rekonstrukci je cest 24.973.197 42.867.965 39.075.076 30.209.993 454.678.092
(2431) 2415-00-0115 REKO Šen čur 02.05.2001 31.12.2023 2.781.728 2.781.728 75,2% 6.953 2.000 2.000 685.218 0
PVProračunski viri 6.953 2.000 2.000 142.780 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.953 2.000 2.000 142.780 0
PPUO Občine 0 0 0 542.438 0
7617 OBČINA ŠENČUR 0 0 0 542.438 0
(2431) 2415-01-0074 REKO Postojna-Jelšane 03.08.2001 31.12.2022 11.567.885 11.576.845 93,4% 88.318 300.000 410.619 0 0
PVProračunski viri 88.318 300.000 410.619 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 88.318 300.000 410.619 0 0
(2431) 2415-02-0160 REKO Nazarje-Gornji Grad 31.08.2003 31.12.2025 4.131.808 4.131.807 59,2% 24.037 50.000 100.000 400.000 1.129.177
PVProračunski viri 24.037 50.000 100.000 400.000 1.011.937
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 24.037 50.000 100.000 400.000 1.011.937
PPUO Občine 0 0 0 0 117.240
7529 OBČINA GORNJI GRAD 0 0 0 0 117.240
(2431) 2415-03-0026 REKO Preložitev ceste Lokavec (Slano blato) 15.09.2004 31.12.2025 1.902.169 1.902.169 2,6% 451 75.000 100.000 400.000 1.276.985
PVProračunski viri 451 75.000 100.000 400.000 1.205.197
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 451 75.000 100.000 400.000 1.205.197
PPUO Občine 0 0 0 0 71.788
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 0 0 0 0 71.788
(2431) 2415-03-0028 REKO Mirna 24.07.2005 31.12.2020 1.485.500 1.254.112 100,0% 295 0 0 0 0
PVProračunski viri 295 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 295 0 0 0 0
(2431) 2415-06-0079 REKO Arja vas - Velenje 01.02.2006 31.12.2026 4.896.846 4.896.846 34,7% 83.405 150.000 50.000 300.000 2.690.084
PVProračunski viri 83.405 150.000 50.000 300.000 2.690.084
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 83.405 150.000 50.000 300.000 2.690.084
(2431) 2415-06-0083 REKO Novo mesto-Metlika (tretji pas) 30.01.2006 31.12.2032 2.374.697 2.374.697 43,8% 405 0 0 0 1.333.825
PVProračunski viri 405 0 0 0 1.121.136
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 1.121.136
PPUO Občine 0 0 0 0 212.689
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 0 0 0 212.689
(2431) 2415-07-0004 REKO Sveti Anton - Gra čišče 17.07.2006 31.12.2021 705.341 671.240 85,8% 31.410 75.000 0 0 0
PVProračunski viri 31.410 75.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 31.410 75.000 0 0 0
(2431) 2415-07-0026 REKO Kal - Neverke 16.08.2006 31.12.2021 3.708.587 3.625.758 97,9% 56.611 25.000 0 0 0
PVProračunski viri 56.611 25.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 56.611 25.000 0 0 0
(2431) 2415-07-0075 REKO Podlubnik - Praprotno 16.08.2006 31.12.2030 3.755.634 3.755.634 9,9% 26.986 20.000 2.000 0 3.349.417
PVProračunski viri 26.986 20.000 2.000 0 3.349.417
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 26.986 20.000 2.000 0 3.349.417
(2431) 2415-07-0079 REKO Gabrje - Ratež 10.10.2006 31.12.2020 1.576.284 1.341.046 100,0% 1 0 0 0 0
(2431) 2415-07-0080 REKO Novo mesto - Šentjernej 10.10.2006 31.12.2026 3.370.016 3.370.016 43,2% 4.050 10.000 461.284 350.000 1.089.515
PVProračunski viri 4.050 10.000 200.000 350.000 1.089.515
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.050 10.000 200.000 350.000 1.089.515
PPUO Občine 0 0 261.284 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 0 261.284 0 0
(2431) 2415-07-0088 REKO Velika Polana-Gomilica 10.10.2006 31.12.2021 6.576.306 6.443.219 94,4% 492.725 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 202.725 50.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 202.725 50.000 0 0 0
PPUO Občine 290.000 0 0 0 0
7632 OBČINA TURNIŠ ČE 290.000 0 0 0 0
(2431) 2415-07-0090 REKO Pivka - Zagorje 10.10.2006 31.12.2023 2.890.854 2.890.854 57,2% 168.817 100.000 200.000 854.523 0
PVProračunski viri 168.817 100.000 200.000 691.450 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 168.817 100.000 200.000 691.450 0
PPUO Občine 0 0 0 163.073 0
7591 OBČINA PIVKA 0 0 0 163.073 0
Stran 140 od 269 v EUR
(2431) 2415-07-0092 REKO Šentjur - Dobovec 10.10.2006 31.12.2034 86.425.474 86.425.472 3,4% 99.721 500.000 50.000 500.000 82.367.276
PVProračunski viri 99.721 500.000 50.000 500.000 82.367.276
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 99.721 500.000 50.000 500.000 82.367.276
(2431) 2415-08-0055 REKO Duplek - Janežovski vrh 10.08.2007 31.12.2031 20.260.227 20.260.227 0,7% 55.262 330.000 200.000 500.000 19.048.153
PVProračunski viri 55.262 330.000 200.000 500.000 16.658.692
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 55.262 330.000 200.000 500.000 16.658.692
PPUO Občine 0 0 0 0 2.389.461
7517 OBČINA DESTRNIK 0 0 0 0 2.389.461
(2431) 2415-08-0068 REKO Bresternica - Jurij 10.08.2007 31.12.2028 3.048.769 3.048.769 4,5% 30.369 30.000 70.000 150.000 2.632.312
PVProračunski viri 30.369 30.000 70.000 150.000 2.405.312
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.369 30.000 70.000 150.000 2.405.312
PPUO Občine 0 0 0 0 227.000
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 0 0 0 0 227.000
(2431) 2415-08-0086 REKO Gederovci - M. Sobota (Rankovci) 10.08.2007 31.12.2027 6.500.475 6.500.475 2,3% 46.228 300.000 500.000 800.000 4.719.693
PVProračunski viri 46.228 300.000 500.000 800.000 3.786.213
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 46.228 300.000 500.000 800.000 3.786.213
PPUO Občine 0 0 0 0 933.480
7509 OBČINA TIŠINA 0 0 0 0 933.480
(2431) 2415-08-0099 REKO Šentrupert - Slovenska vas 10.08.2007 31.12.2023 2.380.215 2.380.214 57,2% 24.912 40.000 100.000 856.499 0
PVProračunski viri 24.912 40.000 100.000 410.810 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 24.912 40.000 100.000 410.810 0
PPUO Občine 0 0 0 445.689 0
7710 OBČINA ŠENTRUPERT 0 0 0 445.689 0
(2431) 2415-08-0129 REKO Štore - Svetina 10.08.2007 31.12.2028 4.429.491 4.429.491 5,1% 6.076 100.000 100.000 593.064 3.408.930
PVProračunski viri 6.076 100.000 100.000 593.064 3.233.732
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.076 100.000 100.000 593.064 3.233.732
PPUO Občine 0 0 0 0 175.198
7627 OBČINA ŠTORE 0 0 0 0 175.198
(2431) 2415-08-0170 REKO Dole - Ponikva - Dolga Gora 16.10.2007 31.12.2031 20.440.880 20.440.880 1,4% 119.354 800.000 500.000 700.000 18.124.951
PVProračunski viri 119.354 800.000 500.000 700.000 17.126.877
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 119.354 800.000 500.000 700.000 17.126.877
PPUO Občine 0 0 0 0 998.074
7620 OBČINA ŠENTJUR 0 0 0 0 998.074
(2431) 2415-08-0174 REKO Želin - D. Trebuša 16.10.2007 31.12.2022 26.070.327 28.206.596 95,2% 43.344 1.200.000 20.000 0 0
PVProračunski viri 43.344 1.200.000 20.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 43.344 1.200.000 20.000 0 0
(2431) 2415-08-0175 REKO Bovec - Kobarid (osn. Žaga - Kobarid) 16.10.2007 31.12.2023 7.510.296 7.510.296 82,3% 906.495 250.000 500.000 374.392 0
PVProračunski viri 906.495 250.000 500.000 374.392 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 906.495 250.000 500.000 374.392 0
(2431) 2415-08-0180 REKO Vrhnika - Borovnica - Podpe č 16.10.2007 31.12.2021 1.598.827 1.350.000 93,9% 143.355 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 143.355 50.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 143.355 50.000 0 0 0
(2431) 2415-09-0008 REKO Rekonstrukcija ceste Ba ča - Dolenja Trebuša 15.07.2008 31.12.2028 21.637.080 21.637.080 49,5% 9.995 50.000 250.000 711.105 9.911.891
PVProračunski viri 9.995 50.000 250.000 300.000 9.911.891
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.995 50.000 250.000 300.000 9.911.891
PPUO Občine 0 0 0 411.105 0
7628 OBČINA TOLMIN 0 0 0 411.105 0
(2431) 2415-10-0035 REKO Rekonstrukcija ceste Preserje-Rakitna 04.01.2010 31.12.2022 406.309 397.349 0,1% 105.888 250.000 49.993 0 0
PVProračunski viri 105.888 250.000 35.122 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 105.888 250.000 35.122 0 0
PPUO Občine 0 0 14.871 0 0
7507 OBČINA BREZOVICA 0 0 14.871 0 0
(2431) 2415-10-0038 REKO Ureditev ceste Gorenja vas-Hotavlje 14.08.2009 31.12.2027 5.158.105 5.158.105 0,5% 34.287 154.550 350.000 500.000 4.109.135
PVProračunski viri 34.287 154.550 350.000 500.000 3.568.121
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 34.287 154.550 350.000 500.000 3.568.121
PPUO Občine 0 0 0 0 541.014
7526 OBČINA GORENJA VAS-POLJANE 0 0 0 0 541.014
(2431) 2415-10-0040 REKO Spodnja Idrija 14.08.2009 31.12.2023 8.823.863 8.823.863 2,4% 43.732 2.560.000 4.300.000 1.743.233 0
PVProračunski viri 43.732 2.560.000 4.300.000 1.743.233 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 43.732 2.560.000 4.300.000 1.743.233 0
(2431) 2415-10-0043 REKO Ureditev ceste Borjana-Robidiš če 25.01.2010 31.12.2020 916.356 768.640 99,3% 112.416 0 0 0 0
PVProračunski viri 112.416 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 112.416 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0044 REKO Regionalna cesta R3-605: Livek-Livške Ravne 14.08.2009 31.12.2022 2.088.618 2.088.617 41,2% 1.078.604 245.475 449.947 0 0
PVProračunski viri 1.078.604 245.475 449.947 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.078.604 245.475 449.947 0 0
Stran 141 od 269 v EUR
(2431) 2415-10-0045 REKO R3-602: Staro selo-Breginj-Most na Nadiži 04.01.2010 31.12.2027 5.005.247 5.005.247 35,9% 976.529 500.000 250.000 500.000 1.849.749
PVProračunski viri 976.529 500.000 250.000 500.000 1.849.749
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 976.529 500.000 250.000 500.000 1.849.749
(2431) 2415-10-0057 REKO Polhov Gradec-Dobrova 14.08.2009 31.12.2026 5.993.680 5.993.680 18,7% 1.422.878 500.000 200.000 500.000 3.006.740
PVProračunski viri 874.278 500.000 200.000 500.000 2.904.590
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 874.278 500.000 200.000 500.000 2.904.590
PPUO Občine 548.600 0 0 0 102.150
7520 OBČINA DOBROVA-POLHOV GRADEC 548.600 0 0 0 102.150
(2431) 2415-10-0067 REKO Koper-Dragonja 14.08.2009 31.12.2031 5.057.244 5.057.244 0,1% 451 20.000 25.000 50.000 4.958.041
PVProračunski viri 451 20.000 25.000 50.000 4.958.041
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 451 20.000 25.000 50.000 4.958.041
(2431) 2415-10-0070 REKO R3-714 S podnji Ivanjci-Gornja Radgona 04.01.2010 31.12.2027 6.810.050 6.810.050 0,2% 5.392 30.000 50.000 100.000 6.615.802
PVProračunski viri 5.392 30.000 50.000 100.000 5.846.802
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.392 30.000 50.000 100.000 5.846.802
PPUO Občine 0 0 0 0 769.000
7528 OBČINA GORNJA RADGONA 0 0 0 0 769.000
(2431) 2415-10-0078 REKO Regionalna cesta R3-701 Ruta-P esek-Lovrenc 14.08.2009 31.12.2030 25.859.072 25.859.072 0,7% 149.531 1.100.000 500.000 500.000 23.440.702
PVProračunski viri 149.531 1.100.000 500.000 500.000 21.956.064
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 149.531 1.100.000 500.000 500.000 21.956.064
PPUO Občine 0 0 0 0 1.484.638
7666 OBČINA LOVRENC NA POHORJU 0 0 0 0 1.484.638
(2431) 2415-10-0102 REKO R2-425/1265 Mežica- Črna na Koroškem 14.08.2009 31.12.2021 7.876.662 7.876.662 65,7% 2.306.702 1.430.685 0 0 0
PVProračunski viri 2.306.702 324.370 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.306.702 324.370 0 0 0
PPUO Občine 0 1.106.315 0 0 0
7515 OBČINA ČRNA NA KOROŠKEM 0 1.106.315 0 0 0
(2431) 2415-10-0130 REKO R2-419/1204: Novo mesto - Šentjernej 14.08.2009 31.12.2023 3.920.178 3.920.178 0,7% 22.593 807.878 1.621.083 1.458.118 0
PVProračunski viri 22.593 500.000 1.501.846 1.187.322 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 22.593 500.000 1.501.846 1.187.322 0
PPUO Občine 0 307.878 119.237 270.796 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 307.878 119.237 270.796 0
(2431) 2415-10-0131 REKO R3-738/6727: rekonstrukcija Šentjanž-Glino 14.08.2009 31.12.2024 1.534.500 1.534.500 3,5% 17.557 400.000 500.000 500.000 68.620
PVProračunski viri 17.557 400.000 500.000 500.000 68.620
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 17.557 400.000 500.000 500.000 68.620
(2431) 2415-10-0158 REKO Bohinjsko jezero-Jereka 14.08.2009 31.12.2027 8.891.307 8.891.307 29,2% 711.674 100.000 100.000 300.000 5.654.418
PVProračunski viri 711.674 100.000 100.000 300.000 5.654.418
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 711.674 100.000 100.000 300.000 5.654.418
(2431) 2415-10-0168 REKO R1-210/1108 Kranj (Primskovo-Labore) 14.08.2009 31.12.2028 11.314.401 11.314.401 11,2% 39.034 70.000 100.000 300.000 9.545.020
PVProračunski viri 39.034 70.000 100.000 300.000 9.045.620
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 39.034 70.000 100.000 300.000 9.045.620
PPUO Občine 0 0 0 0 499.400
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 0 0 0 0 499.400
(2431) 2415-10-0184 REKO Glavna cesta G1-5/0331 Zidani Most-Rade če 14.08.2009 31.12.2027 9.950.351 9.950.351 7,7% 2.041.925 3.000.000 500.000 160.000 3.889.123
PVProračunski viri 2.041.925 3.000.000 500.000 160.000 3.889.123
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.041.925 3.000.000 500.000 160.000 3.889.123
(2431) 2415-10-0185 REKO R2-411: rekonstrukcija ceste G obovce-Črnivec 14.08.2009 31.12.2028 1.538.651 1.538.651 0,2% 2.025 0 0 0 1.534.430
PVProračunski viri 2.025 0 0 0 1.534.430
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.025 0 0 0 1.534.430
(2431) 2415-10-0186 REKO R3-636: rekonstrukcija ceste Lipnica-Podtabor 14.08.2009 31.12.2026 2.805.371 2.805.371 2,6% 7.125 25.000 50.000 300.000 2.354.254
PVProračunski viri 7.125 25.000 50.000 300.000 2.078.442
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.125 25.000 50.000 300.000 2.078.442
PPUO Občine 0 0 0 0 275.812
7602 OBČINA RADOVLJICA 0 0 0 0 275.812
(2431) 2415-10-0193 REKO Žiče-Poljčane 14.08.2009 31.12.2029 4.733.000 4.733.000 0,0% 0 0 0 0 4.731.048
PVProračunski viri 0 0 0 0 4.731.048
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 4.731.048
(2431) 2415-10-0195 REKO Šen čur-Primskovo: razširitev v štiripasovnico 14.08.2009 31.12.2026 5.314.501 5.314.500 1,4% 7.595 300.000 350.000 500.000 4.087.873
PVProračunski viri 7.595 300.000 350.000 500.000 4.087.873
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.595 300.000 350.000 500.000 4.087.873
(2431) 2415-10-0204 REKO Ukrepi na voz. konstrukcijah po Metodologiji 14.08.2009 31.12.2032 20.200.000 20.200.000 25,9% 2.284 500.000 500.000 500.000 13.462.309
PVProračunski viri 2.284 500.000 500.000 500.000 13.462.309
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.284 500.000 500.000 500.000 13.462.309
(2431) 2415-11-0023 Rekonstrukcija ceste Ptuj - Spuhlja 14.06.2011 31.12.2025 2.411.449 2.411.450 2,0% 47.223 120.395 20.000 150.000 2.043.094
PVProračunski viri 47.223 120.395 20.000 150.000 1.284.725
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 47.223 120.395 20.000 150.000 1.284.725
PPUO Občine 0 0 0 0 758.369
7596 MESTNA OB ČINA PTUJ 0 0 0 0 758.369
Stran 142 od 269 v EUR
(2431) 2415-97-0048 REKO G1-3/317 Petanjci-Tišina 26.08.1997 31.12.2020 8.524.229 7.123.288 100,0% 249.655 0 0 0 0
PVProračunski viri 249.655 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 249.655 0 0 0 0
(2431) 2415-98-0467 REKO Medvode-Vižmarje 31.07.2000 31.12.2033 17.288.989 17.288.989 27,2% 464.504 600.000 100.000 100.000 11.547.758
PVProračunski viri 464.504 600.000 100.000 100.000 7.478.881
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 464.504 600.000 100.000 100.000 7.478.881
PPUO Občine 0 0 0 0 4.068.877
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 0 0 0 0 4.068.877
(2431) 2415-98-0489 REKO Lesce-Šobec 20.12.1999 31.12.2035 5.836.222 5.836.222 1,7% 4.050 80.000 100.000 100.000 5.452.686
PVProračunski viri 4.050 80.000 100.000 100.000 5.146.821
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.050 80.000 100.000 100.000 5.146.821
PPUO Občine 0 0 0 0 305.865
7602 OBČINA RADOVLJICA 0 0 0 0 305.865
(2431) 2415-98-0515 REKO R3-694 Kav če-Ložnica 12.08.1998 31.12.2036 6.264.455 6.264.455 3,1% 10.380 10.000 10.000 0 6.041.987
PVProračunski viri 10.380 10.000 10.000 0 5.733.922
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.380 10.000 10.000 0 5.733.922
PPUO Občine 0 0 0 0 308.065
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 0 0 0 0 308.065
(2431) 2415-98-0587 REKO R3-704/1355 Ribnica-Podvelka 10.07.2000 31.12.2021 7.374.412 8.056.405 80,4% 1.119.291 1.121.399 0 0 0
PVProračunski viri 1.119.291 121.399 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.119.291 121.399 0 0 0
PPUO Občine 0 1.000.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 1.000.000 0 0 0
(2431) 2415-98-0796 REKO R3-664/2501 NM (Šmihelska c.) 21.02.2000 31.12.2024 8.257.152 8.257.152 66,9% 6.936 160.000 1.943.803 500.000 125.260
PVProračunski viri 6.936 160.000 300.000 500.000 125.260
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.936 160.000 300.000 500.000 125.260
PPUO Občine 0 0 1.643.803 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 0 1.643.803 0 0
(2431) 2415-98-0869 REKO Mag.zahod v Celju 20.04.2000 31.12.2032 8.693.538 8.693.538 27,5% 0 2.000 2.000 0 6.298.166
PVProračunski viri 0 2.000 2.000 0 5.192.499
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 2.000 2.000 0 5.192.499
PPUO Občine 0 0 0 0 1.105.667
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 0 0 0 0 1.105.667
(2431) 2415-99-0103 REKO Jurka vas-Potok 21.04.2002 31.12.2020 2.287.032 2.824.295 82,5% 400.101 0 0 0 0
PPUO Občine 400.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 400.000 0 0 0 0
(2431) 2415-99-0129 REKO Sorica-Podrošt 02.11.2000 31.12.2020 8.646.035 8.987.875 100,0% 1 0 0 0 0
(2431) 2415-99-0147 REKO Anži č-Colatio (Podgorje) 15.11.2000 31.12.2026 4.920.155 4.920.154 66,7% 8.338 20.000 20.000 50.000 1.541.471
PVProračunski viri 8.338 20.000 20.000 50.000 1.541.471
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.338 20.000 20.000 50.000 1.541.471
(2431) 2431-13-0016 REKO Rekonstrukcija ceste v Tamar 13.09.2012 31.12.2024 2.688.550 2.688.550 47,2% 82.058 50.000 150.000 300.000 841.292
PVProračunski viri 82.058 50.000 150.000 300.000 841.292
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 82.058 50.000 150.000 300.000 841.292
(2431) 2431-17-0004 Sanacija poškodb in drugih nevarnih mest 13.07.2016 31.12.2025 42.000.000 42.000.000 14,1% 528.659 16.399.945 14.000.000 2.000.000 3.388.028
PVProračunski viri 528.659 16.399.945 14.000.000 2.000.000 3.388.028
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 528.659 16.399.945 14.000.000 2.000.000 3.388.028
(2431) 2431-17-0051 Rekonstrukcija Spodnji Doli č-Gornji Doli č 13.07.2016 31.12.2031 2.411.774 2.411.774 0,2% 4.117 70.000 20.000 0 2.316.580
PVProračunski viri 4.117 70.000 20.000 0 1.986.068
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.117 70.000 20.000 0 1.986.068
PPUO Občine 0 0 0 0 330.512
7575 OBČINA MISLINJA 0 0 0 0 330.512
(2431) 2431-17-0054 Rekonstrukcija Zagorje - Most čez Savo 13.07.2016 31.12.2026 3.011.588 3.011.588 57,0% 7.331 60.000 100.000 0 1.130.876
PVProračunski viri 7.331 60.000 100.000 0 799.405
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.331 60.000 100.000 0 799.405
PPUO Občine 0 0 0 0 331.471
7642 OBČINA ZAGORJE OB SAVI 0 0 0 0 331.471
(2431) 2431-18-0007 Rekonstrukcija ceste Cerkvenjak-Vitomarci-Gabrnik 20.03.2017 31.12.2027 2.594.157 2.594.157 1,6% 5.995 50.000 100.000 300.000 2.098.360
PVProračunski viri 5.995 50.000 100.000 300.000 1.933.321
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.995 50.000 100.000 300.000 1.933.321
PPUO Občine 0 0 0 0 165.039
7681 OBČINA SVETI ANDRAŽ V SLOVENSKIH GORICAH 0 0 0 0 165.039
Stran 143 od 269 v EUR
(2431) 2431-18-0040 Rekonstrukcija ceste Koprivnica-Brestanica 12.05.2017 31.12.2026 3.832.777 3.832.777 0,2% 5.063 60.000 20.000 150.000 3.594.318
PVProračunski viri 5.063 60.000 20.000 150.000 3.400.583
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.063 60.000 20.000 150.000 3.400.583
PPUO Občine 0 0 0 0 193.735
7553 OBČINA KRŠKO 0 0 0 0 193.735
(2431) 2431-18-0041 Rekonstrukcija ceste Polzela-Re čica 11.04.2017 31.12.2027 4.408.348 4.408.348 0,2% 12.865 10.000 10.000 50.000 4.316.016
PVProračunski viri 12.865 10.000 10.000 50.000 3.781.558
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.865 10.000 10.000 50.000 3.781.558
PPUO Občine 0 0 0 0 534.458
7625 OBČINA ŠMARTNO OB PAKI 0 0 0 0 400.844
7672 OBČINA POLZELA 0 0 0 0 133.614
(2431) 2431-18-0042 Križišče Lahovče in deviacija glavne ceste 24.05.2017 31.12.2025 3.577.805 3.577.805 0,0% 506 100.000 150.000 300.000 3.026.084
PVProračunski viri 506 100.000 150.000 300.000 1.770.111
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 506 100.000 150.000 300.000 1.770.111
PPUO Občine 0 0 0 0 1.255.973
7511 OBČINA CERKLJE NA GORENJSKEM 0 0 0 0 1.255.973
(2431) 2431-18-0043 Rekonstrukcija ceste Kranj-Škofja Loka 12.05.2017 31.12.2027 3.032.063 3.032.063 19,3% 5.877 50.000 50.000 50.000 2.292.944
PVProračunski viri 5.877 50.000 50.000 50.000 1.666.118
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.877 50.000 50.000 50.000 1.666.118
PPUO Občine 0 0 0 0 626.826
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 0 0 0 0 626.826
(2431) 2431-18-0055 Rekonstrukcija ceste Zg. Jezersko-Sp. Jezersko 12.05.2017 31.12.2026 3.660.928 3.660.928 1,6% 12.969 50.000 150.000 300.000 3.095.795
PVProračunski viri 12.969 50.000 150.000 300.000 2.027.405
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.969 50.000 150.000 300.000 2.027.405
PPUO Občine 0 0 0 0 1.068.390
7662 OBČINA JEZERSKO 0 0 0 0 1.068.390
(2431) 2431-18-0057 Rekonstrukcija Kidri čeve ceste 30.05.2017 31.12.2025 2.360.435 2.360.435 1,5% 75.629 80.000 100.000 600.000 1.503.034
PVProračunski viri 75.629 80.000 100.000 300.000 1.083.858
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 75.629 80.000 100.000 300.000 1.083.858
PPUO Občine 0 0 0 300.000 419.176
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 0 0 0 300.000 419.176
(2431) 2431-18-0060 Rekonstrukcija ceste Velenje-Dobrteša vas 30.05.2017 31.12.2027 4.136.041 4.136.041 1,7% 32.648 50.000 50.000 150.000 3.812.592
PVProračunski viri 32.648 50.000 50.000 150.000 2.598.052
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 32.648 50.000 50.000 150.000 2.598.052
PPUO Občine 0 0 0 0 1.214.540
7672 OBČINA POLZELA 0 0 0 0 1.214.540
(2431) 2431-18-0076 Križišče Poljana z reko. ceste Poljana-Ravne 25.05.2017 31.12.2026 1.576.291 1.576.291 5,6% 54.277 30.000 30.000 0 1.418.253
PVProračunski viri 54.277 30.000 30.000 0 1.418.253
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 54.277 30.000 30.000 0 1.418.253
(2431) 2431-18-0078 Rekonstrukcija ceste Zdole-Krško 13.06.2017 31.12.2027 10.773.145 10.773.145 6,3% 934.108 60.000 0 0 9.748.410
PVProračunski viri 934.108 60.000 0 0 7.304.559
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 934.108 60.000 0 0 7.304.559
PPUO Občine 0 0 0 0 2.443.851
7553 OBČINA KRŠKO 0 0 0 0 2.443.851
(2431) 2431-18-0080 Rekonstrukcija ceste Grabonoš-Radenci 25.05.2017 31.12.2026 3.758.169 3.758.169 10,7% 147.990 200.000 50.000 0 3.035.904
PVProračunski viri 147.990 200.000 50.000 0 1.537.531
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 147.990 200.000 50.000 0 1.537.531
PPUO Občine 0 0 0 0 1.498.373
7600 OBČINA RADENCI 0 0 0 0 1.498.373
(2431) 2431-18-0083 Rekonstrukcija ceste Sostro-Besnica 05.06.2017 31.12.2027 3.784.663 3.784.663 0,0% 0 0 0 0 3.784.663
PVProračunski viri 0 0 0 0 2.747.117
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 2.747.117
PPUO Občine 0 0 0 0 1.037.546
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 0 0 0 0 1.037.546
(2431) 2431-18-0096 Rekonstrukcija ceste Cerknica-Bloška polica 19.06.2017 31.12.2023 1.651.574 1.651.574 3,3% 91.709 300.000 1.177.043 79.203 0
PVProračunski viri 91.709 300.000 1.177.043 79.203 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 91.709 300.000 1.177.043 79.203 0
(2431) 2431-18-0097 Rekonstrukcija ceste Cerkno-Želin 19.06.2017 31.12.2026 3.659.621 3.659.621 0,7% 28.216 40.000 40.000 50.000 3.497.786
PVProračunski viri 28.216 40.000 40.000 50.000 3.497.786
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 28.216 40.000 40.000 50.000 3.497.786
(2431) 2431-18-0101 Rekonstrukcija ceste Črni vrh nad Idrijo 19.06.2017 31.12.2024 805.733 805.733 0,9% 15.305 50.000 150.000 520.235 66.394
PVProračunski viri 15.305 50.000 150.000 400.000 66.394
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.305 50.000 150.000 400.000 66.394
PPUO Občine 0 0 0 120.235 0
7535 OBČINA IDRIJA 0 0 0 120.235 0
Stran 144 od 269 v EUR
(2431) 2431-18-0102 Rekonstrukcija ceste Ankaran-Lazaret 21.06.2017 31.12.2025 2.408.574 2.408.574 0,2% 5.437 100.000 300.000 500.000 1.500.068
PVProračunski viri 5.437 100.000 300.000 500.000 1.500.068
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.437 100.000 300.000 500.000 1.500.068
(2431) 2431-18-0121 Rekonstrukcija Šmarske ceste v Kopru 31.07.2017 31.12.2030 34.787.805 34.787.805 0,3% 61.924 516.534 200.000 300.000 33.659.452
PVProračunski viri 61.924 516.534 200.000 300.000 13.257.736
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 61.924 516.534 200.000 300.000 13.257.736
PPUO Občine 0 0 0 0 20.401.716
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 0 0 0 0 20.401.716
(2431) 2431-18-0122 Rekonstrukcija ceste Verd-Podpe č 31.07.2017 31.12.2027 3.444.315 3.444.315 0,3% 8.402 100.000 100.000 0 3.234.399
PVProračunski viri 8.402 100.000 100.000 0 2.074.637
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.402 100.000 100.000 0 2.074.637
PPUO Občine 0 0 0 0 1.159.762
7507 OBČINA BREZOVICA 0 0 0 0 57.988
7640 OBČINA VRHNIKA 0 0 0 0 1.101.774
(2431) 2431-18-0123 Rekonstrukcija ceste Zagorje-Bevško 27.07.2017 31.12.2027 2.538.264 2.538.265 0,3% 21.489 190.000 30.000 0 2.294.497
PVProračunski viri 21.489 190.000 30.000 0 2.003.427
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 21.489 190.000 30.000 0 2.003.427
PPUO Občine 0 0 0 0 291.070
7629 OBČINA TRBOVLJE 0 0 0 0 291.070
(2431) 2431-18-0153 Rekonstrukcija cest ob meji s Hrvaško po arbitraži 01.02.2018 31.12.2029 4.456.083 4.456.083 1,9% 0 500.000 540.213 675.161 2.654.648
PVProračunski viri 0 500.000 500.000 500.000 2.654.648
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 500.000 500.000 500.000 2.654.648
PPUO Občine 0 0 40.213 175.161 0
7537 OBČINA ILIRSKA BISTRICA 0 0 20.000 0 0
7572 OBČINA METLIKA 0 0 15.000 175.161 0
7675 OBČINA RAZKRIŽJE 0 0 5.213 0 0
(2431) 2431-18-0168 Rekonstrukcija ceste letališ če Maribor-Magna 17.05.2018 31.12.2023 1.059.725 1.059.725 23,5% 420.962 50.000 300.476 43.383 0
PVProračunski viri 7.457 50.000 300.476 43.383 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.457 50.000 300.476 43.383 0
SOVDrugi sovlagatelji 413.505 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0172 Rekonstrukcija ceste v Logatcu-industrijska cona 18.10.2018 31.12.2022 1.123.098 1.231.038 10,7% 389.976 683.637 13.648 0 0
PVProračunski viri 232.909 500.000 13.648 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 156.148 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 76.761 500.000 13.648 0 0
PPUO Občine 157.067 183.637 0 0 0
7563 OBČINA LOGATEC 157.067 183.637 0 0 0
(2431) 2431-19-0009 Rekonstrukcija ceste Log-Predel 28.12.2018 31.12.2026 5.491.522 5.491.522 34,4% 1.848.705 1.000.000 500.000 500.000 1.640.830
PVProračunski viri 1.848.705 1.000.000 500.000 500.000 1.640.830
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.848.705 1.000.000 500.000 500.000 1.640.830
(2431) 2431-19-0011 Rekonstrukcija ceste Žabjak Brezje 28.12.2018 31.12.2022 2.298.804 2.298.804 0,8% 765.827 904.823 628.154 0 0
PVProračunski viri 765.827 705.000 336.525 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 765.827 705.000 336.525 0 0
PPUO Občine 0 199.823 291.629 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 199.823 291.629 0 0
(2431) 2431-19-0020 Prestavitev regionalne ceste Solkan-Gonja če 17.09.2018 31.12.2027 5.772.719 5.772.719 2,2% 172.954 328.589 707.571 576.420 3.932.847
PVProračunski viri 127.178 250.000 300.000 500.000 3.932.847
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 127.178 250.000 300.000 500.000 3.932.847
PPUO Občine 45.776 78.589 407.571 76.420 0
7506 OBČINA BRDA 45.776 78.589 407.571 76.420 0
(2431) 2431-19-0021 Rekonstrukcija ceste Duh na Ostrem Vrhu 17.01.2019 31.12.2030 9.526.608 9.526.608 0,0% 1.668 0 0 0 9.524.940
PVProračunski viri 1.668 0 0 0 9.390.519
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.668 0 0 0 9.390.519
PPUO Občine 0 0 0 0 134.421
7677 OBČINA SELNICA OB DRAVI 0 0 0 0 134.421
(2431) 2431-19-0032 Rekonstrukcija ceste Gori če-Kal 14.11.2018 31.12.2031 10.646.754 10.646.754 0,0% 3.431 50.000 250.000 500.000 9.843.323
PVProračunski viri 3.431 50.000 250.000 500.000 9.372.397
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.431 50.000 250.000 500.000 9.372.397
PPUO Občine 0 0 0 0 470.926
7518 OBČINA DIVAČA 0 0 0 0 470.926
(2431) 2431-19-0041 Rekonstrukcija ceste Straža na Gori 19.11.2018 31.12.2032 3.422.418 3.422.418 0,0% 0 10.000 50.000 0 3.362.418
PVProračunski viri 0 10.000 50.000 0 3.194.577
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 10.000 50.000 0 3.194.577
PPUO Občine 0 0 0 0 167.841
7620 OBČINA ŠENTJUR 0 0 0 0 167.841
(2431) 2431-19-0052 Rekonstrukcija Trojane-Izlake 26.03.2019 31.12.2037 12.410.110 12.410.110 0,0% 0 0 0 0 12.410.110
PVProračunski viri 0 0 0 0 12.410.110
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 12.410.110
Stran 145 od 269 v EUR
(2431) 2431-19-0053 Rekonstrukcija ceste Črnolica-Gorica pri Slivnici 19.11.2018 31.12.2033 2.207.464 2.207.464 0,0% 0 50.000 50.000 0 2.107.464
PVProračunski viri 0 50.000 50.000 0 2.042.704
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 50.000 50.000 0 2.042.704
PPUO Občine 0 0 0 0 64.760
7620 OBČINA ŠENTJUR 0 0 0 0 64.760
(2431) 2431-19-0062 Rekonstrukcija ceste  Dobli če-Sv.Ana-Stari trg 18.12.2018 31.12.2025 3.271.103 3.271.103 0,4% 12.006 500.000 500.000 500.000 1.759.097
PVProračunski viri 12.006 500.000 500.000 500.000 1.759.097
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.006 500.000 500.000 500.000 1.759.097
(2431) 2431-19-0080 Rekonstrukcija ceste Zagorje-Bevško 17.09.2018 31.12.2037 2.058.587 2.058.587 0,0% 0 0 0 0 2.058.587
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.441.013
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.441.013
PPUO Občine 0 0 0 0 617.574
7642 OBČINA ZAGORJE OB SAVI 0 0 0 0 617.574
(2431) 2431-19-0086 Rekonstrukcija ceste Pondor-Tabor 18.09.2018 31.12.2037 2.789.070 2.789.070 0,0% 0 10.000 100.000 0 2.679.070
PVProračunski viri 0 10.000 100.000 0 2.492.216
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 10.000 100.000 0 2.492.216
PPUO Občine 0 0 0 0 186.854
7682 OBČINA TABOR 0 0 0 0 186.854
(2431) 2431-19-0088 Rekonstrukcija ceste Gorje-Bled 18.09.2018 31.12.2037 2.072.296 2.072.296 0,0% 0 50.000 50.000 0 1.972.296
PVProračunski viri 0 50.000 50.000 0 1.972.296
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 50.000 50.000 0 1.972.296
(2431) 2431-19-0091 Rekonstrukcija ceste Sodražica-Hrib-Trava 14.09.2018 31.12.2029 2.639.985 2.639.985 0,8% 28.658 200.000 361.372 0 2.049.955
PVProračunski viri 28.658 200.000 200.000 0 2.049.955
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 28.658 200.000 200.000 0 2.049.955
PPUO Občine 0 0 161.372 0 0
7565 OBČINA LOŠKI POTOK 0 0 161.372 0 0
(2431) 2431-19-0093 Rekonstrukcija ceste Idrija-Podroteja 18.09.2018 31.12.2031 1.366.358 1.366.358 0,1% 8.319 75.000 150.000 0 1.133.039
PVProračunski viri 8.319 75.000 150.000 0 1.049.857
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.319 75.000 150.000 0 1.049.857
PPUO Občine 0 0 0 0 83.182
7535 OBČINA IDRIJA 0 0 0 0 83.182
(2431) 2431-19-0095 Rekonstrukcija ceste in hodniki za pešce Pe čica 01.10.2018 31.12.2022 1.052.477 1.052.477 0,9% 30.000 168.006 854.471 0 0
PVProračunski viri 30.000 168.006 854.471 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 168.006 854.471 0 0
(2431) 2431-19-0101 Rekonstrukcija ceste Idrsko-Livek 01.10.2018 31.12.2022 953.000 1.014.447 44,3% 833.064 116.936 3.000 0 0
PVProračunski viri 833.064 116.936 3.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 833.064 116.936 3.000 0 0
(2431) 2431-20-0009 Rekonstrukcija ceste Lavrica-Škofljica 07.08.2019 31.12.2031 33.229.740 33.232.940 0,0% 350.089 740.113 591.178 4.059.167 27.489.193
PVProračunski viri 150.604 400.000 452.000 800.000 22.430.369
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.604 400.000 452.000 800.000 22.430.369
PPUO Občine 199.485 340.113 139.178 3.259.167 5.058.824
7623 OBČINA ŠKOFLJICA 199.485 340.113 139.178 3.259.167 5.058.824
(2431) 2431-20-0018 Rekonstrukcija Brkinske ceste 22.08.2019 31.12.2026 8.721.818 8.721.818 0,1% 4.096.689 200.000 740.221 720.273 2.964.635
PVProračunski viri 4.096.689 200.000 500.000 500.000 2.582.190
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.096.689 200.000 500.000 500.000 2.582.190
PPUO Občine 0 0 240.221 220.273 382.445
7534 OBČINA HRPELJE - KOZINA 0 0 240.221 135.172 0
7537 OBČINA ILIRSKA BISTRICA 0 0 0 85.101 382.445
2415-11-S010 Rekonstrukci je križišč 11.412.633 15.162.757 11.189.751 9.882.848 30.695.366
(2431) 2415-04-0018 KRIŽ Moravske toplice 10.12.2003 31.12.2023 1.864.971 2.273.675 16,8% 20.890 1.176.915 5.000 350.000 0
PVProračunski viri 20.890 620.000 5.000 350.000 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.890 620.000 5.000 350.000 0
PPUO Občine 0 556.915 0 0 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 0 556.915 0 0 0
(2431) 2415-07-0016 KRIŽ Rimske toplice 16.08.2006 31.12.2021 426.767 490.216 6,3% 0 400.000 0 0 0
PPUO Občine 0 400.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 400.000 0 0 0
(2431) 2415-07-0097 KRIŽ Prekopa 10.10.2006 31.12.2024 734.387 734.387 18,9% 61.345 10.000 10.000 317.576 252.201
PVProračunski viri 61.345 10.000 10.000 317.576 252.201
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 61.345 10.000 10.000 317.576 252.201
(2431) 2415-08-0071 KRIŽ Muta (rondo) 10.08.2007 31.12.2023 550.000 550.000 17,7% 3.921 10.000 76.844 361.665 0
PVProračunski viri 3.921 10.000 10.000 361.665 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.921 10.000 10.000 361.665 0
PPUO Občine 0 0 66.844 0 0
7580 OBČINA MUTA 0 0 66.844 0 0
Stran 146 od 269 v EUR
(2431) 2415-08-0096 KRIŽ Ločna 10.08.2007 31.12.2021 664.750 800.234 2,2% 0 650.000 0 0 0
PPUO Občine 0 650.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 650.000 0 0 0
(2431) 2415-08-0100 KRIŽ Šmarješke toplice (rondo) 10.08.2007 31.12.2027 945.841 945.841 0,1% 405 0 0 0 944.406
PVProračunski viri 405 0 0 0 565.120
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 565.120
PPUO Občine 0 0 0 0 379.286
7705 OBČINA ŠMARJEŠKE TOPLICE 0 0 0 0 379.286
(2431) 2415-08-0103 KRIŽ Štefan (gostilna Miši č) 10.08.2007 31.12.2021 987.155 1.218.629 32,5% 377.630 410.000 0 0 0
PVProračunski viri 132.858 10.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 132.858 10.000 0 0 0
PPUO Občine 244.772 400.000 0 0 0
7630 OBČINA TREBNJE 244.772 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0116 KRIŽ Kozje (rondo) 10.08.2007 31.12.2022 1.542.519 1.542.519 16,4% 12.254 150.000 1.128.392 0 0
PVProračunski viri 12.254 150.000 429.929 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.254 150.000 429.929 0 0
PPUO Občine 0 0 698.463 0 0
7550 OBČINA KOZJE 0 0 698.463 0 0
(2431) 2415-08-0117 KRIŽ Laško (rondo, podvoz, most Marija Gradec) 10.08.2007 31.12.2021 3.073.029 3.635.751 2,3% 4.050 3.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 4.050 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.050 0 0 0 0
PPUO Občine 0 3.000.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 3.000.000 0 0 0
(2431) 2415-08-0120 KRIŽ Renek (rondo) 10.08.2007 31.12.2023 1.136.647 1.136.647 9,0% 252.084 400.000 300.000 81.863 0
PVProračunski viri 21.986 400.000 300.000 81.863 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 21.986 400.000 300.000 81.863 0
PPUO Občine 230.098 0 0 0 0
7708 OBČINA REČICA OB SAVINJI 230.098 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0125 KRIŽ Mestinje (rondo) 10.08.2007 31.12.2023 960.000 960.000 11,0% 12.664 150.000 150.000 543.789 0
PVProračunski viri 12.664 150.000 150.000 543.789 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.664 150.000 150.000 543.789 0
(2431) 2415-10-0071 KRIŽ Glavna cesta G1-9: križiš če Hajdina 05.10.2009 31.12.2024 981.467 981.467 4,0% 9.297 30.000 30.000 797.927 80.417
PVProračunski viri 9.297 30.000 30.000 450.000 80.417
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.297 30.000 30.000 450.000 80.417
PPUO Občine 0 0 0 347.927 0
7658 OBČINA HAJDINA 0 0 0 347.927 0
(2431) 2415-10-0076 KRIŽ Regionalna cesta R2-442: krožiš če pri Mostju 14.08.2009 31.12.2029 759.500 759.500 5,8% 16.854 50.000 0 248.145 408.279
PVProračunski viri 16.854 50.000 0 0 408.279
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 16.854 50.000 0 0 408.279
PPUO Občine 0 0 0 248.145 0
7558 OBČINA LENDAVA - LENDVA KÖZSEG 0 0 0 248.145 0
(2431) 2415-10-0083 KRIŽ R1-219 in R3-688: križiš ča v Poljčanah 25.01.2010 31.12.2027 1.847.250 1.847.250 0,6% 2.060 0 0 0 1.835.678
PVProračunski viri 2.060 0 0 0 1.597.328
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.060 0 0 0 1.597.328
PPUO Občine 0 0 0 0 238.350
7699 OBČINA POLJČANE 0 0 0 0 238.350
(2431) 2415-10-0084 KRIŽ R1-219 in R3-688: odcep za Ži če 26.10.2009 31.12.2025 1.161.646 1.161.646 0,9% 8.647 50.000 50.000 412.300 637.322
PVProračunski viri 8.647 50.000 50.000 150.000 637.322
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.647 50.000 50.000 150.000 637.322
PPUO Občine 0 0 0 262.300 0
7699 OBČINA POLJČANE 0 0 0 262.300 0
(2431) 2415-10-0091 KRIŽ Krožiš če na G1-1 pri odcepu za Ruše 26.10.2009 31.12.2025 1.186.100 1.186.100 0,6% 7.473 50.000 50.000 422.400 655.982
PVProračunski viri 7.473 50.000 50.000 150.000 655.982
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.473 50.000 50.000 150.000 655.982
PPUO Občine 0 0 0 272.400 0
7677 OBČINA SELNICA OB DRAVI 0 0 0 272.400 0
(2431) 2415-10-0095 KRIŽ R2-439 in R3-714: krožiš če za Cerkvenjak 04.01.2010 31.12.2020 2.832.209 2.801.552 85,8% 441.530 0 0 0 0
PVProračunski viri 41.530 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 41.530 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0099 KRIŽ Regionalna cesta R2-437: krožiš če v Šentilju 14.08.2009 31.12.2020 1.611.232 1.659.841 66,9% 1.249.925 0 0 0 0
PVProračunski viri 739.320 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 739.320 0 0 0 0
PPUO Občine 510.605 0 0 0 0
7618 OBČINA ŠENTILJ 510.605 0 0 0 0
Stran 147 od 269 v EUR
(2431) 2415-10-0107 KRIŽ R2-447/0293 in 0294: Breza centru, AS Domžale 14.08.2009 31.12.2029 1.314.500 1.314.500 1,1% 6.076 0 0 0 1.294.407
PVProračunski viri 6.076 0 0 0 1.103.084
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.076 0 0 0 1.103.084
PPUO Občine 0 0 0 0 191.323
7522 OBČINA DOMŽALE 0 0 0 0 191.323
(2431) 2415-10-0108 KRIŽ R3-647/1172: krožiš če pri LOGO Grosuplje 14.08.2009 31.03.2020 3.249 1.057.327 100,0% 152 0 0 0 0
PVProračunski viri 152 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 152 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0112 KRIŽ R3-646/1196: križiš če Šentvid pri Sti čni 14.08.2009 31.12.2027 714.500 714.500 0,4% 4.405 0 0 0 707.795
PVProračunski viri 4.405 0 0 0 707.795
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.405 0 0 0 707.795
(2431) 2415-10-0118 KRIŽ G2-106/0265 in G2-106/0266: krožiš če v Fari 26.11.2009 31.12.2022 770.150 770.151 5,4% 7.925 599.668 125.714 0 0
PVProračunski viri 7.925 250.000 125.714 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.925 250.000 125.714 0 0
PPUO Občine 0 349.668 0 0 0
7664 OBČINA KOSTEL 0 349.668 0 0 0
(2431) 2415-10-0133 KRIŽ R1-215/1162: ureditev križiš ča Prelesje 04.01.2010 31.12.2025 767.638 767.639 0,6% 6.076 5.000 20.000 50.000 682.211
PVProračunski viri 6.076 5.000 20.000 50.000 479.343
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.076 5.000 20.000 50.000 479.343
PPUO Občine 0 0 0 0 202.868
7710 OBČINA ŠENTRUPERT 0 0 0 0 202.868
(2431) 2415-10-0135 KRIŽ G2-106/0261: štiri križiš ča 04.01.2010 31.12.2022 2.075.382 2.052.286 45,6% 133.430 760.000 337.469 0 0
PVProračunski viri 133.430 40.000 337.469 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 133.430 40.000 337.469 0 0
PPUO Občine 0 720.000 0 0 0
7623 OBČINA ŠKOFLJICA 0 720.000 0 0 0
(2431) 2415-10-0171 KRIŽ G1-5: krožno križiš če Deber 14.08.2009 31.12.2026 807.001 807.000 0,2% 0 5.000 5.000 0 795.526
PVProračunski viri 0 5.000 5.000 0 512.126
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 5.000 5.000 0 512.126
PPUO Občine 0 0 0 0 283.400
7556 OBČINA LAŠKO 0 0 0 0 283.400
(2431) 2415-10-0174 KRIŽ Krožiš če Radmirje 14.08.2009 31.12.2023 798.201 798.201 0,5% 4.050 100.000 250.000 441.476 0
PVProračunski viri 4.050 100.000 250.000 345.001 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.050 100.000 250.000 345.001 0
PPUO Občine 0 0 0 96.475 0
7561 OBČINA LJUBNO 0 0 0 96.475 0
(2431) 2415-10-0177 KRIŽ Krožno križiš če v Prihovi 14.08.2009 31.12.2024 959.370 959.370 4,2% 16.012 30.000 50.000 500.000 334.445
PVProračunski viri 16.012 30.000 50.000 500.000 307.205
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 16.012 30.000 50.000 500.000 307.205
PPUO Občine 0 0 0 0 27.240
7582 OBČINA NAZARJE 0 0 0 0 27.240
(2431) 2415-10-0183 KRIŽ Križiš če Tupaliče 14.08.2009 31.12.2021 665.266 764.151 77,1% 370.475 150.000 0 0 0
PVProračunski viri 370.475 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 370.475 0 0 0 0
PPUO Občine 0 150.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 150.000 0 0 0
(2431) 2415-10-0201 KRIŽ Ureditev križiš č na žalski obvoznici 14.08.2009 31.12.2028 6.042.500 6.042.500 7,5% 404.352 10.000 10.000 50.000 5.119.798
PVProračunski viri 404.352 10.000 10.000 50.000 5.119.798
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 404.352 10.000 10.000 50.000 5.119.798
(2431) 2415-11-0006 KRIŽ G1-5/0328: Laško-rekonstrukcija dveh križiš č 19.08.2010 31.12.2022 1.607.274 1.607.274 2,1% 27.663 337.283 1.214.330 0 0
PVProračunski viri 27.663 253.341 947.387 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 27.663 253.341 947.387 0 0
PPUO Občine 0 83.942 266.943 0 0
7556 OBČINA LAŠKO 0 83.942 266.943 0 0
(2431) 2415-97-0124 KRIŽ Muta I. 06.05.1998 31.12.2025 1.923.515 1.841.628 0,4% 4.345 12.000 20.000 50.000 1.830.547
PVProračunski viri 4.345 12.000 20.000 50.000 1.195.729
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.345 12.000 20.000 50.000 1.195.729
PPUO Občine 0 0 0 0 634.818
7580 OBČINA MUTA 0 0 0 0 634.818
(2431) 2415-99-0143 KRIŽ Šmartno pri Slovenj Gradcu 14.03.2001 31.12.2021 1.475.770 1.394.472 34,1% 1.005.840 162.372 0 0 0
PVProračunski viri 627.764 62.137 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 627.764 62.137 0 0 0
PPUO Občine 378.076 100.235 0 0 0
7612 MESTNA OB ČINA SLOVENJ GRADEC 378.076 100.235 0 0 0
(2431) 2431-13-0010 KRIŽ Ig - vzhod 13.09.2012 31.12.2025 1.879.625 1.879.625 0,0% 0 1.000 20.000 50.000 1.808.625
PVProračunski viri 0 1.000 20.000 50.000 1.056.755
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 1.000 20.000 50.000 1.056.755
Stran 148 od 269 v EUR
PPUO Občine 0 0 0 0 751.870
7536 OBČINA IG 0 0 0 0 751.870
(2431) 2431-14-0003 KRIŽ Krožna križiš ča 19.08.2013 31.12.2020 1.718.931 1.500.000 99,9% 2.012 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.012 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.012 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0015 Križišče Cerknica R1-212/1117 v km 3,980 13.07.2016 31.12.2020 1.049.298 1.106.269 74,8% 264.395 0 0 0 0
PPUO Občine 264.395 0 0 0 0
7512 OBČINA CERKNICA 64.395 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0059 Križišči Duplek - Zimica 13.07.2016 31.12.2024 742.795 742.795 8,1% 19.823 50.000 30.000 300.000 295.936
PVProračunski viri 19.823 50.000 30.000 300.000 295.936
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 19.823 50.000 30.000 300.000 295.936
(2431) 2431-17-0060 Krožišče Valeta (Portorož) 13.07.2016 31.12.2031 4.194.898 4.194.898 0,0% 451 0 0 0 4.194.447
PVProračunski viri 451 0 0 0 2.143.798
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 451 0 0 0 2.143.798
PPUO Občine 0 0 0 0 1.040.971
7590 OBČINA PIRAN 0 0 0 0 1.040.971
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 0 0 1.009.678
(2431) 2431-17-0064 Krožišče Cijan (Miren) 19.11.2015 31.12.2020 547.452 478.098 100,0% 251 0 0 0 0
PVProračunski viri 251 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 251 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0065 Krožišča Iskra, ABK in Bazara 04.11.2015 31.12.2022 3.142.369 2.944.801 62,3% 1.656.923 50.000 80.000 0 0
PVProračunski viri 822.122 50.000 80.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 822.122 50.000 80.000 0 0
PPUO Občine 834.801 0 0 0 0
7584 OBČINA ŠEMPETER - VRTOJBA 834.801 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0080 Krožišče Reška in Titova v Postojni 26.07.2016 31.12.2022 1.585.834 1.951.980 53,6% 1.075.255 488.888 5.000 0 0
PVProračunski viri 1.075.255 128.888 5.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.075.255 128.888 5.000 0 0
PPUO Občine 0 360.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 360.000 0 0 0
(2431) 2431-18-0056 Križišče s Kidričevo cesto in Vrun čevo v Celju 12.05.2017 31.12.2020 1.203.797 1.393.442 0,3% 1.200.000 0 0 0 0
PPUO Občine 1.200.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 1.200.000 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0062 Ureditev križiš ča v Kotljah 12.05.2017 31.12.2023 617.371 617.371 6,0% 17.161 50.000 100.000 414.292 0
PVProračunski viri 17.161 50.000 100.000 271.181 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 17.161 50.000 100.000 271.181 0
PPUO Občine 0 0 0 143.111 0
7603 OBČINA RAVNE NA KOROŠKEM 0 0 0 143.111 0
(2431) 2431-18-0063 Ureditev križiš ča Ormož 12.05.2017 31.12.2023 595.578 595.578 6,8% 19.956 50.000 100.000 393.333 0
PVProračunski viri 19.956 50.000 100.000 218.051 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 19.956 50.000 100.000 218.051 0
PPUO Občine 0 0 0 175.282 0
7587 OBČINA ORMOŽ 0 0 0 175.282 0
(2431) 2431-18-0068 Ureditev krožiš ča Črnivec 18.05.2017 31.12.2026 367.106 367.106 0,3% 0 0 0 0 366.093
PVProračunski viri 0 0 0 0 366.093
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 366.093
(2431) 2431-18-0073 Ureditev križiš ča v Škocjanu 24.05.2017 31.12.2027 638.008 638.008 0,2% 5.063 0 0 0 632.945
PVProračunski viri 5.063 0 0 0 502.691
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.063 0 0 0 502.691
PPUO Občine 0 0 0 0 130.254
7621 OBČINA ŠKOCJAN 0 0 0 0 130.254
(2431) 2431-18-0077 Krožišče pri KPD na Igu 25.05.2017 31.12.2021 654.486 766.715 50,1% 469.889 177.720 0 0 0
PVProračunski viri 469.889 30.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 469.889 30.000 0 0 0
PPUO Občine 0 147.720 0 0 0
7536 OBČINA IG 0 147.720 0 0 0
(2431) 2431-18-0081 Ureditev križiš ča na Šmartinski cesti 15.06.2017 31.12.2020 215.118 231.581 76,7% 62.022 0 0 0 0
PVProračunski viri 12.022 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.022 0 0 0 0
PPUO Občine 50.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 50.000 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0088 Križišče Vitanje 12.06.2017 31.12.2024 653.108 653.108 5,6% 8.846 10.000 50.000 150.000 400.174
PVProračunski viri 8.846 10.000 50.000 150.000 211.043
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.846 10.000 50.000 150.000 211.043
PPUO Občine 0 0 0 0 189.131
7637 OBČINA VITANJE 0 0 0 0 189.131
Stran 149 od 269 v EUR
(2431) 2431-18-0092 Ureditev križiš ča v Sežani 19.06.2017 31.12.2021 559.967 559.967 6,4% 15.341 522.319 0 0 0
PVProračunski viri 15.341 392.536 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.341 392.536 0 0 0
PPUO Občine 0 129.783 0 0 0
7611 OBČINA SEŽANA 0 129.783 0 0 0
(2431) 2431-18-0099 Rekonstrukcija križiš ča Burja na Kozina-Kastelec 19.06.2017 31.12.2024 522.616 522.616 0,0% 1.806 40.000 40.000 0 440.810
PVProračunski viri 1.806 40.000 40.000 0 373.770
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.806 40.000 40.000 0 373.770
PPUO Občine 0 0 0 0 67.040
7534 OBČINA HRPELJE - KOZINA 0 0 0 0 67.040
(2431) 2431-18-0100 Rekonstrukcija križiš ča Poljane v Gorenji vasi 19.06.2017 31.12.2023 1.328.195 1.328.195 1,2% 279.937 135.301 517.122 389.180 0
PVProračunski viri 279.937 722 500.865 389.180 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 279.937 722 500.865 389.180 0
PPUO Občine 0 134.579 16.257 0 0
7526 OBČINA GORENJA VAS-POLJANE 0 134.579 16.257 0 0
(2431) 2431-18-0119 Ureditev križiš ča Rodne v Tolminu 26.07.2017 31.12.2021 794.583 757.980 3,2% 152.462 639.530 0 0 0
PVProračunski viri 152.462 304.539 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 152.462 304.539 0 0 0
PPUO Občine 0 334.991 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 0 334.991 0 0 0
(2431) 2431-18-0120 Ureditev križiš ča Ajševica 31.07.2017 31.12.2024 796.473 796.473 0,8% 6.605 250.000 100.000 316.668 119.666
PVProračunski viri 6.605 250.000 100.000 316.668 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.605 250.000 100.000 316.668 0
PPUO Občine 0 0 0 0 119.666
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 0 0 0 0 119.666
(2431) 2431-18-0127 Križišče Urgenca v Trbovljah 23.06.2017 31.12.2024 2.352.851 2.352.851 1,8% 14.515 50.000 300.000 500.000 1.454.756
PVProračunski viri 14.515 50.000 300.000 500.000 402.438
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 14.515 50.000 300.000 500.000 402.438
PPUO Občine 0 0 0 0 1.052.318
7629 OBČINA TRBOVLJE 0 0 0 0 1.052.318
(2431) 2431-18-0152 Ureditev križiš ča v Ložnici 25.01.2018 31.12.2023 1.363.136 1.363.136 1,7% 7.388 741.882 500.000 93.331 0
PVProračunski viri 7.388 10.000 500.000 93.331 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.388 10.000 500.000 93.331 0
PPUO Občine 0 731.882 0 0 0
7613 OBČINA SLOVENSKA BISTRICA 0 731.882 0 0 0
(2431) 2431-18-0163 Ureditev križiš ča Tepanje (obrtna cona) 16.05.2018 31.12.2022 814.457 925.271 3,9% 44.959 758.715 10.000 0 0
PVProračunski viri 44.959 300.000 10.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 44.959 300.000 10.000 0 0
PPUO Občine 0 458.715 0 0 0
7614 OBČINA SLOVENSKE KONJICE 0 458.715 0 0 0
(2431) 2431-18-0164 Križ. Ljubljanska in Cesta 2 grupe v I. Gorici  16.05.2018 31.12.2023 520.464 520.463 0,5% 2.486 10.000 469.526 38.452 0
PVProračunski viri 2.486 10.000 469.526 38.452 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.486 10.000 469.526 38.452 0
(2431) 2431-18-0165 Ureditev križiš č Spodnje Ho če  16.05.2018 31.12.2023 574.266 574.265 2,4% 11.952 20.000 492.277 48.048 0
PVProračunski viri 11.952 20.000 492.277 48.048 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.952 20.000 492.277 48.048 0
(2431) 2431-19-0031 Ureditev križiš ča v Brestanici  14.12.2018 31.12.2022 518.697 518.697 1,2% 11.932 100.000 406.086 0 0
PVProračunski viri 11.932 100.000 406.086 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.932 100.000 406.086 0 0
(2431) 2431-19-0036 Ureditev križiš ča Sebeborci 13.12.2018 31.12.2022 816.526 816.526 0,2% 1.491 100.000 715.035 0 0
PVProračunski viri 1.491 100.000 518.517 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.491 100.000 518.517 0 0
PPUO Občine 0 0 196.518 0 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 0 0 196.518 0 0
(2431) 2431-19-0042 Ureditev križiš ča Podgrad 14.12.2018 31.12.2024 947.453 947.453 0,2% 2.694 50.000 250.000 500.000 144.759
PVProračunski viri 2.694 50.000 250.000 500.000 144.759
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.694 50.000 250.000 500.000 144.759
(2431) 2431-19-0045 Ureditev križiš ča v Parižljah za Polj če 06.02.2019 31.12.2029 938.879 938.879 0,0% 0 50.000 50.000 0 838.879
PVProračunski viri 0 50.000 50.000 0 638.209
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 50.000 50.000 0 638.209
PPUO Občine 0 0 0 0 200.670
7650 OBČINA BRASLOV ČE 0 0 0 0 200.670
(2431) 2431-19-0050 Ureditev križiš ča v Zg. Koreni 14.11.2018 31.12.2022 493.811 602.184 1,3% 11.932 331.879 150.000 0 0
PVProračunski viri 11.932 230.000 150.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.932 230.000 150.000 0 0
PPUO Občine 0 101.879 0 0 0
7525 OBČINA DUPLEK 0 101.879 0 0 0
Stran 150 od 269 v EUR
(2431) 2431-19-0051 Ureditev križiš ča Trnava 06.02.2019 31.12.2028 978.148 978.148 0,0% 0 15.000 30.000 0 933.148
PVProračunski viri 0 15.000 30.000 0 722.597
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 15.000 30.000 0 722.597
PPUO Občine 0 0 0 0 210.551
7650 OBČINA BRASLOV ČE 0 0 0 0 210.551
(2431) 2431-19-0054 Ureditev križiš ča Preserje 06.02.2019 31.12.2036 1.038.237 1.038.237 0,0% 0 10.000 50.000 0 978.237
PVProračunski viri 0 10.000 50.000 0 746.448
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 10.000 50.000 0 746.448
PPUO Občine 0 0 0 0 231.789
7650 OBČINA BRASLOV ČE 0 0 0 0 231.789
(2431) 2431-19-0058 Ureditev križiš ča v Gradiš ču pri Materiji 14.12.2018 31.12.2023 830.413 830.413 0,3% 13.094 100.000 362.701 354.618 0
PVProračunski viri 13.094 100.000 200.000 354.618 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 13.094 100.000 200.000 354.618 0
PPUO Občine 0 0 162.701 0 0
7534 OBČINA HRPELJE - KOZINA 0 0 162.701 0 0
(2431) 2431-19-0065 Ureditev krožnega križiš ča Lipica pri Škofji Loki 06.02.2019 31.12.2024 1.247.767 1.247.767 0,0% 12.926 10.000 590.000 500.000 134.841
PVProračunski viri 12.926 10.000 590.000 500.000 134.841
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.926 10.000 590.000 500.000 134.841
(2431) 2431-19-0079 Ureditev križiš ča na obvoznici v Ajdovš čini 17.09.2018 31.12.2032 1.105.466 1.105.466 0,2% 17.963 35.000 35.000 0 1.017.503
PVProračunski viri 17.963 35.000 35.000 0 764.314
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 17.963 35.000 35.000 0 764.314
PPUO Občine 0 0 0 0 253.189
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 0 0 0 0 253.189
(2431) 2431-19-0081 Ureditev križiš ča v Gornji Radgoni 17.09.2018 31.12.2024 793.134 793.134 0,0% 25.580 10.000 10.000 278.128 469.426
PVProračunski viri 25.580 10.000 10.000 0 469.426
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 25.580 10.000 10.000 0 469.426
PPUO Občine 0 0 0 278.128 0
7528 OBČINA GORNJA RADGONA 0 0 0 278.128 0
(2431) 2431-19-0087 Ureditev križiš ča priključek AC Hrušica 18.09.2018 31.12.2023 1.074.986 1.074.986 0,6% 31.826 80.000 100.000 863.160 0
PVProračunski viri 31.826 80.000 100.000 385.979 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 31.826 80.000 100.000 385.979 0
PPUO Občine 0 0 0 477.181 0
7540 OBČINA JESENICE 0 0 0 477.181 0
(2431) 2431-19-0094 Ureditev križiš ča Kidričevo 01.10.2018 31.12.2020 448.346 505.316 64,1% 419.184 0 0 0 0
PVProračunski viri 260.387 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 260.387 0 0 0 0
PPUO Občine 158.797 0 0 0 0
7544 OBČINA KIDRIČEVO 158.797 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0099 Ureditev priklju čka zah. obvoznice Ivan čna Gorica 19.10.2018 31.12.2037 886.107 886.107 0,0% 0 0 0 0 886.107
PVProračunski viri 0 0 0 0 791.890
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 791.890
PPUO Občine 0 0 0 0 94.217
7538 OBČINA IVANČNA GORICA 0 0 0 0 94.217
(2431) 2431-19-0109 Rekonstrukcija križiš ča v Mozirju 26.04.2019 31.12.2021 517.688 619.714 32,4% 447.688 70.000 0 0 0
PVProračunski viri 401.304 70.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 401.304 70.000 0 0 0
PPUO Občine 46.384 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 46.384 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0112 Rekonstrukcija križiš ča Maharovec 14.05.2019 31.12.2020 577.245 571.714 64,7% 577.245 0 0 0 0
PVProračunski viri 523.728 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 85.338 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 438.390 0 0 0 0
PPUO Občine 53.517 0 0 0 0
7619 OBČINA ŠENTJERNEJ 53.517 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0113 Rekonstrukcija križiš ča Škofije 14.05.2019 31.12.2022 549.938 549.938 0,0% 11.434 10.000 528.504 0 0
PVProračunski viri 11.434 10.000 341.349 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.434 10.000 341.349 0 0
PPUO Občine 0 0 187.155 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 0 0 187.155 0 0
(2431) 2431-20-0002 Ureditev križiš ča Šalinci 14.11.2018 31.12.2022 485.975 486.278 0,8% 4.389 10.000 471.586 0 0
PVProračunski viri 4.389 10.000 471.586 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.389 10.000 471.586 0 0
(2431) 2431-20-0004 Ureditev križiš ča Radomerje 14.12.2018 31.12.2023 520.831 520.831 0,0% 0 100.000 354.334 66.497 0
PVProračunski viri 0 100.000 354.334 66.497 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 100.000 354.334 66.497 0
Stran 151 od 269 v EUR
(2431) 2431-20-0005 Rekonstrukcija križiš ča pod Jožefom 13.12.2018 31.12.2022 478.971 535.401 0,0% 0 428.971 50.000 0 0
PVProračunski viri 0 428.971 50.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 428.971 50.000 0 0
(2431) 2431-20-0010 Ureditev krožiš ča Krka - tabletka 08.08.2019 31.12.2022 1.300.077 1.300.077 0,6% 11.932 898.314 389.831 0 0
PVProračunski viri 11.932 700.000 389.831 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.932 700.000 389.831 0 0
PPUO Občine 0 198.314 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 198.314 0 0 0
2415-11-S011 Sanaci je voziščnih konstrukci j 42.146.703 34.843.553 8.589.506 13.695.757 89.573.422
(2431) 2415-00-0060 PREP G1-2 Spuhlja-Ormož 09.10.2002 31.12.2021 1.608.336 1.608.336 65,6% 699.109 224.006 0 0 0
PVProračunski viri 365.066 224.006 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 365.066 224.006 0 0 0
PPUO Občine 334.043 0 0 0 0
7587 OBČINA ORMOŽ 334.043 0 0 0 0
(2431) 2415-00-0083 PREP Hrib-Trava 17.07.2000 31.12.2021 1.459.536 1.497.300 98,3% 215.283 8.855 0 0 0
PVProračunski viri 215.283 8.855 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 215.283 8.855 0 0 0
(2431) 2415-00-0103 PREP Ravne-Dravograd 02.09.2002 31.12.2023 1.866.823 1.866.823 55,3% 58.864 70.000 250.000 486.949 0
PVProračunski viri 58.864 70.000 250.000 486.949 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 58.864 70.000 250.000 486.949 0
(2431) 2415-00-0107 PREP Novaki-Cerkno 30.06.2000 31.12.2024 1.412.205 1.412.205 53,4% 8.061 50.000 150.000 250.000 201.323
PVProračunski viri 8.061 50.000 150.000 250.000 201.323
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.061 50.000 150.000 250.000 201.323
(2431) 2415-01-0071 PREP Zagradec-Žužemberk 15.05.2002 31.12.2024 3.734.430 3.734.430 56,9% 7.457 500.000 168.455 593.542 340.788
PVProračunski viri 7.457 500.000 100.000 593.542 340.788
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.457 500.000 100.000 593.542 340.788
PPUO Občine 0 0 68.455 0 0
7691 OBČINA ŽUŽEMBERK 0 0 68.455 0 0
(2431) 2415-04-0004 PREP Kubed - So čerga 01.06.2004 31.12.2026 1.887.115 1.887.115 53,4% 3.250 0 0 173.760 702.224
PVProračunski viri 3.250 0 0 0 702.224
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.250 0 0 0 702.224
PPUO Občine 0 0 0 173.760 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 0 0 0 173.760 0
(2431) 2415-04-0016 PREP Dobli če-Sv. Ana-Stari Trg 05.12.2003 31.03.2020 1.107.429 1.637.049 100,0% 506 0 0 0 0
PVProračunski viri 506 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 506 0 0 0 0
(2431) 2415-04-0021 OBNO MB (Ptujska cesta) 10.12.2003 31.12.2021 5.010.736 6.092.119 90,0% 1.602 500.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.602 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.602 0 0 0 0
PPUO Občine 0 500.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 500.000 0 0 0
(2431) 2415-06-0035 PREP Sol čava - Logarska dolina 18.04.2006 31.12.2020 2.292.677 1.915.954 99,9% 119.030 0 0 0 0
PVProračunski viri 119.030 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 119.030 0 0 0 0
(2431) 2415-06-0036 PREP Mozirje - Gorenje 18.04.2006 31.12.2023 2.279.584 2.279.584 75,5% 11.344 250.000 100.000 205.915 0
PVProračunski viri 11.344 250.000 100.000 205.915 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.344 250.000 100.000 205.915 0
(2431) 2415-06-0040 OBNO Polj čane-Majšperk 24.05.2006 31.12.2026 3.150.017 3.150.017 38,7% 2.745 0 0 0 1.927.810
PVProračunski viri 2.745 0 0 0 1.737.507
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.745 0 0 0 1.737.507
PPUO Občine 0 0 0 0 190.303
7697 OBČINA MAKOLE 0 0 0 0 190.303
(2431) 2415-06-0048 PREP Pavlovci-Miklavž pri Ormožu Presika 01.01.2007 31.12.2026 2.245.713 2.245.713 32,7% 1.112 0 0 0 1.511.197
PVProračunski viri 1.112 0 0 0 1.511.197
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.112 0 0 0 1.511.197
(2431) 2415-06-0094 PREP Sl.Bistrica-Hajdina 01.03.2006 31.12.2029 5.834.383 5.834.384 26,5% 32.795 500.000 500.000 500.000 2.777.842
PVProračunski viri 32.795 500.000 500.000 500.000 2.777.842
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 32.795 500.000 500.000 500.000 2.777.842
(2431) 2415-07-0010 PREP Sp.Selnica-Duh na Ostrem vrhu 16.08.2006 31.12.2023 625.938 625.938 60,7% 80.521 30.000 50.000 146.454 0
PVProračunski viri 80.521 30.000 50.000 146.454 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 80.521 30.000 50.000 146.454 0
(2431) 2415-07-0077 OBNO Petrina-Osilnica 16.08.2006 31.12.2023 1.673.232 1.673.232 62,5% 2.228 80.000 200.000 345.804 0
PVProračunski viri 2.228 80.000 200.000 345.804 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.228 80.000 200.000 345.804 0
(2431) 2415-07-0081 PREP Razkrižje - MP Gibina 10.10.2006 31.12.2020 1.900.870 2.013.962 99,8% 9.681 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.681 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.681 0 0 0 0
Stran 152 od 269 v EUR
(2431) 2415-07-0083 OBNO Bovec - Predel 10.10.2006 31.12.2021 2.422.740 2.036.350 98,9% 53.708 15.000 0 0 0
PVProračunski viri 53.708 15.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 53.708 15.000 0 0 0
(2431) 2415-07-0093 OBNO Šoštanj - Zavodnje 10.10.2006 31.12.2024 4.173.671 4.173.670 61,6% 95.559 300.000 15.000 639.095 602.788
PVProračunski viri 95.559 300.000 15.000 500.000 602.788
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 95.559 300.000 15.000 500.000 602.788
PPUO Občine 0 0 0 139.095 0
7626 OBČINA ŠOŠTANJ 0 0 0 139.095 0
(2431) 2415-08-0045 PREP Livek - Idrsko 10.08.2007 31.12.2020 439.751 400.000 96,6% 26.414 0 0 0 0
PVProračunski viri 26.414 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 26.414 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0051 PREP Borl - MP Meje 10.08.2007 31.12.2030 6.675.001 6.675.000 10,2% 106.891 30.000 150.000 300.000 5.437.289
PVProračunski viri 106.891 30.000 150.000 300.000 5.437.289
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 106.891 30.000 150.000 300.000 5.437.289
(2431) 2415-08-0053 OBNO Črna - Šentvid 10.08.2007 31.12.2025 1.675.645 1.675.645 3,6% 23.466 30.000 30.000 675.773 858.021
PVProračunski viri 23.466 30.000 30.000 675.773 801.096
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 23.466 30.000 30.000 675.773 801.096
PPUO Občine 0 0 0 0 56.925
7515 OBČINA ČRNA NA KOROŠKEM 0 0 0 0 56.925
(2431) 2415-08-0166 PREP Razdrto - Podnanos 16.10.2007 31.12.2026 7.293.436 7.293.436 23,8% 602.041 1.200.000 450.000 750.000 2.998.359
PVProračunski viri 602.041 1.200.000 450.000 750.000 2.225.083
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 602.041 1.200.000 450.000 750.000 2.225.083
PPUO Občine 0 0 0 0 773.276
7636 OBČINA VIPAVA 0 0 0 0 773.276
(2431) 2415-08-0173 PREP Bovec - Trenta 10.10.2007 31.12.2024 3.569.008 3.890.662 8,2% 3.431 0 1.067.806 1.122.136 1.082.686
PVProračunski viri 3.431 0 1.067.806 1.122.136 1.082.686
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.431 0 1.067.806 1.122.136 1.082.686
(2431) 2415-10-0018 PREP Metlika - Črnomelj 14.08.2009 31.12.2026 3.014.500 3.014.500 81,4% 4.972 494.552 0 0 60.412
PVProračunski viri 4.972 494.552 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.972 494.552 0 0 0
PPUO Občine 0 0 0 0 60.412
7572 OBČINA METLIKA 0 0 0 0 60.412
(2431) 2415-10-0046 PREP Komen - Branik 26.11.2009 31.12.2025 859.200 859.200 37,5% 69.010 0 0 0 536.296
PVProračunski viri 69.010 0 0 0 536.296
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 69.010 0 0 0 536.296
(2431) 2415-10-0048 PREP Opatje selo-Komen-Miren-Kostanjevica 14.08.2009 31.12.2022 1.125.075 1.125.075 63,9% 59.795 300.000 72.850 0 0
PVProračunski viri 59.795 300.000 72.850 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 59.795 300.000 72.850 0 0
(2431) 2415-10-0049 PREP Branik-Štanjel 26.11.2009 31.12.2020 1.087.136 913.680 93,1% 776.970 0 0 0 0
PVProračunski viri 776.970 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 776.970 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0054 OBNO Solkan- Čepovan 04.01.2010 31.12.2026 1.790.522 1.790.522 10,1% 361 35.000 35.000 100.000 1.439.755
PVProračunski viri 361 35.000 35.000 100.000 1.439.755
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 361 35.000 35.000 100.000 1.439.755
(2431) 2415-10-0059 PREP Dutovlje-Repentabor 14.08.2009 31.12.2023 414.500 414.500 0,7% 0 35.000 35.000 341.753 0
PVProračunski viri 0 35.000 35.000 341.753 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 35.000 35.000 341.753 0
(2431) 2415-10-0060 PREP Sežana-Senože če (Dane) 26.11.2009 31.12.2024 505.080 505.080 8,2% 6.403 35.000 48.353 200.000 173.702
PVProračunski viri 6.403 35.000 48.353 200.000 173.702
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.403 35.000 48.353 200.000 173.702
(2431) 2415-10-0061 PREP Lipica-Diva ča (Lokev) 14.08.2009 31.12.2025 1.657.400 1.657.400 0,5% 27.727 75.000 100.000 400.000 1.054.244
PVProračunski viri 27.727 75.000 100.000 400.000 781.834
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 27.727 75.000 100.000 400.000 781.834
PPUO Občine 0 0 0 0 272.410
7611 OBČINA SEŽANA 0 0 0 0 272.410
(2431) 2415-10-0068 PREP Žiri-Logatec 30.11.2009 31.12.2026 2.992.459 2.992.459 48,1% 30.467 0 0 0 1.528.348
PVProračunski viri 30.467 0 0 0 1.528.348
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.467 0 0 0 1.528.348
(2431) 2415-10-0069 PREP Regionalna cesta RT-915 P udob-Kozariš če 25.01.2010 31.12.2026 956.719 956.720 15,7% 0 0 0 0 806.663
PVProračunski viri 0 0 0 0 806.663
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 806.663
(2431) 2415-10-0085 PREP Regionalna cesta R3-715: ureditev Gorica 14.08.2009 31.12.2023 3.798.168 3.798.168 3,7% 496.557 557.587 1.320.881 1.337.131 0
PVProračunski viri 359.937 557.587 1.160.667 1.179.772 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 359.937 557.587 1.160.667 1.179.772 0
PPUO Občine 136.620 0 160.214 157.359 0
7597 OBČINA PUCONCI 136.620 0 160.214 157.359 0
Stran 153 od 269 v EUR
(2431) 2415-10-0110 OBNO R3-642/1360: obnova Ig-Ljubljana 26.11.2009 31.12.2027 570.700 570.700 0,2% 405 0 0 0 569.355
PVProračunski viri 405 0 0 0 569.355
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 405 0 0 0 569.355
(2431) 2415-10-0115 PREP R3-654/3611 Štalcerji-Ko čevska Reka 14.08.2009 31.12.2027 246.096 246.096 0,2% 4.050 0 0 0 241.641
PVProračunski viri 4.050 0 0 0 241.641
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.050 0 0 0 241.641
(2431) 2415-10-0162 OBNO Hrušica-Javornik 14.08.2009 31.12.2025 3.152.500 3.152.501 40,3% 153.768 250.000 50.000 500.000 934.868
PVProračunski viri 153.768 250.000 50.000 500.000 934.868
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 153.768 250.000 50.000 500.000 934.868
(2431) 2415-10-0164 OBNO R2-423 Bistrica ob Sotli- Črnolica 14.08.2009 31.12.2028 9.605.000 9.605.000 1,3% 86.540 50.000 100.000 300.000 9.009.967
PVProračunski viri 86.540 50.000 100.000 300.000 9.009.967
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 86.540 50.000 100.000 300.000 9.009.967
(2431) 2415-10-0169 OBNO R1-201 in R1-202: Hrušica-Rate če-Planica 14.08.2009 31.12.2028 10.182.399 10.182.399 0,7% 33.972 500.000 350.000 500.000 8.758.967
PVProračunski viri 33.972 500.000 350.000 500.000 8.758.967
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 33.972 500.000 350.000 500.000 8.758.967
(2431) 2415-10-0170 OBNO R3-681 Laško-Breze-Šentjur: obnova 14.08.2009 31.12.2032 21.480.000 21.480.000 2,7% 116.837 50.000 100.000 300.000 20.419.325
PVProračunski viri 116.837 50.000 100.000 300.000 20.419.325
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 116.837 50.000 100.000 300.000 20.419.325
(2431) 2415-10-0190 OBNO R3-700 Slovenske Konjice-Oplotnica 14.08.2009 31.12.2027 3.493.000 3.493.000 0,6% 14.115 20.000 100.000 300.000 3.041.438
PVProračunski viri 14.115 20.000 100.000 300.000 3.041.438
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 14.115 20.000 100.000 300.000 3.041.438
(2431) 2415-10-0191 OBNO R3-688 Ži če-Poljčane (Mlače in Lušečka vas) 14.08.2009 31.12.2027 1.514.500 1.514.500 0,1% 0 0 0 0 1.512.305
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.512.305
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.512.305
(2431) 2415-10-0199 OBNO Zre če (terme)-Rogla 14.08.2009 31.12.2027 3.405.001 3.405.000 1,9% 34.416 50.000 150.000 300.000 2.834.183
PVProračunski viri 34.416 50.000 150.000 300.000 2.834.183
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 34.416 50.000 150.000 300.000 2.834.183
(2431) 2415-10-0212 PREP R3-614/1046 Bazara-Miren 14.08.2009 31.12.2023 215.370 215.370 9,2% 1.688 30.000 30.000 135.239 0
PVProračunski viri 1.688 30.000 30.000 135.239 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.688 30.000 30.000 135.239 0
(2431) 2415-11-0024 Odprava škode na cestni infras. zaradi poplav 11.11.2010 31.12.2029 15.591.198 15.741.635 58,9% 2.435.898 2.000.000 0 0 2.067.262
PVProračunski viri 2.435.898 2.000.000 0 0 2.067.262
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.435.898 2.000.000 0 0 2.067.262
(2431) 2415-98-0846 PREP RT-932 cesta na Kope 23.08.2000 31.12.2021 11.262.275 13.338.983 33,4% 132.734 7.500.000 0 0 0
PVProračunski viri 132.734 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 132.734 0 0 0 0
PPUO Občine 0 7.500.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 7.500.000 0 0 0
(2431) 2415-98-0851 OBNO Cankova-Kuzma 04.03.2000 31.12.2026 6.014.802 6.014.803 49,3% 31.298 30.000 1.116.161 300.000 1.599.460
PVProračunski viri 31.298 30.000 30.000 0 1.599.460
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 31.298 30.000 30.000 0 1.599.460
PPUO Občine 0 0 1.086.161 300.000 0
7605 OBČINA ROGAŠOVCI 0 0 1.086.161 300.000 0
(2431) 2415-99-0163 OBNO Nova Cerkev-Vitanje 13.12.2000 31.12.2026 5.776.306 5.776.306 58,2% 82.167 20.000 100.000 642.206 1.603.666
PVProračunski viri 82.167 20.000 100.000 150.000 1.603.666
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 82.167 20.000 100.000 150.000 1.603.666
PPUO Občine 0 0 0 492.206 0
7637 OBČINA VITANJE 0 0 0 492.206 0
(2431) 2431-17-0018 Obnova voziš č državnih cest 13.07.2016 31.12.2021 142.103.656 120.000.000 67,4% 35.244.416 17.273.553 0 0 0
PVProračunski viri 35.244.416 17.273.553 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 35.244.416 17.273.553 0 0 0
(2431) 2431-17-0049 Obnova ceste Veržej - Križevci 13.07.2016 31.12.2029 2.053.516 2.053.516 0,8% 3.350 0 0 0 2.034.540
PVProračunski viri 3.350 0 0 0 1.522.540
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.350 0 0 0 1.522.540
PPUO Občine 0 0 0 0 512.000
7665 OBČINA KRIŽEVCI 0 0 0 0 512.000
(2431) 2431-17-0063 Odprava napak po izteku garancijske dobe 13.07.2016 31.12.2033 1.500.000 1.500.000 5,6% 104.862 150.000 150.000 100.000 940.401
PVProračunski viri 104.862 150.000 150.000 100.000 940.401
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 104.862 150.000 150.000 100.000 940.401
(2431) 2431-18-0048 Obnova ceste Podsreda-Brestanica 11.04.2017 31.12.2025 904.066 904.066 4,7% 4.050 50.000 50.000 100.000 659.751
PVProračunski viri 4.050 50.000 50.000 100.000 659.751
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.050 50.000 50.000 100.000 659.751
(2431) 2431-18-0049 Obnova ceste Kranjska Gora-Vrši č (Ruska cesta) 11.04.2017 31.12.2027 3.637.868 3.637.868 0,4% 22.289 50.000 50.000 150.000 3.364.566
PVProračunski viri 22.289 50.000 50.000 150.000 3.364.566
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 22.289 50.000 50.000 150.000 3.364.566
Stran 154 od 269 v EUR
(2431) 2431-18-0126 Sanacije voziš č po izgradnji GJI 20.07.2017 31.12.2028 10.444.466 10.444.466 0,0% 2.486 1.500.000 1.500.000 1.500.000 5.941.980
PVProračunski viri 2.486 1.500.000 1.500.000 1.500.000 5.941.980
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.486 1.500.000 1.500.000 1.500.000 5.941.980
2415-11-S012 Ureditve cest skozi nasel ja 28.126.828 49.489.998 42.551.079 57.212.939 261.467.390
(2431) 2415-00-0003 URED Vipava 10.08.2001 31.12.2021 1.717.074 1.614.214 75,0% 435.092 125.000 0 0 0
PVProračunski viri 435.092 125.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 435.092 125.000 0 0 0
(2431) 2415-02-0037 URED Gibina-Razkrižje-Stro čja vas 21.12.2001 31.12.2025 2.396.722 2.396.722 57,0% 2.714 50.000 30.000 535.247 413.832
PVProračunski viri 2.714 50.000 30.000 500.000 413.832
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.714 50.000 30.000 500.000 413.832
PPUO Občine 0 0 0 35.247 0
7675 OBČINA RAZKRIŽJE 0 0 0 35.247 0
(2431) 2415-02-0039 URED Šmarjeta - Frankolovo 04.10.2002 31.12.2026 9.535.819 9.535.819 36,5% 2.275.969 1.294.603 1.056.898 500.000 2.504.079
PVProračunski viri 1.775.969 300.000 20.000 500.000 2.504.079
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.775.969 300.000 20.000 500.000 2.504.079
PPUO Občine 500.000 994.603 1.036.898 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 500.000 994.603 1.036.898 0 0
(2431) 2415-03-0013 URED Videm pri Ljubljani 30.01.2003 31.12.2023 1.476.699 1.476.699 12,1% 26.703 600.000 200.000 484.991 0
PVProračunski viri 26.703 600.000 200.000 484.991 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 26.703 600.000 200.000 484.991 0
(2431) 2415-03-0030 URED Destrnik 04.03.2004 31.12.2025 5.343.318 5.343.318 65,6% 7.644 50.000 30.000 750.000 1.005.989
PVProračunski viri 7.644 50.000 30.000 750.000 949.350
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.644 50.000 30.000 750.000 949.350
PPUO Občine 0 0 0 0 56.639
7517 OBČINA DESTRNIK 0 0 0 0 56.639
(2431) 2415-04-0005 URED Belokranjska cesta v Novem mestu 01.06.2004 31.12.2025 3.919.772 3.919.772 65,2% 67.153 30.000 10.000 510.000 755.564
PVProračunski viri 67.153 30.000 10.000 50.000 755.564
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 67.153 30.000 10.000 50.000 755.564
PPUO Občine 0 0 0 460.000 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 0 0 460.000 0
(2431) 2415-04-0010 URED G1-5 Zidani most 04.10.2004 31.12.2028 7.828.283 7.828.283 37,2% 506 0 0 0 4.918.084
PVProračunski viri 506 0 0 0 4.918.084
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 506 0 0 0 4.918.084
(2431) 2415-04-0014 URED Podbrdo 05.12.2003 31.12.2022 7.233.032 6.210.269 57,9% 1.910.357 1.406.268 200.000 0 0
PVProračunski viri 1.071.138 1.200.000 200.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.071.138 1.200.000 200.000 0 0
PPUO Občine 839.219 206.268 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 839.219 206.268 0 0 0
(2431) 2415-04-0022 URED Velenje-Škale 04.03.2005 31.12.2024 3.132.740 3.132.740 34,2% 17.039 50.000 50.000 1.286.278 674.785
PVProračunski viri 17.039 50.000 50.000 750.000 674.785
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 17.039 50.000 50.000 750.000 674.785
PPUO Občine 0 0 0 536.278 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 0 0 0 536.278 0
(2431) 2415-06-0046 URED Češnjica - Rudno 01.03.2006 31.12.2025 4.670.651 4.670.651 40,6% 34.807 0 0 1.781.759 970.245
PVProračunski viri 34.807 0 0 0 970.245
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 34.807 0 0 0 970.245
PPUO Občine 0 0 0 1.781.759 0
7645 OBČINA ŽELEZNIKI 0 0 0 1.781.759 0
(2431) 2415-06-0082 URED Žirovnica - Begunje 01.03.2006 31.12.2023 3.680.310 3.672.844 52,8% 115.834 400.000 950.000 374.095 0
PVProračunski viri 115.834 400.000 300.000 62.202 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 115.834 400.000 300.000 62.202 0
PPUO Občine 0 0 650.000 311.893 0
7690 OBČINA ŽIROVNICA 0 0 650.000 311.893 0
(2431) 2415-07-0005 URED Ankaran - Lazaret 16.08.2006 31.12.2026 8.423.892 8.423.892 3,9% 32.788 150.000 900.000 2.000.000 5.033.975
PVProračunski viri 32.788 150.000 400.000 500.000 2.521.863
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 32.788 150.000 400.000 500.000 2.521.863
PPUO Občine 0 0 500.000 1.500.000 2.512.112
7722 OBČINA ANKARAN 0 0 500.000 1.500.000 2.512.112
(2431) 2415-08-0008 URED Male Laš če 10.08.2007 31.12.2020 508.772 428.313 99,9% 263.885 0 0 0 0
PVProračunski viri 263.885 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 263.885 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0040 URED Gorenja vas (Bloki) 10.08.2007 31.12.2024 2.805.970 2.805.969 55,4% 48.689 125.000 250.000 676.241 160.148
PVProračunski viri 48.689 125.000 250.000 400.000 160.148
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 48.689 125.000 250.000 400.000 160.148
PPUO Občine 0 0 0 276.241 0
7526 OBČINA GORENJA VAS-POLJANE 0 0 0 276.241 0
Stran 155 od 269 v EUR
(2431) 2415-08-0052 URED Cankova - MP Gerlinci (Korovci) 10.08.2007 31.12.2030 4.937.439 4.937.439 0,0% 6.208 5.000 5.000 15.000 4.906.231
PVProračunski viri 6.208 5.000 5.000 15.000 4.295.737
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.208 5.000 5.000 15.000 4.295.737
PPUO Občine 0 0 0 0 610.494
7651 OBČINA CANKOVA 0 0 0 0 610.494
(2431) 2415-08-0058 URED Dravograd 10.08.2007 31.12.2021 1.708.561 2.014.570 59,9% 209.191 480.000 0 0 0
PVProračunski viri 209.191 80.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 209.191 80.000 0 0 0
(2431) 2415-08-0061 URED Lovrenc 10.08.2007 31.12.2020 2.815.460 3.021.770 95,7% 131.078 0 0 0 0
PVProračunski viri 131.078 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 131.078 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0064 URED Zg. Kungota 10.08.2007 31.12.2027 7.009.550 7.004.692 25,4% 107.685 300.000 300.000 1.289.109 3.249.402
PVProračunski viri 107.685 300.000 300.000 500.000 3.249.402
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 107.685 300.000 300.000 500.000 3.249.402
PPUO Občine 0 0 0 789.109 0
7554 OBČINA KUNGOTA 0 0 0 789.109 0
(2431) 2415-08-0065 URED Pečke 10.08.2007 31.12.2021 2.217.691 2.045.343 80,5% 1.260.252 80.000 0 0 0
PVProračunski viri 993.373 80.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 993.373 80.000 0 0 0
PPUO Občine 266.879 0 0 0 0
7697 OBČINA MAKOLE 266.879 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0072 URED Podvelka (ureditev nivojskega križanja) 10.08.2007 31.12.2026 2.653.854 2.653.854 14,3% 27.403 350.000 20.000 100.000 1.790.086
PVProračunski viri 27.403 350.000 20.000 100.000 1.790.086
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 27.403 350.000 20.000 100.000 1.790.086
(2431) 2415-08-0073 URED Prevalje 10.08.2007 31.12.2020 2.994.833 3.685.552 66,6% 1.002.926 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.926 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.926 0 0 0 0
PPUO Občine 1.000.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 1.000.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0076 URED Ptuj-Rogoznica (Nova vas) 10.08.2007 31.12.2026 4.838.165 4.838.165 9,2% 10.301 100.000 150.000 300.000 3.835.050
PVProračunski viri 10.301 100.000 150.000 300.000 1.802.226
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.301 100.000 150.000 300.000 1.802.226
PPUO Občine 0 0 0 0 2.032.824
7596 MESTNA OB ČINA PTUJ 0 0 0 0 2.032.824
(2431) 2415-08-0083 URED Sv. Ana 10.08.2007 31.12.2021 4.008.130 4.603.806 87,7% 304.429 472.857 0 0 0
PVProračunski viri 304.429 5.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 304.429 5.000 0 0 0
PPUO Občine 0 467.857 0 0 0
7680 OBČINA SVETA ANA 0 467.857 0 0 0
(2431) 2415-08-0085 URED Jamna 10.08.2007 31.12.2029 15.839.525 15.839.525 6,1% 73.323 300.000 100.000 750.000 13.655.757
PVProračunski viri 73.323 300.000 100.000 750.000 10.574.333
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 73.323 300.000 100.000 750.000 10.574.333
PPUO Občine 0 0 0 0 3.081.424
7616 OBČINA SVETI JURIJ OB Š ČAVNICI 0 0 0 0 3.081.424
(2431) 2415-08-0094 URED Smednik (Raka) 10.08.2007 31.12.2026 501.379 501.378 12,4% 2.025 0 0 0 437.725
PVProračunski viri 2.025 0 0 0 350.010
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.025 0 0 0 350.010
PPUO Občine 0 0 0 0 87.715
7553 OBČINA KRŠKO 0 0 0 0 87.715
(2431) 2415-08-0101 URED Šmarješke toplice - Šmarjeta 10.08.2007 31.12.2020 2.407.309 2.835.397 84,8% 365.222 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 87 0 0 0 0
PPUO Občine 365.135 0 0 0 0
7705 OBČINA ŠMARJEŠKE TOPLICE 365.135 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0110 URED Male Braslov če 10.08.2007 31.12.2021 1.352.179 1.636.723 87,4% 199.443 150.000 0 0 0
PVProračunski viri 199.443 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 199.443 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0124 URED Rogatec-Dobovec 10.08.2007 31.12.2021 6.366.635 7.637.085 29,3% 91.902 4.500.000 0 0 0
PVProračunski viri 91.902 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 91.902 0 0 0 0
PPUO Občine 0 4.500.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 4.500.000 0 0 0
Stran 156 od 269 v EUR
(2431) 2415-08-0127 URED Šmartno (Drobni č) 10.08.2007 31.12.2025 2.126.770 2.126.771 3,6% 23.725 100.000 150.000 468.979 1.317.686
PVProračunski viri 23.725 100.000 150.000 300.000 1.317.686
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 23.725 100.000 150.000 300.000 1.317.686
PPUO Občine 0 0 0 168.979 0
7625 OBČINA ŠMARTNO OB PAKI 0 0 0 168.979 0
(2431) 2415-08-0163 URED Vrhnika 21.08.2007 31.12.2020 1.010.998 910.000 99,5% 11.391 0 0 0 0
PVProračunski viri 11.391 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.391 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0169 URED Ureditev plo čnika MP - vas Bistrica ob Sotli 16.10.2007 31.12.2028 535.400 535.400 5,3% 506 0 0 0 506.931
PVProračunski viri 506 0 0 0 465.447
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 506 0 0 0 465.447
PPUO Občine 0 0 0 0 41.484
7648 OBČINA BISTRICA OB SOTLI 0 0 0 0 41.484
(2431) 2415-08-0178 URED Mozirje-Žekovec (Šmihelska cesta) 16.10.2007 31.12.2020 1.034.024 1.176.100 82,8% 218.079 0 0 0 0
PVProračunski viri 118.079 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 118.079 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0181 URED Nemška vas - Prigorica (plo čnik) 16.10.2007 31.12.2024 1.383.066 1.383.066 0,3% 4.557 50.000 769.663 300.000 256.252
PVProračunski viri 4.557 50.000 150.000 300.000 256.252
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.557 50.000 150.000 300.000 256.252
PPUO Občine 0 0 619.663 0 0
7604 OBČINA RIBNICA 0 0 619.663 0 0
(2431) 2415-08-0182 URED Ribnica - Breg - Gri č 16.10.2007 31.12.2023 3.767.930 3.767.930 3,4% 10.413 50.000 1.028.892 2.557.146 0
PVProračunski viri 10.413 50.000 450.111 1.921.696 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.413 50.000 450.111 1.921.696 0
PPUO Občine 0 0 578.781 635.450 0
7604 OBČINA RIBNICA 0 0 578.781 635.450 0
(2431) 2415-08-0183 URED Breze - Žlebi č 16.10.2007 31.12.2028 171.185 171.185 7,4% 5.569 0 0 0 153.520
PVProračunski viri 5.569 0 0 0 65.137
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.569 0 0 0 65.137
PPUO Občine 0 0 0 0 88.383
7604 OBČINA RIBNICA 0 0 0 0 88.383
(2431) 2415-08-0184 URED Špar - MOL - Inles 16.10.2007 31.12.2020 893.341 846.221 99,1% 10.558 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.558 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.558 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0189 PREP Žlebi č - Unec (Žimarice) 16.10.2007 31.12.2022 2.782.412 2.782.442 24,1% 60.154 1.272.681 820.082 0 0
PVProračunski viri 60.154 1.272.681 160.500 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 60.154 1.272.681 160.500 0 0
PPUO Občine 0 0 659.582 0 0
7678 OBČINA SODRAŽICA 0 0 659.582 0 0
(2431) 2415-08-0196 URED Rib čev Laz (Pod Skalco-Polje) 12.10.2007 31.12.2024 2.649.677 2.649.677 80,2% 296.646 30.000 30.000 50.000 403.153
PVProračunski viri 296.646 30.000 30.000 50.000 403.153
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 296.646 30.000 30.000 50.000 403.153
(2431) 2415-10-0034 URED Ureditev ceste skozi Novo vas 14.08.2009 31.12.2020 1.391.812 1.566.223 96,8% 51.995 0 0 0 0
PVProračunski viri 51.995 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 51.995 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0036 URED Ureditev Rakek-železniška postaja 04.01.2010 31.12.2022 1.816.716 1.816.716 40,8% 2.824 35.540 1.039.962 0 0
PVProračunski viri 2.824 0 737.713 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.824 0 737.713 0 0
PPUO Občine 0 35.540 302.249 0 0
7512 OBČINA CERKNICA 0 35.540 302.249 0 0
(2431) 2415-10-0037 URED Ureditev ceste Suhi dol-Lu čine 04.01.2010 31.12.2023 2.092.004 2.092.003 49,0% 55.504 250.000 300.000 479.536 0
PVProračunski viri 55.504 250.000 300.000 339.272 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 55.504 250.000 300.000 339.272 0
PPUO Občine 0 0 0 140.264 0
7526 OBČINA GORENJA VAS-POLJANE 0 0 0 140.264 0
(2431) 2415-10-0050 URED Štanjel 14.08.2009 31.12.2021 1.038.414 1.253.900 82,3% 122.896 150.000 0 0 0
PVProračunski viri 122.896 50.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 122.896 50.000 0 0 0
(2431) 2415-10-0058 URED Skozi Bukovico 14.08.2009 31.12.2025 2.490.332 2.490.332 0,7% 24.333 200.000 200.000 500.000 1.558.842
PVProračunski viri 24.333 200.000 200.000 500.000 873.578
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 24.333 200.000 200.000 500.000 873.578
PPUO Občine 0 0 0 0 685.264
7700 OBČINA RENČE - VOGRSKO 0 0 0 0 685.264
Stran 157 od 269 v EUR
(2431) 2415-10-0062 URED Ferneti či 14.08.2009 31.12.2028 2.284.500 2.284.500 0,0% 0 35.000 35.000 50.000 2.163.370
PVProračunski viri 0 35.000 35.000 50.000 2.163.370
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 35.000 35.000 50.000 2.163.370
(2431) 2415-10-0075 URED Regionalna cesta R2-443 Lendava-Pince 14.08.2009 31.12.2029 6.775.749 6.770.295 2,0% 62.810 100.000 0 0 6.512.057
PVProračunski viri 62.810 100.000 0 0 5.912.441
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 62.810 100.000 0 0 5.912.441
PPUO Občine 0 0 0 0 599.616
7558 OBČINA LENDAVA - LENDVA KÖZSEG 0 0 0 0 599.616
(2431) 2415-10-0079 URED R2-425: ureditev ceste skozi središ če Mežice 14.08.2009 31.12.2027 4.265.900 4.265.901 2,5% 29.250 300.000 800.000 895.000 2.153.263
PVProračunski viri 29.250 300.000 300.000 500.000 1.153.263
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 29.250 300.000 300.000 500.000 1.153.263
PPUO Občine 0 0 500.000 395.000 1.000.000
7573 OBČINA MEŽICA 0 0 500.000 395.000 1.000.000
(2431) 2415-10-0080 URED R3-698: ureditev Podjunske ceste 14.08.2009 31.12.2025 1.912.983 1.912.982 2,2% 6.561 200.000 100.000 732.780 834.720
PVProračunski viri 6.561 200.000 100.000 300.000 834.720
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.561 200.000 100.000 300.000 834.720
PPUO Občine 0 0 0 432.780 0
7573 OBČINA MEŽICA 0 0 0 432.780 0
(2431) 2415-10-0081 URED G1-1 med Miklavžem in Ptujem 14.08.2009 31.12.2026 6.509.500 6.509.500 16,8% 141.529 700.000 700.000 1.197.257 2.780.821
PVProračunski viri 141.529 700.000 700.000 1.000.000 2.780.821
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 141.529 700.000 700.000 1.000.000 2.780.821
PPUO Občine 0 0 0 197.257 0
7615 OBČINA STARŠE 0 0 0 197.257 0
(2431) 2415-10-0086 URED Regionalna cesta R1-232: ureditev Ma čkovci 13.10.2009 31.12.2023 581.982 581.982 1,4% 4.607 349.314 50.000 171.223 0
PVProračunski viri 4.607 50.000 50.000 171.223 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.607 50.000 50.000 171.223 0
PPUO Občine 0 299.314 0 0 0
7597 OBČINA PUCONCI 0 299.314 0 0 0
(2431) 2415-10-0087 URED RT-349: Radenci 25.01.2010 31.12.2023 937.520 937.520 10,0% 13.229 700.000 86.346 47.670 0
PVProračunski viri 13.229 700.000 86.346 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 13.229 700.000 86.346 0 0
PPUO Občine 0 0 0 47.670 0
7600 OBČINA RADENCI 0 0 0 47.670 0
(2431) 2415-10-0092 URED G1-1: ureditev od Selnice do Janževe Gore 14.08.2009 31.12.2025 2.083.450 2.083.450 2,6% 3.676 70.000 30.000 500.000 1.428.177
PVProračunski viri 3.676 70.000 30.000 500.000 1.173.502
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.676 70.000 30.000 500.000 1.173.502
PPUO Občine 0 0 0 0 254.675
7677 OBČINA SELNICA OB DRAVI 0 0 0 0 254.675
(2431) 2415-10-0094 URED Obrež-Loperšice 26.10.2009 31.12.2027 3.684.344 3.684.345 0,1% 5.719 120.000 50.000 150.000 3.357.020
PVProračunski viri 5.719 120.000 50.000 150.000 2.616.520
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.719 120.000 50.000 150.000 2.616.520
PPUO Občine 0 0 0 0 740.500
7587 OBČINA ORMOŽ 0 0 0 0 740.500
(2431) 2415-10-0098 URED R1-232: ureditev ceste skozi Šalovce 25.01.2010 31.12.2024 2.026.700 2.026.700 1,4% 18.946 500.000 500.000 837.530 158.380
PVProračunski viri 18.946 500.000 500.000 500.000 158.380
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 18.946 500.000 500.000 500.000 158.380
PPUO Občine 0 0 0 337.530 0
7532 OBČINA ŠALOVCI 0 0 0 337.530 0
(2431) 2415-10-0100 URED Regionalna cesta R3-726 Turniš če 14.08.2009 31.12.2022 2.494.946 3.026.851 82,6% 12.192 410.692 20.000 0 0
PVProračunski viri 12.192 300.000 20.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.192 300.000 20.000 0 0
PPUO Občine 0 110.692 0 0 0
7632 OBČINA TURNIŠ ČE 0 110.692 0 0 0
(2431) 2415-10-0103 URED R3-676/2204 Arti če-Kapele 14.08.2009 31.12.2024 2.342.000 2.342.000 2,7% 6.905 300.000 768.507 700.000 505.505
PVProračunski viri 6.905 300.000 500.000 500.000 505.505
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.905 300.000 500.000 500.000 505.505
PPUO Občine 0 0 268.507 200.000 0
7508 OBČINA BREŽICE 0 0 268.507 200.000 0
(2431) 2415-10-0104 URED R3-675/1207:ureditev ceste P odgračeno-Mokrice 14.08.2009 31.12.2023 1.939.500 1.939.500 6,4% 33.625 500.000 350.000 950.220 0
PVProračunski viri 33.625 500.000 350.000 737.478 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 33.625 500.000 350.000 737.478 0
PPUO Občine 0 0 0 212.742 0
7508 OBČINA BREŽICE 0 0 0 212.742 0
(2431) 2415-10-0109 URED R1-221/1222: Dol pri Hrastniku 14.08.2009 31.12.2022 2.727.131 2.727.131 59,1% 749.513 400.000 86.895 0 0
PVProračunski viri 149.513 400.000 86.895 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 149.513 400.000 86.895 0 0
Stran 158 od 269 v EUR
PPUO Občine 600.000 0 0 0 0
7533 OBČINA HRASTNIK 600.000 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0111 URED R1-216/1367 in 1175: Krška vas in Gabrov čec 13.10.2009 31.12.2024 3.914.672 3.914.672 0,7% 26.553 700.502 938.771 1.236.657 990.970
PVProračunski viri 15.832 700.000 400.000 1.000.000 990.970
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.832 700.000 400.000 1.000.000 990.970
PPUO Občine 10.721 502 538.771 236.657 0
7538 OBČINA IVANČNA GORICA 10.721 502 538.771 236.657 0
(2431) 2415-10-0114 URED G2-106/0264: Ko čevje 02.07.2009 31.12.2021 1.304.058 1.579.111 61,1% 30.935 500.000 0 0 0
PVProračunski viri 30.935 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.935 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0116 URED RT-917/3602: ureditev Roške ceste v Ko čevju 25.01.2010 31.12.2021 4.796.855 4.140.057 92,1% 733.693 2.000 0 0 0
PVProračunski viri 496.698 2.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 496.698 2.000 0 0 0
PPUO Občine 236.995 0 0 0 0
7547 OBČINA KOČEVJE 236.995 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0117 URED G2-106/0264 in G2-106/0265: ureditev Livold 14.08.2009 31.03.2020 8.087 864.500 100,0% 2.228 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.228 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.228 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0120 URED G2-108/1182:plo čniki in AP v Zg. in Sp.Hoti ču 30.11.2009 31.12.2025 2.374.240 2.374.240 2,9% 6.259 100.000 100.000 722.525 1.380.238
PVProračunski viri 6.259 100.000 100.000 500.000 1.130.238
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.259 100.000 100.000 500.000 1.130.238
PPUO Občine 0 0 0 222.525 250.000
7559 OBČINA LITIJA 0 0 0 222.525 250.000
(2431) 2415-10-0122 URED RT-921/4306: ureditev ceste skozi Va če 14.08.2009 31.12.2026 4.537.469 4.537.469 0,2% 8.777 150.000 150.000 887.408 3.335.296
PVProračunski viri 8.777 150.000 150.000 300.000 3.335.296
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.777 150.000 150.000 300.000 3.335.296
PPUO Občine 0 0 0 587.408 0
7559 OBČINA LITIJA 0 0 0 587.408 0
(2431) 2415-10-0124 URED R1-218/1212: ureditev ceste skozi Gradac 26.10.2009 31.12.2023 2.812.307 2.812.306 77,3% 8.443 5.000 100.000 529.610 0
PVProračunski viri 8.443 5.000 100.000 312.026 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.443 5.000 100.000 312.026 0
PPUO Občine 0 0 0 217.584 0
7572 OBČINA METLIKA 0 0 0 217.584 0
(2431) 2415-10-0125 URED R3-663/5401: ureditev Bušinja vas 26.05.2009 31.12.2025 553.531 553.531 2,1% 6.582 0 0 0 536.587
PVProračunski viri 6.582 0 0 0 465.428
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.582 0 0 0 465.428
PPUO Občine 0 0 0 0 71.159
7572 OBČINA METLIKA 0 0 0 0 71.159
(2431) 2415-10-0132 URED R2-419/1203: ureditev Straža in Vavta vas 26.11.2009 31.12.2024 2.646.677 2.646.676 6,6% 52.412 300.000 450.000 833.295 841.387
PVProračunski viri 52.412 300.000 450.000 533.295 462.793
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 52.412 300.000 450.000 533.295 462.793
PPUO Občine 0 0 0 300.000 378.594
7702 OBČINA STRAŽA 0 0 0 300.000 378.594
(2431) 2415-10-0160 URED Dobrna 14.08.2009 31.12.2021 1.663.632 1.860.001 31,8% 637.627 1.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 617.627 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 79.107 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 538.520 0 0 0 0
PPUO Občine 20.000 1.000.000 0 0 0
7654 OBČINA DOBRNA 20.000 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0161 URED Spodnje Gorje 14.08.2009 31.12.2023 2.588.688 2.588.689 15,3% 41.074 450.000 729.586 978.535 0
PVProračunski viri 41.074 450.000 500.000 572.658 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 41.074 450.000 500.000 572.658 0
PPUO Občine 0 0 229.586 405.877 0
7706 OBČINA GORJE 0 0 229.586 405.877 0
(2431) 2415-10-0176 URED R2-411: Polica-Podtabor 14.08.2009 31.12.2026 2.438.001 2.438.001 0,2% 4.050 50.000 70.000 150.000 2.160.657
PVProračunski viri 4.050 50.000 70.000 150.000 1.834.957
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.050 50.000 70.000 150.000 1.834.957
PPUO Občine 0 0 0 0 325.700
7581 OBČINA NAKLO 0 0 0 0 325.700
(2431) 2415-10-0180 URED R3-695: plo čniki (Polzela-Šmartno ob Paki) 14.08.2009 31.12.2026 2.242.500 2.242.500 1,8% 58.450 25.000 50.000 150.000 1.931.527
PVProračunski viri 58.450 25.000 50.000 150.000 1.290.277
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 58.450 25.000 50.000 150.000 1.290.277
PPUO Občine 0 0 0 0 641.250
7672 OBČINA POLZELA 0 0 0 0 641.250
Stran 159 od 269 v EUR
(2431) 2415-10-0181 URED R3-695: Polzela 14.08.2009 31.12.2027 1.158.000 1.158.000 0,1% 0 3.000 3.000 0 1.150.762
PVProračunski viri 0 3.000 3.000 0 828.562
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 3.000 3.000 0 828.562
PPUO Občine 0 0 0 0 322.200
7672 OBČINA POLZELA 0 0 0 0 322.200
(2431) 2415-10-0187 URED Ureditev ceste skozi Begunje 14.08.2009 31.12.2027 1.661.716 1.661.717 0,2% 506 1.000 10.000 0 1.647.276
PVProračunski viri 506 1.000 10.000 0 1.391.338
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 506 1.000 10.000 0 1.391.338
PPUO Občine 0 0 0 0 255.938
7602 OBČINA RADOVLJICA 0 0 0 0 255.938
(2431) 2415-10-0188 URED Posavec (l=1,5 km) 14.08.2009 31.12.2024 537.150 537.151 10,8% 17.583 50.000 20.000 357.658 37.264
PVProračunski viri 17.583 50.000 20.000 300.000 37.264
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 17.583 50.000 20.000 300.000 37.264
PPUO Občine 0 0 0 57.658 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 0 0 0 57.658 0
(2431) 2415-10-0189 URED Podnart 14.08.2009 31.12.2024 1.476.981 1.476.982 6,4% 29.643 100.000 150.000 692.420 418.382
PVProračunski viri 29.643 100.000 150.000 300.000 418.382
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 29.643 100.000 150.000 300.000 418.382
PPUO Občine 0 0 0 392.420 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 0 0 0 392.420 0
(2431) 2415-10-0197 URED Ureditev plo čnikov na odseku Mestinje-Podplat 14.08.2009 31.12.2027 1.823.256 1.823.255 0,3% 0 0 0 0 1.818.322
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.455.772
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.455.772
PPUO Občine 0 0 0 0 362.550
7624 OBČINA ŠMARJE PRI JELŠAH 0 0 0 0 362.550
(2431) 2415-10-0200 URED Zre če (Mavhar) 26.11.2009 31.12.2025 1.325.346 1.325.347 5,6% 9.336 50.000 100.000 300.000 795.290
PVProračunski viri 9.336 50.000 100.000 300.000 636.461
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.336 50.000 100.000 300.000 636.461
PPUO Občine 0 0 0 0 158.829
7644 OBČINA ZREČE 0 0 0 0 158.829
(2431) 2415-10-0202 URED Regionalna cesta R2-447: ureditev Žalec-Celje 14.08.2009 31.12.2026 2.406.500 2.406.500 0,8% 17.973 50.000 50.000 150.000 2.118.233
PVProračunski viri 17.973 50.000 50.000 150.000 2.118.233
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 17.973 50.000 50.000 150.000 2.118.233
(2431) 2415-11-0016 URED R2-448: Ukrepi na bivši H1 Pluska-Hrastje 19.08.2010 31.12.2026 8.200.000 8.200.000 7,7% 319.795 800.000 1.000.000 1.000.000 4.682.511
PVProračunski viri 319.795 800.000 1.000.000 1.000.000 2.901.625
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 319.795 800.000 1.000.000 1.000.000 2.901.625
PPUO Občine 0 0 0 0 1.780.886
7630 OBČINA TREBNJE 0 0 0 0 1.000.886
7669 OBČINA MIRNA PE Č 0 0 0 0 780.000
(2431) 2415-95-0021 URED R3-710/1292 Sp.Duplek-Zg.Duplek-Dvorjane 10.07.2000 31.12.2027 11.251.546 11.244.521 62,9% 58.853 30.000 300.000 520.564 3.305.100
PVProračunski viri 58.853 30.000 100.000 150.000 2.905.100
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 58.853 30.000 100.000 150.000 2.905.100
PPUO Občine 0 0 200.000 370.564 400.000
7525 OBČINA DUPLEK 0 0 200.000 370.564 400.000
(2431) 2415-98-0496 URED Tacen-Šmartno 05.06.2001 31.12.2023 3.174.482 3.174.482 29,2% 30.677 700.000 986.627 545.923 0
PVProračunski viri 30.677 700.000 800.000 545.923 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.677 700.000 800.000 545.923 0
PPUO Občine 0 0 186.627 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 0 0 186.627 0 0
(2431) 2415-98-0555 URED Ureditev ceste skozi Gozd Martuljek 12.08.1998 31.12.2025 3.805.521 3.805.520 52,8% 4.290 10.000 528.894 0 1.252.521
PVProračunski viri 4.290 10.000 10.000 0 948.700
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.290 10.000 10.000 0 948.700
PPUO Občine 0 0 518.894 0 303.821
7552 OBČINA KRANJSKA GORA 0 0 518.894 0 303.821
(2431) 2415-98-0561 URED R2-447/367 Šempeter v Savinjski dolini 11.12.1998 31.12.2025 4.198.957 4.198.957 44,1% 902.376 200.000 573.389 0 954.730
PVProračunski viri 902.376 200.000 50.000 0 954.730
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 902.376 200.000 50.000 0 954.730
PPUO Občine 0 0 523.389 0 0
7688 OBČINA ŽALEC 0 0 523.389 0 0
(2431) 2415-98-0565 URED Šaleška cesta v Velenju 12.12.2001 31.12.2023 5.272.748 5.272.748 70,0% 104.691 300.000 500.000 677.429 0
PVProračunski viri 104.691 300.000 500.000 535.498 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 104.691 300.000 500.000 535.498 0
PPUO Občine 0 0 0 141.931 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 0 0 0 141.931 0
(2431) 2415-98-0794 URED R1-226/1255 Ravne (kino) 15.03.2000 31.12.2025 2.091.490 2.091.490 24,3% 6.475 20.000 20.000 711.957 826.314
PVProračunski viri 6.475 20.000 20.000 50.000 826.314
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.475 20.000 20.000 50.000 826.314
Stran 160 od 269 v EUR
PPUO Občine 0 0 0 661.957 0
7603 OBČINA RAVNE NA KOROŠKEM 0 0 0 661.957 0
(2431) 2415-99-0060 URED Rinaldo-Hrastnik 02.09.2001 31.12.2026 5.301.492 5.301.492 41,0% 37.675 500.000 500.000 500.000 1.618.804
PVProračunski viri 37.675 500.000 500.000 500.000 1.384.988
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 37.675 500.000 500.000 500.000 1.384.988
PPUO Občine 0 0 0 0 233.816
7533 OBČINA HRASTNIK 0 0 0 0 233.816
(2431) 2415-99-0104 URED Srebrni če-Brod (Topliška cesta) 01.12.2000 31.12.2020 1.879.858 1.600.251 100,0% 1 0 0 0 0
(2431) 2415-99-0149 URED Podgorje-Rogina 01.08.2002 31.12.2030 3.788.346 3.788.346 62,3% 37.755 40.000 40.000 0 1.326.990
PVProračunski viri 37.755 40.000 40.000 0 1.326.990
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 37.755 40.000 40.000 0 1.326.990
(2431) 2415-99-9003 URED Ureditev prehodov za pešce 15.06.1999 31.12.2021 5.218.382 4.370.033 97,2% 250.185 10.000 0 0 0
PVProračunski viri 250.185 10.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.185 10.000 0 0 0
(2431) 2415-99-9004 URED Ureditve po čivališč 15.06.1999 31.12.2023 2.999.175 2.999.175 81,0% 11.111 200.000 340.786 16.508 0
PVProračunski viri 11.111 200.000 340.786 16.508 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.111 200.000 340.786 16.508 0
(2431) 2415-99-9005 URED Ureditve avtobusnih postajališ č 15.06.1999 30.04.2020 3.881.159 3.296.157 100,0% 8.531 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.531 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.531 0 0 0 0
(2431) 2431-13-0009 URED Adami čeva cesta v Grosuplju 13.09.2012 31.12.2025 6.227.617 6.227.617 3,2% 48.875 975.483 2.501.182 1.000.000 1.546.463
PVProračunski viri 48.875 926.700 1.000.000 1.000.000 1.546.463
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 48.875 926.700 1.000.000 1.000.000 1.546.463
PPUO Občine 0 48.783 1.501.182 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 0 48.783 1.501.182 0 0
(2431) 2431-13-0011 URED Bučka - Jerman vrh 13.09.2012 31.12.2020 3.578.039 3.735.685 85,2% 1.056.158 0 0 0 0
PVProračunski viri 545.281 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 545.281 0 0 0 0
PPUO Občine 510.877 0 0 0 0
7621 OBČINA ŠKOCJAN 510.877 0 0 0 0
(2431) 2431-13-0012 URED Loka - Ra čica 13.09.2012 31.12.2025 3.479.864 3.434.864 1,6% 180.762 100.000 200.000 1.702.203 1.283.832
PVProračunski viri 180.762 100.000 200.000 500.000 1.283.832
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 180.762 100.000 200.000 500.000 1.283.832
PPUO Občine 0 0 0 1.202.203 0
7610 OBČINA SEVNICA 0 0 0 1.202.203 0
(2431) 2431-13-0014 URED Plo čniki Lokve ( Črnomelj), 3. etape 13.09.2012 31.12.2020 1.769.939 1.611.600 99,8% 4.575 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.575 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.575 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0007 Ureditev skozi Begunje (Cerknica) 13.07.2016 31.12.2021 1.828.951 1.527.835 96,2% 76.691 451 0 0 0
PVProračunski viri 76.691 451 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 76.691 451 0 0 0
(2431) 2431-17-0008 Ureditev Dobrovo - Neblo 13.07.2016 31.12.2025 4.653.324 4.653.324 16,3% 539.902 520.456 949.349 898.017 1.071.271
PVProračunski viri 539.902 500.000 250.000 500.000 1.071.271
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 539.902 500.000 250.000 500.000 1.071.271
PPUO Občine 0 20.456 699.349 398.017 0
7506 OBČINA BRDA 0 20.456 699.349 398.017 0
(2431) 2431-17-0010 Ureditev AC priklju ček - rondo Šentjernej 13.07.2016 31.12.2027 9.799.898 9.799.898 15,9% 528.307 1.000.000 500.000 1.904.569 4.448.494
PVProračunski viri 528.307 1.000.000 500.000 500.000 4.448.494
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 528.307 1.000.000 500.000 500.000 4.448.494
PPUO Občine 0 0 0 1.404.569 0
7621 OBČINA ŠKOCJAN 0 0 0 1.404.569 0
(2431) 2431-17-0013 Dobava in postavitev novih varnostnih ograj 13.07.2016 31.12.2022 4.200.000 4.200.000 61,8% 1.317.679 330.000 27.295 0 0
PVProračunski viri 1.317.679 330.000 27.295 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.317.679 330.000 27.295 0 0
(2431) 2431-17-0019 Ureditev skozi Selo R2-408/1375 13.07.2016 31.12.2021 880.855 1.055.048 75,8% 57.268 160.000 0 0 0
PVProračunski viri 57.268 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 57.268 0 0 0 0
PPUO Občine 0 160.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 160.000 0 0 0
(2431) 2431-17-0021 Ureditev Novo mesto (Šmihel) 13.07.2016 31.12.2020 1.385.508 1.268.696 88,0% 880.416 0 0 0 0
PVProračunski viri 740.416 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 740.416 0 0 0 0
PPUO Občine 140.000 0 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 140.000 0 0 0 0
Stran 161 od 269 v EUR
(2431) 2431-17-0022 Ureditev Družinska vas 13.07.2016 31.12.2024 2.312.870 2.312.870 0,1% 9.012 800.000 400.000 750.000 353.453
PVProračunski viri 9.012 800.000 400.000 750.000 353.453
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.012 800.000 400.000 750.000 353.453
(2431) 2431-17-0050 Ureditev ceste Dobrovnik-Renkovci 13.07.2016 31.12.2028 2.191.146 2.191.146 0,0% 2.581 0 0 0 2.188.173
PVProračunski viri 2.581 0 0 0 1.576.165
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.581 0 0 0 1.576.165
PPUO Občine 0 0 0 0 612.008
7655 OBČINA DOBROVNIK DOBRONAK KOZSEG 0 0 0 0 612.008
(2431) 2431-17-0052 Ureditev Prevalje 13.07.2016 31.12.2027 4.616.227 4.616.227 4,5% 104.610 300.000 500.000 1.000.000 2.539.769
PVProračunski viri 104.610 300.000 500.000 1.000.000 1.415.096
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 104.610 300.000 500.000 1.000.000 1.415.096
PPUO Občine 0 0 0 0 1.124.673
7674 OBČINA PREVALJE 0 0 0 0 1.124.673
(2431) 2431-17-0058 Ureditev Veliki Gaber 13.07.2016 31.12.2024 1.440.009 1.440.009 5,2% 29.694 400.000 100.000 500.000 336.876
PVProračunski viri 29.694 400.000 100.000 500.000 336.876
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 29.694 400.000 100.000 500.000 336.876
(2431) 2431-17-0062 Ureditev skozi Male čnik 13.07.2016 31.12.2025 1.387.384 1.387.384 10,5% 76.774 50.000 50.000 150.000 971.223
PVProračunski viri 76.774 50.000 50.000 150.000 971.223
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 76.774 50.000 50.000 150.000 971.223
(2431) 2431-17-0081 Ureditev Ankaranske vpadnice 01.09.2016 31.12.2026 2.626.059 2.626.059 0,1% 1.986 15.000 25.000 50.000 2.532.538
PVProračunski viri 1.986 15.000 25.000 50.000 1.431.291
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.986 15.000 25.000 50.000 1.431.291
PPUO Občine 0 0 0 0 1.101.247
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 0 0 0 0 1.101.247
(2431) 2431-17-0082 Ureditev skozi Kobarid - obvozna cesta 26.07.2016 31.12.2025 3.020.910 3.020.910 8,2% 215.552 200.000 300.000 500.000 1.740.399
PVProračunski viri 215.552 200.000 300.000 500.000 1.740.399
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 215.552 200.000 300.000 500.000 1.740.399
(2431) 2431-18-0004 Ureditev ceste skozi Brunšvik 20.03.2017 31.12.2025 2.182.174 2.182.174 1,4% 17.724 200.000 300.000 500.000 1.136.325
PVProračunski viri 17.724 200.000 300.000 500.000 669.745
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 17.724 200.000 300.000 500.000 669.745
PPUO Občine 0 0 0 0 466.580
7615 OBČINA STARŠE 0 0 0 0 466.580
(2431) 2431-18-0005 Ureditev ceste skozi Sveti Tomaž 20.03.2017 31.12.2025 1.921.218 1.921.218 0,5% 13.950 200.000 300.000 500.000 897.430
PVProračunski viri 13.950 200.000 300.000 500.000 595.958
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 13.950 200.000 300.000 500.000 595.958
PPUO Občine 0 0 0 0 301.472
7704 OBČINA SVETI TOMAŽ 0 0 0 0 301.472
(2431) 2431-18-0006 Ureditev Stoperce-Grdina 20.03.2017 31.12.2025 2.096.732 2.096.732 0,6% 16.212 200.000 300.000 500.000 1.068.735
PVProračunski viri 16.212 200.000 300.000 500.000 701.926
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 16.212 200.000 300.000 500.000 701.926
PPUO Občine 0 0 0 0 366.809
7568 OBČINA MAJŠPERK 0 0 0 0 366.809
(2431) 2431-18-0044 Ureditev ceste Sp. Pohanca-Brežice 12.05.2017 31.12.2025 2.294.199 2.294.199 0,1% 1.418 5.000 80.000 114.582 2.093.199
PVProračunski viri 1.418 5.000 80.000 114.582 1.717.523
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.418 5.000 80.000 114.582 1.717.523
PPUO Občine 0 0 0 0 375.676
7508 OBČINA BREŽICE 0 0 0 0 375.676
(2431) 2431-18-0045 Ureditev ceste skozi Skaru čno 12.05.2017 31.12.2023 5.608.488 5.608.488 9,8% 49.830 1.122.532 2.434.138 1.487.560 0
PVProračunski viri 49.830 455.126 1.234.625 876.325 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 49.830 455.126 1.234.625 876.325 0
PPUO Občine 0 667.406 1.199.513 611.235 0
7638 OBČINA VODICE 0 667.406 1.199.513 611.235 0
(2431) 2431-18-0046 Ureditev ceste Dekmanca 12.05.2017 31.12.2026 556.174 556.174 0,3% 3.038 2.000 2.000 0 548.124
PVProračunski viri 3.038 2.000 2.000 0 548.124
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.038 2.000 2.000 0 548.124
(2431) 2431-18-0047 Ureditev ceste skozi naselje Kamna Gorica 12.05.2017 31.12.2023 566.123 566.123 9,9% 11.412 10.000 50.000 441.976 0
PVProračunski viri 11.412 10.000 50.000 349.317 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.412 10.000 50.000 349.317 0
PPUO Občine 0 0 0 92.659 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 0 0 0 92.659 0
(2431) 2431-18-0053 Ureditev ceste Arclin-Ljube čna 12.05.2017 31.12.2025 2.985.687 2.985.687 2,4% 45.958 100.000 350.000 500.000 1.954.795
PVProračunski viri 45.958 100.000 350.000 500.000 1.087.543
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 45.958 100.000 350.000 500.000 1.087.543
PPUO Občine 0 0 0 0 867.252
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 0 0 0 0 364.246
7639 OBČINA VOJNIK 0 0 0 0 503.006
Stran 162 od 269 v EUR
(2431) 2431-18-0054 Ureditev ceste Bohinjska Bistrica-Polje 12.05.2017 31.12.2028 3.859.699 3.859.699 31,0% 2.532 10.000 50.000 0 2.600.981
PVProračunski viri 2.532 10.000 50.000 0 2.004.084
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.532 10.000 50.000 0 2.004.084
PPUO Občine 0 0 0 0 596.897
7503 OBČINA BOHINJ 0 0 0 0 596.897
(2431) 2431-18-0058 Ureditev ceste Velenje-Šoštanj 30.05.2017 31.12.2026 2.284.957 2.284.957 0,6% 5.063 50.000 50.000 150.000 2.017.335
PVProračunski viri 5.063 50.000 50.000 150.000 1.326.618
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.063 50.000 50.000 150.000 1.326.618
PPUO Občine 0 0 0 0 690.717
7626 OBČINA ŠOŠTANJ 0 0 0 0 497.316
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 0 0 0 0 193.401
(2431) 2431-18-0059 Ureditev peš in kolesarske povezave Žalec-Šempeter 02.06.2017 31.12.2027 640.663 640.663 0,0% 0 2.000 2.000 0 636.410
PVProračunski viri 0 2.000 2.000 0 420.127
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 2.000 2.000 0 420.127
PPUO Občine 0 0 0 0 216.283
7688 OBČINA ŽALEC 0 0 0 0 216.283
(2431) 2431-18-0064 Ureditev ceste Petanjci-Gederovci 18.05.2017 31.12.2026 4.397.990 4.502.198 13,3% 203.751 50.000 100.000 300.000 3.329.781
PVProračunski viri 203.751 50.000 100.000 300.000 2.048.387
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 203.751 50.000 100.000 300.000 2.048.387
PPUO Občine 0 0 0 0 1.281.394
7509 OBČINA TIŠINA 0 0 0 0 1.281.394
(2431) 2431-18-0067 Ureditev ceste Berkovci-Kobilje 18.05.2017 31.12.2027 3.183.686 3.183.686 0,0% 2.581 50.000 20.000 50.000 3.061.105
PVProračunski viri 2.581 50.000 20.000 50.000 1.970.317
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.581 50.000 20.000 50.000 1.970.317
PPUO Občine 0 0 0 0 1.090.788
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 0 0 0 0 1.090.788
(2431) 2431-18-0071 Ureditev ceste Ru četna vas-Jugorje 23.05.2017 31.12.2023 1.015.342 1.015.342 6,3% 17.856 700.000 235.963 7.243 0
PVProračunski viri 17.856 700.000 120.000 7.243 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 17.856 700.000 120.000 7.243 0
PPUO Občine 0 0 115.963 0 0
7609 OBČINA SEMIČ 0 0 115.963 0 0
(2431) 2431-18-0072 Ureditev ceste Otiški vrh-Slovenj Gradec 30.05.2017 31.12.2027 6.167.025 6.167.025 2,6% 76.518 258.418 30.000 150.000 5.496.538
PVProračunski viri 76.518 258.418 30.000 150.000 3.716.790
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 76.518 258.418 30.000 150.000 3.716.790
PPUO Občine 0 0 0 0 1.779.748
7524 OBČINA DRAVOGRAD 0 0 0 0 1.067.849
7612 MESTNA OB ČINA SLOVENJ GRADEC 0 0 0 0 711.899
(2431) 2431-18-0075 Ureditev ceste Dole-Šentjur 25.05.2017 31.12.2025 3.074.910 3.074.910 0,2% 40.241 686.559 955.696 600.000 789.528
PVProračunski viri 5.721 500.000 600.000 600.000 789.528
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.721 500.000 600.000 600.000 789.528
PPUO Občine 34.520 186.559 355.696 0 0
7620 OBČINA ŠENTJUR 34.520 186.559 355.696 0 0
(2431) 2431-18-0082 Ureditev ceste Tihaboj-Mirna 31.07.2017 31.12.2026 1.735.554 1.735.554 0,2% 13.709 100.000 10.000 50.000 1.561.465
PVProračunski viri 13.709 100.000 10.000 50.000 1.196.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 13.709 100.000 10.000 50.000 1.196.595
PPUO Občine 0 0 0 0 364.870
7711 OBČINA MIRNA 0 0 0 0 364.870
(2431) 2431-18-0084 Ureditev ceste skozi Bir čno vas 05.06.2017 31.12.2023 2.439.394 2.439.394 0,0% 3.038 943.810 801.717 690.829 0
PVProračunski viri 3.038 600.000 450.000 690.829 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.038 600.000 450.000 690.829 0
PPUO Občine 0 343.810 351.717 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 343.810 351.717 0 0
(2431) 2431-18-0085 Ureditev ceste Soteska-Podturn 05.06.2017 31.12.2027 3.903.337 3.903.337 2,5% 31.292 20.000 50.000 150.000 3.574.327
PVProračunski viri 31.292 20.000 50.000 150.000 3.211.096
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 31.292 20.000 50.000 150.000 3.211.096
PPUO Občine 0 0 0 0 363.231
7656 OBČINA DOLENJSKE TOPLICE 0 0 0 0 363.231
(2431) 2431-18-0086 Ureditev ceste Mla čevo-Rašica 13.06.2017 31.12.2025 538.532 538.532 0,7% 4.557 0 0 0 531.950
PVProračunski viri 4.557 0 0 0 293.662
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.557 0 0 0 293.662
PPUO Občine 0 0 0 0 238.288
7519 OBČINA DOBREPOLJE 0 0 0 0 238.288
(2431) 2431-18-0087 Ureditev ceste Kompolje-Pri Cerkvi-Struge 09.06.2017 31.12.2026 4.031.548 4.031.548 0,0% 3.544 100.000 30.000 50.000 3.848.004
PVProračunski viri 3.544 100.000 30.000 50.000 2.235.385
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.544 100.000 30.000 50.000 2.235.385
PPUO Občine 0 0 0 0 1.612.619
7519 OBČINA DOBREPOLJE 0 0 0 0 1.612.619
Stran 163 od 269 v EUR
(2431) 2431-18-0090 Ureditev ceste Podpe č-Jezero 19.06.2017 31.12.2025 1.636.910 1.636.910 3,4% 48.883 400.000 250.000 50.000 859.812
PVProračunski viri 48.883 400.000 250.000 50.000 245.063
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 48.883 400.000 250.000 50.000 245.063
PPUO Občine 0 0 0 0 614.749
7507 OBČINA BREZOVICA 0 0 0 0 614.749
(2431) 2431-18-0091 Ureditev ceste skozi Opatje selo 19.06.2017 31.12.2026 425.242 425.242 1,0% 4.408 300.000 72.774 0 48.060
PVProračunski viri 4.408 300.000 72.774 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.408 300.000 72.774 0 0
PPUO Občine 0 0 0 0 48.060
7574 OBČINA MIREN - KOSTANJEVICA 0 0 0 0 48.060
(2431) 2431-18-0093 Ureditev ceste skozi Markovš čino 19.06.2017 31.12.2021 1.473.265 1.400.151 85,9% 792.598 113.557 0 0 0
PVProračunski viri 792.598 6.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 792.598 6.000 0 0 0
PPUO Občine 0 107.557 0 0 0
7534 OBČINA HRPELJE - KOZINA 0 107.557 0 0 0
(2431) 2431-18-0094 Ureditev ceste skozi Breg pri Borovnici 19.06.2017 31.12.2029 2.049.026 2.049.026 0,0% 2.167 0 0 0 2.046.859
PVProračunski viri 2.167 0 0 0 1.225.960
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.167 0 0 0 1.225.960
PPUO Občine 0 0 0 0 820.899
7504 OBČINA BOROVNICA 0 0 0 0 820.899
(2431) 2431-18-0095 Ureditev ceste skozi Dutovlje 19.06.2017 31.12.2024 2.000.597 2.000.597 12,1% 63.524 200.000 150.000 50.000 1.329.499
PVProračunski viri 63.524 200.000 150.000 50.000 331.824
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 63.524 200.000 150.000 50.000 331.824
PPUO Občine 0 0 0 0 997.675
7611 OBČINA SEŽANA 0 0 0 0 997.675
(2431) 2431-18-0116 Ureditev ceste skozi Velike Brusnice 21.07.2017 31.12.2021 2.251.907 2.685.333 41,8% 1.216.494 100.000 0 0 0
PVProračunski viri 6.494 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.494 0 0 0 0
PPUO Občine 1.210.000 100.000 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 1.210.000 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0117 Ureditev ceste skozi Markišavce 21.07.2017 31.12.2028 2.138.178 2.138.178 0,1% 4.051 3.000 50.000 0 2.080.931
PVProračunski viri 4.051 3.000 50.000 0 1.811.224
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.051 3.000 50.000 0 1.811.224
PPUO Občine 0 0 0 0 269.707
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 0 0 0 0 269.707
(2431) 2431-18-0128 Ureditev avtobusnih postajališ č 21.06.2017 31.12.2032 39.562.821 39.562.821 7,8% 1.056.181 700.000 1.000.000 1.000.000 33.257.859
PVProračunski viri 928.350 700.000 1.000.000 1.000.000 33.257.859
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 928.350 700.000 1.000.000 1.000.000 33.257.859
PPUO Občine 127.831 0 0 0 0
7561 OBČINA LJUBNO 127.831 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0142 Ureditev ceste Bukovžlak - Teharje 24.01.2018 31.12.2021 976.648 1.083.892 14,9% 377.525 582.086 0 0 0
PVProračunski viri 279.629 300.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 279.629 300.000 0 0 0
PPUO Občine 97.896 282.086 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 97.896 282.086 0 0 0
(2431) 2431-18-0144 Pločnik skozi Ropo čo, Pertočo in Večeslavce 24.01.2018 31.12.2021 1.363.897 1.584.430 5,9% 69.886 1.274.863 0 0 0
PVProračunski viri 69.886 700.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 69.886 700.000 0 0 0
PPUO Občine 0 574.863 0 0 0
7605 OBČINA ROGAŠOVCI 0 374.863 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 200.000 0 0 0
(2431) 2431-18-0146 Ureditev ceste Škofja Loka - Jeprca skozi Godeši č 25.01.2018 31.12.2021 1.418.483 1.418.483 0,8% 20.252 1.390.446 0 0 0
PVProračunski viri 20.252 694.003 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.252 694.003 0 0 0
PPUO Občine 0 696.443 0 0 0
7622 OBČINA ŠKOFJA LOKA 0 696.443 0 0 0
(2431) 2431-18-0147 Rekonstrukcija ceste Škofljica - Šmarje Sap 22.03.2018 31.12.2022 1.682.735 1.712.971 0,0% 4.972 1.527.763 150.000 0 0
PVProračunski viri 4.972 800.000 150.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.972 800.000 150.000 0 0
PPUO Občine 0 727.763 0 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 0 327.763 0 0 0
(2431) 2431-18-0148 Ureditev ceste skozi Tupali če 24.01.2018 31.12.2022 1.919.917 2.116.935 1,7% 26.907 1.834.563 50.000 0 0
PVProračunski viri 26.907 900.000 50.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 26.907 900.000 50.000 0 0
PPUO Občine 0 934.563 0 0 0
7595 OBČINA PREDDVOR 0 734.563 0 0 0
Stran 164 od 269 v EUR
(2431) 2431-18-0149 Ukrepi za izboljšanje prometne varnosti 15.05.2018 31.12.2020 6.379.657 5.560.566 99,7% 54.155 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.155 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 54.155 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0150 Rekonstrukcija ceste skozi Šentrupert 24.01.2018 31.12.2020 914.280 1.030.327 94,9% 444.986 0 0 0 0
PVProračunski viri 444.986 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 444.986 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0151 Ureditev ceste skozi Senožete 24.01.2018 31.12.2021 2.404.104 2.736.248 11,8% 386.155 2.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 386.155 500.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 386.155 500.000 0 0 0
(2431) 2431-18-0166 Rekonstrukcija ceste v naselju Prekopa 16.05.2018 31.12.2021 453.480 520.464 0,0% 3.480 450.000 0 0 0
PVProračunski viri 3.480 70.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.480 70.000 0 0 0
PPUO Občine 0 380.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 380.000 0 0 0
(2431) 2431-18-0167 Površine za kolesarje Spuhlja-Zavr č (Zabovci) 17.05.2018 31.12.2020 771.185 809.722 45,6% 521.753 0 0 0 0
PVProračunski viri 121.753 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 121.753 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0169 Ureditev ceste Grosuplje-Spodnje Blato 17.05.2018 31.12.2024 1.279.356 1.279.356 0,0% 994 0 50.000 366.705 861.657
PVProračunski viri 994 0 50.000 150.000 861.657
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 994 0 50.000 150.000 861.657
PPUO Občine 0 0 0 216.705 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 0 0 0 216.705 0
(2431) 2431-19-0003 Ureditev Livold 28.12.2018 31.12.2025 1.901.639 1.901.639 0,1% 75.600 373.982 416.231 300.000 735.320
PVProračunski viri 13.298 50.000 150.000 300.000 735.320
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 13.298 50.000 150.000 300.000 735.320
PPUO Občine 62.302 323.982 266.231 0 0
7547 OBČINA KOČEVJE 62.302 323.982 266.231 0 0
(2431) 2431-19-0035 Ureditev ceste skozi Cerkno 29.10.2018 31.12.2026 2.228.261 2.228.261 0,1% 4.521 50.000 150.000 300.000 1.723.740
PVProračunski viri 4.521 50.000 150.000 300.000 1.267.854
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.521 50.000 150.000 300.000 1.267.854
PPUO Občine 0 0 0 0 455.886
7513 OBČINA CERKNO 0 0 0 0 455.886
(2431) 2431-19-0040 Ureditev ceste skozi Šentjakob 13.12.2018 31.12.2023 1.230.704 1.230.704 0,0% 1.491 30.000 878.745 320.468 0
PVProračunski viri 1.491 30.000 400.000 320.468 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.491 30.000 400.000 320.468 0
PPUO Občine 0 0 478.745 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 0 0 478.745 0 0
(2431) 2431-19-0046 Ureditev ceste skozi Lemerje 16.01.2019 31.12.2036 10.480.130 10.480.130 0,0% 1.668 100.000 50.000 0 10.328.462
PVProračunski viri 1.668 100.000 50.000 0 7.267.370
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.668 100.000 50.000 0 7.267.370
PPUO Občine 0 0 0 0 3.061.092
7597 OBČINA PUCONCI 0 0 0 0 3.061.092
(2431) 2431-19-0047 Ureditev ceste s kolesarsko potjo Brežice-Dobova 17.01.2019 31.12.2026 8.239.873 8.239.873 0,0% 0 486.000 841.098 1.000.553 5.912.222
PVProračunski viri 0 400.000 500.000 834.216 5.888.368
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 400.000 500.000 834.216 5.888.368
PPUO Občine 0 86.000 341.098 166.337 23.854
7508 OBČINA BREŽICE 0 86.000 341.098 166.337 23.854
(2431) 2431-19-0056 Ureditev ceste skozi Ptujsko Goro 06.02.2019 31.12.2023 1.423.406 1.423.406 0,0% 8.402 100.000 200.000 1.115.004 0
PVProračunski viri 8.402 100.000 200.000 440.442 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.402 100.000 200.000 440.442 0
PPUO Občine 0 0 0 674.562 0
7568 OBČINA MAJŠPERK 0 0 0 674.562 0
(2431) 2431-19-0057 Prestavitev ceste pod mostom čez Dobličico 14.12.2018 31.12.2029 429.679 429.679 0,0% 0 0 5.000 0 424.679
PVProračunski viri 0 0 5.000 0 295.777
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 5.000 0 295.777
PPUO Občine 0 0 0 0 128.902
7516 OBČINA ČRNOMELJ 0 0 0 0 128.902
(2431) 2431-19-0059 Ureditev ceste Hraš če in Smrekce 14.12.2018 31.12.2036 2.614.927 2.614.927 0,8% 23.463 100.000 100.000 0 2.391.464
PVProračunski viri 23.463 100.000 100.000 0 1.807.919
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 23.463 100.000 100.000 0 1.807.919
PPUO Občine 0 0 0 0 583.545
7594 OBČINA POSTOJNA 0 0 0 0 583.545
Stran 165 od 269 v EUR
(2431) 2431-19-0060 Ureditev ceste Logatec-Gr čarevec 14.12.2018 31.12.2020 204.950 171.096 39,7% 204.950 0 0 0 0
PVProračunski viri 204.950 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 204.950 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0061 Ureditev ceste in križiš ča v Ljutomeru 25.01.2019 31.12.2030 1.612.832 1.612.832 0,0% 1.668 70.000 30.000 0 1.511.164
PVProračunski viri 1.668 70.000 30.000 0 1.052.027
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.668 70.000 30.000 0 1.052.027
PPUO Občine 0 0 0 0 459.137
7562 OBČINA LJUTOMER 0 0 0 0 459.137
(2431) 2431-19-0066 Ureditev ceste in križiš ča Razkrižje 06.02.2019 31.12.2030 1.798.782 1.798.782 0,4% 8.459 78.799 30.000 0 1.681.524
PVProračunski viri 8.459 78.799 30.000 0 1.167.177
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.459 78.799 30.000 0 1.167.177
PPUO Občine 0 0 0 0 514.347
7675 OBČINA RAZKRIŽJE 0 0 0 0 514.347
(2431) 2431-19-0067 Ureditev ceste skozi Zre če z ureditvijo križiš č 17.01.2019 31.12.2030 1.650.759 1.650.759 0,0% 0 10.000 10.000 0 1.630.759
PVProračunski viri 0 10.000 10.000 0 1.205.697
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 10.000 10.000 0 1.205.697
PPUO Občine 0 0 0 0 425.062
7644 OBČINA ZREČE 0 0 0 0 425.062
(2431) 2431-19-0069 Ureditev ceste skozi Stranice 19.12.2018 31.12.2031 1.349.899 1.349.899 0,0% 0 10.000 10.000 0 1.329.899
PVProračunski viri 0 10.000 10.000 0 990.110
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 10.000 10.000 0 990.110
PPUO Občine 0 0 0 0 339.789
7644 OBČINA ZREČE 0 0 0 0 339.789
(2431) 2431-19-0082 Ureditev ceste skozi Kostanjevico in Vojš čico 18.09.2018 31.12.2026 1.465.693 1.465.693 0,2% 4.408 50.000 50.000 0 1.361.285
PVProračunski viri 4.408 50.000 50.000 0 1.039.956
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.408 50.000 50.000 0 1.039.956
PPUO Občine 0 0 0 0 321.329
7574 OBČINA MIREN - KOSTANJEVICA 0 0 0 0 321.329
(2431) 2431-19-0083 Ureditev ceste skozi Ig 17.09.2018 31.12.2022 723.725 723.725 0,0% 15.909 100.000 607.816 0 0
PVProračunski viri 15.909 100.000 435.384 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.909 100.000 435.384 0 0
PPUO Občine 0 0 172.432 0 0
7691 OBČINA ŽUŽEMBERK 0 0 172.432 0 0
(2431) 2431-19-0084 Ureditev cest v Velenju 18.09.2018 31.12.2037 10.036.878 10.036.878 0,0% 0 10.000 10.000 0 10.016.878
PVProračunski viri 0 10.000 10.000 0 7.510.380
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 10.000 10.000 0 7.510.380
PPUO Občine 0 0 0 0 2.506.498
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 0 0 0 0 2.506.498
(2431) 2431-19-0089 Ureditev ceste v naselju Sp. Kanomlja 03.10.2018 31.12.2023 666.232 666.232 0,1% 3.250 75.000 75.000 512.982 0
PVProračunski viri 3.250 75.000 75.000 512.982 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.250 75.000 75.000 512.982 0
(2431) 2431-19-0090 Ureditev ceste Pe čnik (Marof) - Žiri 14.09.2018 31.12.2024 1.332.088 1.332.088 0,3% 37.755 100.000 250.000 737.163 207.170
PVProračunski viri 37.755 100.000 250.000 400.000 207.170
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 37.755 100.000 250.000 400.000 207.170
PPUO Občine 0 0 0 337.163 0
7646 OBČINA ŽIRI 0 0 0 337.163 0
(2431) 2431-19-0097 Ureditev Ljubljanske ceste v Domžalah 10.11.2018 31.12.2037 6.436.065 6.436.065 0,0% 0 350.000 0 0 6.086.065
PVProračunski viri 0 350.000 0 0 4.155.845
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 350.000 0 0 4.155.845
PPUO Občine 0 0 0 0 1.930.220
7522 OBČINA DOMŽALE 0 0 0 0 1.930.220
(2431) 2431-19-0098 Ureditev ceste skozi Srebrni če 19.10.2018 31.12.2023 1.340.444 1.340.444 0,0% 0 350.000 819.450 170.994 0
PVProračunski viri 0 350.000 300.000 170.994 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 350.000 300.000 170.994 0
PPUO Občine 0 0 519.450 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 0 519.450 0 0
(2431) 2431-19-0100 Ureditev cest v Kranju 06.02.2019 31.12.2037 9.343.328 9.343.328 0,0% 0 10.000 10.000 0 9.323.328
PVProračunski viri 0 10.000 10.000 0 6.846.553
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 10.000 10.000 0 6.846.553
PPUO Občine 0 0 0 0 2.476.775
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 0 0 0 0 2.476.775
(2431) 2431-19-0107 Ureditev dveh glavnih cest na obmo čju Dravograda 01.03.2019 31.12.2037 5.962.512 5.962.512 0,0% 1.112 50.000 50.000 0 5.861.400
PVProračunski viri 1.112 50.000 50.000 0 3.980.642
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.112 50.000 50.000 0 3.980.642
PPUO Občine 0 0 0 0 1.880.758
7524 OBČINA DRAVOGRAD 0 0 0 0 1.880.758
Stran 166 od 269 v EUR
(2431) 2431-20-0003 Ureditev ceste na vstopu v naselje Grosuplje 14.12.2018 31.12.2021 678.230 678.230 3,4% 155.173 523.057 0 0 0
PVProračunski viri 23.336 523.057 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 23.336 523.057 0 0 0
PPUO Občine 131.837 0 0 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 131.837 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0006 Ureditev ceste skozi Tomaj 08.08.2019 31.12.2025 1.210.051 1.210.051 0,0% 4.153 67.378 120.077 360.398 658.045
PVProračunski viri 4.153 35.000 75.000 150.000 658.045
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.153 35.000 75.000 150.000 658.045
PPUO Občine 0 32.378 45.077 210.398 0
7611 OBČINA SEŽANA 0 32.378 45.077 210.398 0
(2431) 2431-20-0020 Ukrepi za pove čanje prometne varnosti 22.08.2019 31.12.2024 8.053.391 8.074.272 9,8% 2.297.590 1.000.000 1.800.118 1.831.581 1.124.102
PVProračunski viri 2.297.590 1.000.000 1.509.894 1.537.189 564.780
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.297.590 1.000.000 1.509.894 1.537.189 564.780
PPUO Občine 0 0 290.224 294.392 559.322
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 0 0 97.463 0 0
7520 OBČINA DOBROVA-POLHOV GRADEC 0 0 0 97.393 0
7525 OBČINA DUPLEK 0 0 0 99.606 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 0 0 0 0 296.317
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 0 0 0 0 160.241
7575 OBČINA MISLINJA 0 0 0 97.393 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 0 0 97.464 0 0
7599 OBČINA RADEČE 0 0 95.297 0 0
7673 OBČINA PREBOLD 0 0 0 0 102.764
(2431) 2431-20-0033 Ureditev postajališ č in parkiriš č v TNP 15.06.2020 31.12.2025 5.325.361 5.325.361 0,0% 0 51.026 1.069.181 1.218.279 2.986.875
PVProračunski viri 0 3.698 942.136 1.084.460 2.482.361
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 3.698 942.136 1.084.460 2.482.361
PPUO Občine 0 47.328 127.045 133.819 504.514
7552 OBČINA KRANJSKA GORA 0 47.328 127.045 133.819 504.514
(2431) 2431-20-0034 Ureditev ceste in kolesarske poti Lokavec 12.06.2020 31.12.2023 2.512.546 2.512.546 0,0% 0 618.312 1.612.951 281.283 0
PVProračunski viri 0 547.243 1.021.072 188.014 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 547.243 1.021.072 188.014 0
PPUO Občine 0 71.069 591.879 93.269 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 0 71.069 591.879 93.269 0
130203 Razvoj avtocestnega in cestnega omrežja 125.592.216 252.866.549 318.832.907 383.641.085 1.506.557.275
1541-15-S020 Vlaganje v vseevropsko prometno omrež je (TEN-T ) 1 1 1 1 0
 EP (1541) 1541-15-0019 Vlaganje v vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) 16.12.2014 31.12.2023 4 0,0% 1 1 1 1 0
PVProračunski viri 1 1 1 1 0
2411-11-S001 Razvo j avtocest 125.532.215 252.666.548 318.632.906 383.441.084 1.506.157.275
(2430) 2411-94-0006 Nacionalni program izgradnje avtocest 27.07.1993 31.12.2027 8.253.551.030 7.066.935.776 86,9% 90.756.771 145.126.703 144.780.240 164.121.922 536.521.413
PVProračunski viri 7.126.240 4.753.545 6.177.366 5.752.892 16.521.413
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 7.126.240 4.753.545 6.177.366 5.752.892 16.521.413
SOVDrugi sovlagatelji 83.630.531 140.373.158 138.602.874 158.369.030 520.000.000
(2430) 2430-14-0006 Dograditev avtocestnega predora Karavanke 25.11.2013 31.12.2027 140.604.795 151.566.721 6,6% 8.102.200 22.380.000 19.950.500 23.311.100 57.587.607
PVProračunski viri 511.200 2.350.000 2.005.500 2.538.172 1.000.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 511.200 2.350.000 2.005.500 2.538.172 1.000.000
SOVDrugi sovlagatelji 7.591.000 20.030.000 17.945.000 20.772.928 56.587.607
(2430) 2430-16-0001 Izgradnja AC odseka Draženci-MMP Gruškovje 23.02.2007 31.12.2024 137.415.576 140.959.969 98,4% 789.800 899.000 268.125 174.000 104.000
PVProračunski viri 45.800 190.000 200.000 100.000 30.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 45.800 190.000 200.000 100.000 30.000
SOVDrugi sovlagatelji 744.000 709.000 68.125 74.000 74.000
(2430) 2430-17-0017 Državna cesta Šentrupert - Velenje 30.03.2007 30.06.2026 394.777.721 394.777.721 3,5% 11.643.029 28.742.998 70.028.680 86.333.066 187.956.070
PVProračunski viri 5.210.840 7.285.003 2.638.040 410.000 150.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 5.210.840 7.285.003 2.638.040 410.000 150.000
SOVDrugi sovlagatelji 6.432.189 21.457.995 67.390.640 85.923.066 187.806.070
(2430) 2430-19-2602 Državna cesta Novo Mesto-Maline - 1. in 2. etapa 27.06.2008 31.12.2027 112.741.873 114.206.819 9,9% 2.754.708 21.558.635 31.223.000 31.130.000 15.765.185
PVProračunski viri 1.508.640 6.616.000 15.028.000 18.678.020 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.508.640 6.616.000 15.028.000 18.678.020 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.246.068 14.942.635 16.195.000 12.451.980 15.765.185
(2430) 2430-19-2603 Državna cesta Novo Mesto-Maline - 3. in 4. etapa 27.06.2008 31.12.2027 332.634.204 362.144.012 0,1% 1.041.000 9.700.000 23.919.000 26.220.000 271.581.000
PVProračunski viri 11.000 4.550.000 605.000 220.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 11.000 4.550.000 605.000 220.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.030.000 5.150.000 23.314.000 26.000.000 271.581.000
(2430) 2430-19-2604 Državna cesta Velenje-Slovenj Gradec 27.03.2007 31.12.2027 568.130.909 625.749.041 3,4% 10.444.707 24.259.212 28.463.361 52.150.996 436.642.000
PVProračunski viri 5.617.280 1.736.000 786.000 120.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 5.617.280 1.736.000 786.000 120.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.827.427 22.523.212 27.677.361 52.030.996 436.642.000
Stran 167 od 269 v EUR
Ukrepi     60.000 200.000 200.000 200.000 400.000
(2430) 2430-20-0001 Urejanje in razvoj cest in cestnega prometa 01.01.2020 31.12.2025 1.060.000 0,2% 60.000 200.000 200.000 200.000 400.000
PVProračunski viri 60.000 200.000 200.000 200.000 400.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 60.000 200.000 200.000 200.000 400.000
1303 Železniški promet in infrastruktura 429.843.622 719.960.060 665.365.547 797.711.865 1.646.755.620
130301 Urejanje sistema železniškega prometa 6.092.459 4.376.740 4.373.300 1.902.700 1.861.700
2430-13-S017 Urejanje sistema železniške ga prometa 4.235.459 2.143.940 1.902.000 1.902.700 1.861.700
 EP (2430) 2430-20-3326 Žičniške naprave za prevoz oseb 01.01.2021 31.12.2024 6.800.000 0,0% 0 1.700.000 1.700.000 1.700.000 1.700.000
PVProračunski viri 0 1.700.000 1.700.000 1.700.000 1.700.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 1.700.000 1.700.000 1.700.000 1.700.000
 EP (2430) 2430-20-3327 Železniški tovorni koridorji 01.01.2021 31.12.2023 366.000 0,0% 0 122.000 122.000 122.000 0
PVProračunski viri 0 122.000 122.000 122.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 122.000 122.000 122.000 0
 EP (2430) 2430-20-3328 Načrt investicij AŽP od 2022 do 2025 01.08.2020 31.12.2025 322.400 0,0% 0 0 80.000 80.700 161.700
PVProračunski viri 0 0 80.000 80.700 161.700
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 0 80.000 80.700 161.700
(2430) 2430-17-0008 Načrt informacij. in tehni č. razvoja AŽP 2017-2021 15.07.2016 31.12.2021 458.448 395.100 40,4% 82.000 230.000 0 0 0
PVProračunski viri 82.000 230.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 82.000 230.000 0 0 0
(2430) 2430-18-0010 Razvoj inovativnega železniškega pragu 07.11.2017 31.03.2021 150.000 150.000 64,8% 50.000 2.750 0 0 0
PVProračunski viri 33.500 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 33.500 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 16.500 2.750 0 0 0
RESEARCH AGENCY16.500 2.750 0 0 0
(2430) 2430-18-0012 Baltsko-jadranski žel. tovorni koridor-tehn. pomo č 27.09.2017 31.03.2021 1.073.086 1.111.540 3,2% 984.125 73.200 0 0 0
PVProračunski viri 102.085 73.200 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 102.085 73.200 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 882.040 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0013 Mediteranski žel. tovorni koridor - tehn. pomo č 27.09.2017 31.03.2021 2.055.697 2.066.577 0,2% 2.040.109 12.711 0 0 0
PVProračunski viri 3.832 12.711 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 3.832 12.711 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.036.277 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0014 Jantarni železniški tovorni koridor - tehn. pomo č 18.09.2017 31.03.2021 1.086.479 1.091.059 0,9% 1.079.224 3.280 0 0 0
PVProračunski viri 7.615 3.280 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 7.615 3.280 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.071.609 0 0 0 0
Ukrepi     1.857.000 2.232.800 2.471.300 0 0
(2430) 2430-17-0007 Varen in urejen železniški in ži čniški promet 01.01.2017 31.12.2022 10.978.773 50,4% 1.857.000 2.232.800 2.471.300 0 0
PVProračunski viri 1.857.000 2.232.800 2.471.300 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.857.000 2.232.800 2.471.300 0 0
130302 Vzdrževanje javne železniške infrastrukture 88.327.610 94.300.000 103.300.000 103.300.000 200.600.000
2430-13-S013 Vzdrževan je JŽI 18.664.336 15.000.000 23.000.000 23.000.000 40.000.000
 EP (2431) 2431-20-0001 Obnavljanje železniške infrastrukture 2021-2025 01.01.2021 31.12.2025 101.000.000 0,0% 0 15.000.000 23.000.000 23.000.000 40.000.000
PVProračunski viri 0 15.000.000 23.000.000 23.000.000 40.000.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 15.000.000 23.000.000 23.000.000 40.000.000
(2431) 2431-18-0134 Zamenjave - vzdrževanje železniške infrastrukture 21.07.2017 31.12.2020 43.245.839 22.060.000 65,4% 18.664.336 0 0 0 0
PVProračunski viri 15.664.336 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.664.336 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.000.000 0 0 0 0
Ukrepi     69.663.274 79.300.000 80.300.000 80.300.000 160.600.000
(2431) 2431-17-0071 Vzdrževanje železniške infrastrukture 01.01.2018 31.12.2020 211.468.899 88,1% 69.663.274 0 0 0 0
PVProračunski viri 62.460.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 62.460.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.203.274 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0024 Vzdrževanje železniške infrastrukture 2021-2025 01.01.2020 31.12.2025 400.500.000 0,0% 0 79.300.000 80.300.000 80.300.000 160.600.000
PVProračunski viri 0 63.300.000 64.300.000 64.300.000 128.600.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 63.300.000 64.300.000 64.300.000 128.600.000
SOVDrugi sovlagatelji 0 16.000.000 16.000.000 16.000.000 32.000.000
130303 Investicijska dejavnost na železniški infrastrukturi 285.951.164 571.183.319 505.842.247 640.659.165 1.340.593.920
1541-15-S021 Razvo j železniške ga sistema 1 1 1 1 0
 EP (1541) 1541-15-0020 Razvoj železniškega sistema 01.01.2015 31.12.2023 3 0,0% 1 1 1 1 0
Stran 168 od 269 v EUR
2423-11-S002 Modernizaci ja in zavarovan je nivo jskih prehodo v 4.671.455 2.253.133 4.106.323 0 0
(2431) 2431-17-0067 Zavarovanje nivojskih prehodov 2018-2019 15.07.2016 31.12.2020 5.769.787 5.000.000 99,7% 680.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 680.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 680.000 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0114 Ukinitev nivojskega prehoda Središ če 1 22.02.2019 30.06.2020 273.683 327.780 97,6% 139.732 0 0 0 0
PVProračunski viri 139.732 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 139.732 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0115 Razširitev in poglobitev podvoza v ob čini Hrastnik 08.07.2019 31.12.2020 785.923 785.923 66,7% 683.511 0 0 0 0
PVProračunski viri 525.934 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 525.934 0 0 0 0
PPUO Občine 157.578 0 0 0 0
7533 OBČINA HRASTNIK 157.578 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0117 Ukinitev nivojskega prehoda Šmartno 2 09.05.2019 31.07.2020 530.351 463.498 80,5% 386.807 0 0 0 0
PVProračunski viri 386.807 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 386.807 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0118 Ukinitev niv. prehodov v ob čini Šmarje pri Jelšah 15.02.2019 31.12.2021 2.797.021 2.399.878 33,5% 2.239.777 447.388 0 0 0
PVProračunski viri 2.202.776 420.500 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.202.776 420.500 0 0 0
PPUO Občine 37.001 26.888 0 0 0
7624 OBČINA ŠMARJE PRI JELŠAH 37.001 26.888 0 0 0
(2431) 2431-19-0120 Ureditev nivojskega prehoda pri Spodnji Libni 15.07.2019 31.07.2020 87.803 98.009 96,2% 31.009 0 0 0 0
PVProračunski viri 31.009 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 31.009 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0012 Prestavitev postajališ ča Frankovci 01.08.2019 31.12.2022 950.364 985.117 0,0% 40.811 742.949 166.604 0 0
PVProračunski viri 40.811 742.949 166.604 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.811 742.949 166.604 0 0
(2431) 2431-20-0013 Gradnja podhoda Pavlovci 01.08.2019 31.12.2022 987.573 970.054 1,1% 72.929 251.269 663.375 0 0
PVProračunski viri 72.929 251.269 663.375 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 72.929 251.269 663.375 0 0
(2431) 2431-20-0014 Urejanje niv. prehoda pri signalu Gornje Brezovo 01.08.2019 31.12.2022 559.029 483.917 0,0% 34.675 205.850 318.504 0 0
PVProračunski viri 34.675 205.850 318.504 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 34.675 205.850 318.504 0 0
(2431) 2431-20-0015 Zavarovanje prehodov Frankovci 2, Obrež 1 in Grabe 31.07.2019 31.12.2022 1.900.011 2.067.383 0,1% 76.807 113.514 1.709.690 0 0
PVProračunski viri 76.807 113.514 1.709.690 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 76.807 113.514 1.709.690 0 0
(2431) 2431-20-0016 Urejanje prehodov na progi št. 31 v ob čini Žalec 02.08.2019 31.12.2022 1.451.310 1.499.782 0,0% 79.448 415.270 956.592 0 0
PVProračunski viri 23.675 277.180 956.592 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 23.675 277.180 956.592 0 0
PPUO Občine 55.773 138.090 0 0 0
7688 OBČINA ŽALEC 55.773 138.090 0 0 0
(2431) 2431-20-0017 Gradnja poljskih poti in ukinitev 7 niv. prehodov 10.07.2019 31.12.2022 485.930 488.825 4,9% 93.751 76.892 291.557 0 0
PVProračunski viri 36.454 76.892 291.557 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 36.454 76.892 291.557 0 0
PPUO Občine 57.297 0 0 0 0
7665 OBČINA KRIŽEVCI 57.297 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0026 Ukinitev nivojskega prehoda Breg 1 12.02.2020 31.12.2020 123.377 150.956 9,1% 112.197 0 0 0 0
PVProračunski viri 111.752 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 111.752 0 0 0 0
PPUO Občine 444 0 0 0 0
7672 OBČINA POLZELA 444 0 0 0 0
2423-11-S005 Priprava in voden je pro jektov 1.540.490 680.000 418.640 0 0
(2431) 2431-16-0014 Študija za pove čanje prepustnosti žel.prog 21.08.2015 31.12.2021 1.791.822 1.500.000 89,5% 222.156 100.000 0 0 0
PVProračunski viri 222.156 100.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 222.156 100.000 0 0 0
(2431) 2431-17-0068 Strokovne podlage za razvoj regionalnih prog 15.07.2016 31.12.2022 3.653.713 3.044.910 52,5% 1.318.334 580.000 418.640 0 0
PVProračunski viri 1.318.334 580.000 418.640 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.318.334 580.000 418.640 0 0
2423-11-S008 Digitalni radi jski telekomunikaci jski sistem 1.953.500 665.000 803.918 0 0
(2431) 2431-19-0012 Nadgradnja vmesnikov za enovit nadzor sistema GSMR 20.06.2018 31.12.2022 3.999.127 3.999.127 47,0% 1.953.500 665.000 803.918 0 0
PVProračunski viri 1.953.500 665.000 803.918 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.953.500 665.000 803.918 0 0
2423-11-S009 Vzdrževalna dela v javno korist in investici je JŽI 4.116.126 19.249.965 48.227.836 111.309.911 558.895.239
 EP (2431) 2423-10-0006 Vzdrževalna dela v javno korist in investicije JŽI 09.09.2009 31.12.2029 698.617.935 0,0% 777.574 11.147.329 37.968.397 101.369.669 547.354.967
PVProračunski viri 777.574 11.147.329 37.968.397 101.369.669 547.354.967
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 777.574 11.147.329 37.968.397 101.369.669 547.354.967
Stran 169 od 269 v EUR
 EP (2431) 2431-16-0012 Železniški projekti-IPE 17.05.2010 31.12.2022 4.282.200 0,0% 128.466 2.012.634 2.141.100 0 0
PVProračunski viri 128.466 2.012.634 2.141.100 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 128.466 2.012.634 2.141.100 0 0
(2431) 2431-20-0027 Rušitve objektov na žel. infrastrukturi 2020-2021 17.04.2020 31.12.2021 268.981 268.981 0,0% 134.322 134.659 0 0 0
PVProračunski viri 134.322 134.659 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 134.322 134.659 0 0 0
(2431) 2431-20-0028 Vgradnja tirnih mazalnih naprav na JŽI v letu 2020 04.05.2020 31.12.2020 492.840 482.840 0,0% 492.840 0 0 0 0
PVProračunski viri 492.840 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 492.840 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0041 Vgradnja sistemov za detekcijo na JŽI 2020-2024 14.07.2020 31.12.2024 25.051.834 25.051.834 0,0% 168.145 5.169.346 7.900.629 7.181.238 4.632.475
PVProračunski viri 168.145 5.169.346 7.900.629 7.181.238 4.632.475
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 168.145 5.169.346 7.900.629 7.181.238 4.632.475
(2431) 2431-20-0043 2. tir žel. proge Ljubljana-Jesenice-d.m. -1. faza 29.05.2020 31.12.2025 13.085.288 13.085.288 0,0% 2.414.780 785.997 217.710 2.759.004 6.907.797
PVProračunski viri 131.494 785.997 217.710 2.759.004 6.907.797
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 131.494 785.997 217.710 2.759.004 6.907.797
SOVDrugi sovlagatelji 2.283.286 0 0 0 0
2423-11-S010 Varstvo okol ja-protihrupne o graje na JŽI 1.735.921 5.088.578 1.603.918 0 0
(2431) 2431-17-0069 Varstvo okolja - protihrupna zaš čita 2018-2019 15.07.2016 30.06.2020 3.602.054 4.500.000 99,6% 381.876 0 0 0 0
PVProračunski viri 381.876 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 381.876 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0013 Pasivna protihrupna zaš čita Zidani Most-Maribor 04.07.2018 31.12.2022 2.054.574 2.072.849 1,6% 150.000 1.088.578 803.918 0 0
PVProračunski viri 150.000 1.088.578 803.918 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 1.088.578 803.918 0 0
(2431) 2431-19-0014 Aktivna protihrupna zaš čita-Lj. Polje in Lj. Zalog 04.07.2018 31.12.2022 7.149.243 7.149.243 17,0% 1.204.045 4.000.000 800.000 0 0
PVProračunski viri 1.204.045 4.000.000 800.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.204.045 4.000.000 800.000 0 0
2423-11-S011 Intervenci jski pro jekti 26.041 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0066 Intervencijski ukrepi 2018-2019 15.07.2016 29.02.2020 3.255.303 3.500.000 99,9% 26.041 0 0 0 0
PVProračunski viri 26.041 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 26.041 0 0 0 0
2430-13-S001 Nova železniška povezava Diva ča-Kope r 71.740.904 299.439.737 297.647.449 279.554.597 689.767.466
(2431) 2411-07-0016 Nova železniška povezava Diva ča-Koper 02.08.2005 31.12.2026 1.291.673.679 1.234.000.000 7,4% 71.213.654 298.128.323 295.050.452 278.606.606 258.187.063
PVProračunski viri 14.358.461 41.720.189 42.117.294 28.352.411 566.843
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 14.358.461 41.720.189 42.117.294 28.352.411 566.843
SOVDrugi sovlagatelji 56.855.193 256.408.133 252.933.158 250.254.195 257.620.220
(2431) 2431-20-0044 Drugi tir nove žel. proge na odseku Diva ča-Koper 23.07.2020 31.12.2033 436.964.055 437.182.290 0,0% 527.250 1.311.414 2.596.997 947.991 431.580.403
PVProračunski viri 527.250 1.311.414 2.596.997 947.991 431.580.403
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 527.250 1.311.414 2.596.997 947.991 431.580.403
2430-13-S002 Rekonstr.,elektr.,nad gr. in mod. NPr - Pra g.-Hodoš 90.288 0 0 0 0
(2431) 2411-07-0007 Rekonstrukcija proge Pragersko-Hodoš 02.07.2005 31.12.2020 222.684.900 237.689.702 100,0% 90.288 0 0 0 0
PVProračunski viri 90.288 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 90.288 0 0 0 0
2430-13-S003 Razvo j ERTMS/ETCS na koridor ju D 2.327.205 870.812 3.974.424 0 0
(2431) 2431-16-0020 Vgradnja ETCS sistema na delu X. koridorja 17.05.2016 31.03.2022 18.362.126 18.605.583 70,6% 2.327.205 870.812 3.974.424 0 0
PVProračunski viri 2.327.205 870.812 3.974.424 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.327.205 870.812 3.974.424 0 0
2430-13-S005 Nadgradnja žel. pro ge na odseku Pol jčane-Pra gersko 4.018.112 2.608.857 0 0 0
(2431) 2431-16-0011 Nadgradnja žel. proge Polj čane-Slovenska Bistrica 17.06.2015 31.12.2021 62.524.251 68.048.776 90,1% 4.018.112 2.608.857 0 0 0
PVProračunski viri 4.018.112 2.608.857 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.018.112 2.608.857 0 0 0
2430-13-S006 Invest. ukrepi na obst. žel. pro gi Divača-Kope r 564.932 500.000 100.000 0 0
(2431) 2411-07-0006 Mode. obst. žele. proge Diva ča-Koper 01.04.2003 29.02.2020 205.904.234 194.006.287 100,0% 226.383 0 0 0 0
PVProračunski viri 226.383 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 226.383 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0015 Izvedba nadvoza Rodik s povezovalnimi cestami 19.06.2018 31.12.2022 948.081 791.265 8,3% 338.549 500.000 100.000 0 0
PVProračunski viri 300.000 500.000 100.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 500.000 100.000 0 0
PPUO Občine 38.549 0 0 0 0
7534 OBČINA HRPELJE - KOZINA 38.549 0 0 0 0
2430-13-S007 Modernizaci ja Kočevske pro ge 10.530.309 1.600.000 0 0 0
(2431) 2423-11-0011 Modernizacija Ko čevske proge - II. faza 12.09.2005 31.12.2021 42.987.042 40.747.416 93,4% 1.800.000 1.400.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.800.000 1.400.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.800.000 1.400.000 0 0 0
Stran 170 od 269 v EUR
(2431) 2431-17-0084 Modernizacija Ko čevske proge - 3. faza 12.09.2005 31.12.2021 24.532.011 20.610.009 82,2% 8.730.309 200.000 0 0 0
PVProračunski viri 8.730.309 200.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.730.309 200.000 0 0 0
2430-13-S018 Nadgradnja ljubljanske ga žel. vozliš ča 16.196 195.014 503.651 703.651 482.255
(2431) 2430-13-3037 Nadgradnja ljubljanskega žel.vozliš ča - 1.faza 03.06.2013 31.12.2024 2.334.456 2.331.885 18,6% 16.196 195.014 503.651 703.651 482.255
PVProračunski viri 16.196 195.014 503.651 703.651 482.255
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 16.196 195.014 503.651 703.651 482.255
2430-13-S019 Nadgradnja žel. pro ge na odseku Zidani Most-Cel je 62.457.333 24.109.960 6.696.193 0 0
(2431) 2431-16-0019 Nadgradnja žel. odseka Zidani Most-Celje - 2. faza 17.05.2010 31.12.2022 221.558.938 259.021.656 79,9% 62.457.333 24.109.960 6.696.193 0 0
PVProračunski viri 62.457.333 24.109.960 6.696.193 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 62.457.333 24.109.960 6.696.193 0 0
2430-13-S020 Nova pro ga Ljubljana-Kran j-Jesenice 100.000 10.000 10.000 4.200.000 0
(2431) 2430-13-3035 Nova proga Ljubljana-Kranj-Jesenice - 1.faza 03.06.2013 31.12.2023 6.936.156 6.820.000 39,1% 100.000 10.000 10.000 4.200.000 0
PVProračunski viri 100.000 10.000 10.000 4.200.000 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 10.000 10.000 4.200.000 0
2430-13-S021 Gradn ja II. tira Maribor-Šentil j 53.388.680 56.945.743 29.020.637 56.421.354 0
(2431) 2431-16-0007 Gradnja II. tira Maribor-Šentilj 2. faza 04.08.2015 31.12.2023 288.841.288 246.486.794 41,4% 53.388.680 56.945.743 29.020.637 56.421.354 0
PVProračunski viri 53.388.680 56.945.743 29.020.637 56.421.354 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 53.388.680 56.945.743 29.020.637 56.421.354 0
2430-14-S002 Vozlišče Pra gersko 653.863 26.803.086 34.464.227 16.127.350 0
(2431) 2431-16-0006 Reko. žel. postaje Pragersko 03.08.2015 31.12.2023 79.188.635 78.080.000 1,9% 653.863 26.803.086 34.464.227 16.127.350 0
PVProračunski viri 653.863 26.803.086 34.464.227 16.127.350 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 653.863 26.803.086 34.464.227 16.127.350 0
2431-16-S001 Obnova železniške ga predora Karavanke 15.011.857 61.431.100 4.159.538 11.000 11.000
(2431) 2431-16-0010 Obnova železniškega predora Karavanke 14.08.2015 31.12.2024 82.970.870 78.586.042 3,7% 15.011.857 61.431.100 4.159.538 11.000 11.000
PVProračunski viri 15.011.857 61.431.100 4.159.538 11.000 11.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.011.857 61.431.100 4.159.538 11.000 11.000
2431-16-S010 Nadgradnja žel. odseka Zidani Most-L j. Zalo g 50.000 200.000 1.500.000 0 0
(2431) 2431-16-0017 Nadgradnja žel. ods. Zidani Most-LJ. Zalog I. faza 21.08.2015 31.12.2022 1.773.546 1.500.000 1,3% 50.000 200.000 1.500.000 0 0
PVProračunski viri 50.000 200.000 1.500.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 200.000 1.500.000 0 0
2431-19-S001 Daljinsko voden je prometa na železniških pro gah 11.400.000 14.862.753 22.000.000 42.137.247 88.942.774
(2431) 2431-17-0085 Daljinsko vodenje prometa na žel. progah - 1. faza 25.01.2017 31.12.2027 181.839.360 180.476.320 3,8% 11.400.000 14.862.753 22.000.000 42.137.247 88.942.774
PVProračunski viri 11.400.000 14.862.753 22.000.000 42.137.247 88.942.774
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.400.000 14.862.753 22.000.000 42.137.247 88.942.774
2431-19-S002 Nadgradnja žel. pro ge Ljubljana - Divača 2.087.112 690.000 790.000 300.000 2.340.000
(2431) 2431-17-0086 Nadgradnja žel. proge Ljubljana-Diva ča - 1. faza 29.09.2017 31.12.2025 16.440.350 20.550.000 74,0% 2.087.112 690.000 790.000 300.000 2.340.000
PVProračunski viri 2.087.112 690.000 790.000 300.000 2.340.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.087.112 690.000 790.000 300.000 2.340.000
2431-19-S003 Nadgradnja žel. pro ge Ljubljana-Jesenice-d.m. 14.967.867 25.733.827 19.500.000 65.654.352 0
(2431) 2431-18-0171 Nadgradnja proge Ljubljana-Jesenice-d.m. - 1. faza 22.09.2017 31.12.2023 22.226.471 22.226.471 28,6% 350.000 150.000 3.000.000 12.738.179 0
PVProračunski viri 350.000 150.000 3.000.000 12.738.179 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 350.000 150.000 3.000.000 12.738.179 0
(2431) 2431-20-0025 Nadgradnja proge Ljubljana-Jesenice-d.m. - 2. faza 22.09.2017 31.12.2023 109.617.867 99.955.708 0,0% 14.617.867 25.583.827 16.500.000 52.916.173 0
PVProračunski viri 4.617.867 15.583.827 11.500.000 52.916.173 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.617.867 15.583.827 11.500.000 52.916.173 0
SKL Proračunski skladi 10.000.000 10.000.000 5.000.000 0 0
2431-19-S004 Izvennivo jsko križan je v L jublj. ulici v Mariboru 1.450.000 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0161 Izvennivojsko križanje v Ljublj. ulici v Mariboru 03.11.2011 31.12.2020 9.257.593 9.954.467 92,3% 1.450.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.450.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.450.000 0 0 0 0
2431-19-S005 Tirna povezava do letališ ča Edvarda Rus jana 2.696.508 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0170 Tirna povezava do letališ ča Edvarda Rusjana-I.faza 03.01.2018 31.12.2020 3.654.559 4.568.199 34,4% 2.696.508 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.696.508 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.696.508 0 0 0 0
2431-19-S006 Nadgradnja železniških posta j in posta jališč 982.206 11.540.923 13.118.694 49.601.888 0
(2431) 2431-19-0016 Nadgradnja železniške postaje Grosuplje 03.01.2019 31.12.2023 19.587.278 23.499.025 2,3% 100.000 6.088.832 4.000.000 9.000.000 0
PVProračunski viri 100.000 6.088.832 4.000.000 9.000.000 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 6.088.832 4.000.000 9.000.000 0
(2431) 2431-19-0119 Rekonstrukcija železniške postaje Domžale 28.05.2019 31.12.2022 8.559.809 7.572.731 0,5% 349.416 4.462.091 3.724.756 0 0
PVProračunski viri 349.416 4.462.091 3.724.756 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 349.416 4.462.091 3.724.756 0 0
Stran 171 od 269 v EUR
(2431) 2431-19-0121 Obnova objekta na železniški postaji Dravograd 26.09.2019 31.12.2020 237.789 290.222 43,5% 232.177 0 0 0 0
PVProračunski viri 232.177 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 232.177 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0122 Obnova objekta na železniški postaji Podvelka 26.09.2019 31.12.2020 116.224 135.714 18,3% 110.612 0 0 0 0
PVProračunski viri 110.612 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 110.612 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0039 Nadgradnja železniške postaje Krško 26.03.2020 31.12.2023 25.049.476 25.049.476 0,0% 130.000 480.657 2.217.133 22.221.686 0
PVProračunski viri 130.000 480.657 2.217.133 22.221.686 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 130.000 480.657 2.217.133 22.221.686 0
(2431) 2431-20-0040 Nadgradnja železniške postaje Sevnica 26.03.2020 31.12.2023 22.126.350 22.126.350 0,0% 60.000 509.343 3.176.805 18.380.202 0
PVProračunski viri 60.000 509.343 3.176.805 18.380.202 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 60.000 509.343 3.176.805 18.380.202 0
2431-19-S007 Izvedba podvoza Ledina v Mestni ob čini Maribo r 1.416.562 1.400.000 3.300.000 758.798 0
(2431) 2431-19-0017 Izvedba podvoza Ledina v Mestni ob čini Maribor 07.01.2019 31.12.2023 6.885.741 5.738.951 0,3% 1.416.562 1.400.000 3.300.000 758.798 0
PVProračunski viri 100.000 1.000.000 2.500.000 301.135 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 1.000.000 2.500.000 301.135 0
PPUO Občine 1.316.562 400.000 800.000 457.663 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 1.316.562 400.000 800.000 457.663 0
Ukrepi     15.957.696 14.304.831 13.896.798 13.879.016 155.186
(2431) 2430-13-0007 Obveznost po Zakonu o družbi SŽ 01.01.2014 31.12.2023 134.261.600 70,0% 13.426.160 13.426.160 13.426.160 13.426.160 0
PVProračunski viri 13.426.160 13.426.160 13.426.160 13.426.160 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 13.426.160 13.426.160 13.426.160 13.426.160 0
(2431) 2431-19-0018 Urejanje stanja zemljiš č na žel. infrastrukturi 01.01.2019 31.12.2022 193.130 39,5% 122.000 5.000 5.000 0 0
PVProračunski viri 122.000 5.000 5.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 122.000 5.000 5.000 0 0
(2431) 2431-20-0021 Zajem podatkov, integracija v informacijski sistem 01.01.2020 31.12.2021 2.932.115 21,3% 2.284.127 647.988 0 0 0
PVProračunski viri 2.284.127 647.988 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.284.127 647.988 0 0 0
(2431) 2431-20-0022 Nadziranje izpolnjevanja obveznosti v garanc. roku 01.01.2020 31.12.2025 399.691 9,3% 104.910 46.683 46.456 46.456 155.186
PVProračunski viri 104.910 46.683 46.456 46.456 155.186
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 104.910 46.683 46.456 46.456 155.186
(2431) 2431-20-0042 Strokovne podlage za protihrupne ukrepe 2020-2023 01.10.2020 31.12.2023 1.025.082 0,0% 20.500 179.000 419.182 406.400 0
PVProračunski viri 20.500 179.000 419.182 406.400 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.500 179.000 419.182 406.400 0
130304 Zagotavljanje varnosti v železni škem prometu 49.472.389 50.100.000 51.850.000 51.850.000 103.700.000
2430-13-S015 Zagotavljanje varnosti v železniškem prometu 750.000 750.000 0 0 0
(2431) 2431-20-0011 Sanacije škodnih dogodkov na JŽI 2020-2021 26.07.2019 31.12.2021 1.500.000 1.500.000 17,4% 750.000 750.000 0 0 0
PVProračunski viri 750.000 750.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 750.000 750.000 0 0 0
Ukrepi     48.722.389 49.350.000 51.850.000 51.850.000 103.700.000
(2431) 2431-17-0072 Zagotavljanje varnosti v železniškem prometu 01.01.2018 31.12.2020 138.718.061 87,8% 48.722.389 0 0 0 0
PVProračunski viri 48.722.389 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 48.722.389 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0023 Zagotavljanje varnosti v žel. prometu 2021-2025 01.01.2020 31.12.2025 256.750.000 0,0% 0 49.350.000 51.850.000 51.850.000 103.700.000
PVProračunski viri 0 49.350.000 51.850.000 51.850.000 103.700.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 49.350.000 51.850.000 51.850.000 103.700.000
1304 Zračni promet in letališka infrastruktura 4.510.377 8.265.000 4.875.000 4.875.000 4.315.000
130401 Razvoj letališ č in letališke infrastrukture 465.377 3.220.000 1.000.000 600.000 0
2411-11-S003 Investici je in inv. vzdr. Let. MB 200.000 2.320.000 200.000 200.000 0
(2430) 2411-10-0003 Investicije in inv. vzdrževanje let. MB 18.08.2009 31.03.2023 3.489.678 3.611.370 16,7% 200.000 2.320.000 200.000 200.000 0
PVProračunski viri 200.000 950.000 200.000 200.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 200.000 950.000 200.000 200.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 1.370.000 0 0 0
2430-15-S001 Prostorski razvo j letališč 265.377 900.000 800.000 400.000 0
(2430) 2430-15-0004 Priprava DPN za letališ če Edvarda Rusjana Maribor 14.07.2015 31.05.2021 698.616 678.384 76,6% 85.377 100.000 0 0 0
PVProračunski viri 85.377 100.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 85.377 100.000 0 0 0
(2430) 2430-15-0005 Priprava DPN za letališ če Jožeta Pu čnika Ljubljana 21.11.2011 31.12.2022 1.207.724 1.400.000 14,3% 130.000 500.000 500.000 0 0
PVProračunski viri 130.000 500.000 500.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 130.000 500.000 500.000 0 0
(2430) 2430-15-0006 Priprava DPN za letališ če Portorož 10.02.2010 31.12.2023 1.187.556 1.200.000 12,0% 50.000 300.000 300.000 400.000 0
PVProračunski viri 50.000 300.000 300.000 400.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 50.000 300.000 300.000 400.000 0
Stran 172 od 269 v EUR
130402 Razvoj in upravljanje civilnega letalstva 4.045.000 5.045.000 3.875.000 4.275.000 4.315.000
2411-11-S005 Spodbu janje razvo ja letalske ga prometa 1.750.000 400.000 0 0 0
(2430) 2411-11-0005 Urejanje in razvoj zra čnega prometa in let. infr. 01.01.2011 31.12.2021 9.625.046 8.120.000 90,0% 1.750.000 400.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.750.000 400.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.750.000 400.000 0 0 0
2430-17-S001 Ukrepi na kontrolnih stolpih zra čnega prometa 50.000 200.000 200.000 200.000 0
 EP (2430) 2430-17-0011 Ukrepi na kontrolnih stolpih zra čnega prometa 19.07.2016 31.12.2023 250.000 0,0% 0 0 50.000 200.000 0
PVProračunski viri 0 0 50.000 200.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 0 50.000 200.000 0
(2430) 2430-16-0006 Investicijsko vzdrževanje kontrolnega stolpa Brnik 19.07.2016 31.12.2022 538.962 471.552 25,8% 50.000 200.000 150.000 0 0
PVProračunski viri 50.000 200.000 150.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 50.000 200.000 150.000 0 0
Ukrepi     2.245.000 4.445.000 3.675.000 4.075.000 4.315.000
(2430) 2411-11-0004 Upravljanje civilnega letalstva 01.01.2011 31.12.2025 36.114.480 51,6% 2.245.000 4.445.000 3.675.000 4.075.000 4.315.000
PVProračunski viri 2.245.000 4.445.000 3.675.000 4.075.000 4.315.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 2.245.000 4.445.000 3.675.000 4.075.000 4.315.000
1305 Vodni promet in infrastruktura 13.041.928 16.671.744 14.732.796 100.000 0
130501 Razvoj pomorstva in prometa po celinskih vodah 8.755.740 9.584.142 8.221.930 0 0
2430-13-S016 Razvo j pomorstva in prometa po celinskih vodah 8.187.820 8.826.142 7.613.730 0 0
(2430) 2430-17-0016 Nakup zemljiš č v koprskem tovornem pristaniš ču 26.07.2016 31.12.2022 26.539.936 22.302.467 25,3% 8.098.197 8.814.896 7.613.730 0 0
PVProračunski viri 8.098.197 8.814.896 7.613.730 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 8.098.197 8.814.896 7.613.730 0 0
(2430) 2430-19-0001 MultiAPPRO - razvoj intermodalnega prometa 23.03.2016 31.03.2021 1.177.060 1.177.060 93,2% 89.623 11.246 0 0 0
PVProračunski viri 37.488 11.246 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 37.488 11.246 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 52.135 0 0 0 0
Ukrepi     567.920 758.000 608.200 0 0
(2430) 2430-17-0015 Razvoj pomorstva in prometa po celinskih vodah 01.01.2017 31.12.2022 3.155.363 43,1% 567.920 758.000 608.200 0 0
PVProračunski viri 567.920 758.000 608.200 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 567.920 758.000 608.200 0 0
130502 Pristaniška infrastruktura 0 100.000 1.500.000 100.000 0
2412-11-S003 Pristaniška infrastruktura 0 100.000 1.500.000 100.000 0
 EP (2432) 2412-07-0001 Pristaniška infrastruktura 06.06.2006 31.12.2023 1.700.000 0,0% 0 100.000 1.500.000 100.000 0
PVProračunski viri 0 100.000 1.500.000 100.000 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 0 100.000 1.500.000 100.000 0
130503 Nadzor in varnost vodnega prometa 4.286.188 6.987.602 5.010.866 0 0
2412-11-S001 Pomorski promet 94.689 3.026.602 990.136 0 0
 EP (2432) 2432-18-0001 Investicije na podro čju varnosti plovbe 01.01.2018 31.12.2022 1.166.679 0,0% 86.974 433.435 646.270 0 0
PVProračunski viri 86.974 433.435 646.270 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 86.974 433.435 646.270 0 0
(2432) 2432-17-0001 EUREKA_ADRION 16.08.2016 31.12.2022 627.600 174.736 0,0% 0 283.734 343.866 0 0
PVProračunski viri 0 283.734 343.866 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 0 283.734 343.866 0 0
(2432) 2432-19-0001 Center RS za reševanje in nadzor na morju 21.06.2018 31.12.2021 2.323.005 2.249.670 0,3% 7.716 2.309.433 0 0 0
PVProračunski viri 7.716 2.309.433 0 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 7.716 2.309.433 0 0 0
2412-11-S004 Tehnična in upravna infrastruktura URSP 595.636 111.000 70.730 0 0
(2432) 2432-13-0001 Uvedba enotnega dovoljenja za upravljanje čolna 13.09.2011 31.12.2020 75.396 150.000 33,7% 50.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 50.000 0 0 0 0
(2432) 2432-17-0002 Nakup poslovnih prostorov URSP 30.03.2016 31.12.2020 4.413.415 3.677.847 95,0% 408.627 0 0 0 0
PVProračunski viri 408.627 0 0 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 408.627 0 0 0 0
(2432) 2432-19-0002 Tehnična infrastruktura URSP v obdobju 2019-2022 12.07.2019 31.12.2022 336.420 280.350 13,9% 137.009 111.000 70.730 0 0
PVProračunski viri 137.009 111.000 70.730 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 137.009 111.000 70.730 0 0
Ukrepi     3.595.863 3.850.000 3.950.000 0 0
(2432) 2432-16-0001 Varnost in nadzor vodnega prometa ter infrast. 01.01.2016 31.12.2022 5.933.841 54,2% 1.030.000 1.100.000 1.100.000 0 0
PVProračunski viri 1.030.000 1.100.000 1.100.000 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 1.030.000 1.100.000 1.100.000 0 0
(2432) 2432-16-0002 Podpora - varnost in nadzor vodnega prometa 01.01.2016 31.12.2022 16.092.295 60,1% 2.565.863 2.750.000 2.850.000 0 0
PVProračunski viri 2.565.863 2.750.000 2.850.000 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 2.565.863 2.750.000 2.850.000 0 0
Stran 173 od 269 v EUR
1306 Trajnostna mobilnost 224.796.146 228.292.439 209.287.134 191.305.853 706.963.925
130601 Upravljanje prometne politike 48.108.722 48.722.439 27.487.134 9.315.853 11.997.000
1541-15-S008 Spodbu janje nizkoo gljičnih strate gij-trajn. mob. 39.358.368 37.350.140 17.836.463 5.308.314 0
 EP (1541) 1541-15-0007 Spodbujanje nizkooglji čnih strategij 16.12.2014 31.12.2023 48.560.038 0,0% 2.331.563 28.165.577 14.937.680 3.125.218 0
PVProračunski viri 2.331.563 28.165.577 14.937.680 3.125.218 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 3 3 3 3 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 2.331.560 25.555.574 8.517.677 3.125.215 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 2.610.000 6.420.000 0 0
(2430) 2430-17-0021 Mehki ukrepi trajnostne mobilnosti 09.01.2017 31.12.2022 3.294.470 3.394.470 16,8% 862.995 1.219.060 885.292 0 0
PVProračunski viri 862.995 1.219.060 885.292 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 862.995 1.219.060 885.292 0 0
(2430) 2430-18-0103 Vzpostavitev skupnega prometnega prostora - Radlje 13.11.2017 31.12.2020 127.756 127.756 62,8% 52.400 0 0 0 0
PVProračunski viri 52.400 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 52.400 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0115 Nadgradnja sist. izposoje koles - Kranj 12.06.2017 30.09.2021 1.164.882 1.439.600 46,7% 310.277 310.277 0 0 0
PPUO Občine 310.277 310.277 0 0 0
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 310.277 310.277 0 0 0
(2430) 2430-18-0118 Ureditev Parmove ceste - Ljubljana 07.10.2017 31.12.2020 1.426.409 1.426.409 42,4% 971.493 0 0 0 0
PVProračunski viri 215.208 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 215.208 0 0 0 0
PPUO Občine 756.286 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 756.286 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0119 Prenova Erjav čeve c. s priklju čnimi ul.- Ljubljana 12.09.2017 31.12.2020 1.855.884 1.855.884 80,9% 354.146 0 0 0 0
PVProračunski viri 41.271 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 41.271 0 0 0 0
PPUO Občine 312.875 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 312.875 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0120 Ureditev avtobusnih postajališ č - Ljubljana 07.10.2017 31.12.2020 858.464 819.933 94,9% 43.897 0 0 0 0
PVProračunski viri 43.897 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 43.897 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0132 Kolesarska povezava Bonovec - Medvode 03.04.2018 31.12.2020 288.501 288.501 85,1% 43.010 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.528 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 8.528 0 0 0 0
PPUO Občine 34.482 0 0 0 0
7570 OBČINA MEDVODE 34.482 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0133 Ureditev dveh mini krožiš č - Rogaška Slatina 28.02.2018 31.12.2020 167.138 167.138 6,9% 155.609 0 0 0 0
PVProračunski viri 89.469 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 89.469 0 0 0 0
PPUO Občine 66.140 0 0 0 0
7606 OBČINA ROGAŠKA SLATINA 66.140 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0135 Celostna ureditev Pepetovega klanca - Škofja Loka 30.03.2018 31.12.2021 1.285.777 1.285.777 2,8% 35.000 1.215.010 0 0 0
PVProračunski viri 0 263.272 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 263.272 0 0 0
PPUO Občine 35.000 951.738 0 0 0
7622 OBČINA ŠKOFJA LOKA 35.000 951.738 0 0 0
(2430) 2430-18-0139 Mestno kolesarsko omrežje - Velenje vzhod 22.12.2017 31.12.2020 1.000.692 1.072.543 99,6% 4.000 0 0 0 0
PPUO Občine 4.000 0 0 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 4.000 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0144 Ureditev plo čnikov in kolesarskih stez v Črnomlju 20.12.2017 31.12.2021 46.800 46.800 5,2% 5.500 38.860 0 0 0
PVProračunski viri 0 23.397 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 23.397 0 0 0
PPUO Občine 5.500 15.463 0 0 0
7516 OBČINA ČRNOMELJ 5.500 15.463 0 0 0
(2430) 2430-18-0149 Postavitev postaj za sistem izposoje koles v Kopru 05.03.2018 31.12.2021 822.077 822.077 3,6% 1 792.125 0 0 0
PVProračunski viri 0 312.266 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 312.266 0 0 0
PPUO Občine 1 479.860 0 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 1 479.860 0 0 0
(2430) 2430-18-0150 Ureditev Koroške ceste z Glavnim trgom v Mariboru 26.01.2018 31.12.2020 4.757.615 4.757.615 43,5% 4.350.835 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.968.460 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.968.460 0 0 0 0
PPUO Občine 2.382.374 0 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 2.382.374 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0153 Ureditev površin za pešce in kolesarje v Grosuplju 30.03.2018 30.12.2020 641.260 641.260 0,0% 641.260 0 0 0 0
PVProračunski viri 142.244 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 142.244 0 0 0 0
Stran 174 od 269 v EUR
PPUO Občine 499.016 0 0 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 499.016 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0159 Ureditev kolesarske in peš poti ob potoku Pešnica 30.03.2018 31.12.2020 336.818 336.818 64,9% 118.228 0 0 0 0
PVProračunski viri 40.712 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 40.712 0 0 0 0
PPUO Občine 77.516 0 0 0 0
7620 OBČINA ŠENTJUR 77.516 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0162 Ureditev prometnih površin ob Litijski cesti v LJ 20.03.2018 31.12.2020 1.574.820 1.574.820 52,6% 746.523 0 0 0 0
PVProračunski viri 86.812 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 86.812 0 0 0 0
PPUO Občine 659.711 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 659.711 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0164 Prenova Trubarjeve ceste v Ljubljani 29.09.2017 31.12.2020 5.049.623 5.049.623 59,7% 2.622.995 0 0 0 0
PVProračunski viri 807.748 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 807.748 0 0 0 0
PPUO Občine 1.815.247 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 1.815.247 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0167 Postavitev kolesarnic ob javnih objektih-Jesenice 28.02.2018 31.12.2020 102.306 121.656 10,1% 91.936 0 0 0 0
PVProračunski viri 50.693 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 50.693 0 0 0 0
PPUO Občine 41.244 0 0 0 0
7540 OBČINA JESENICE 41.244 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0169 Uvedba sistema za izposojo e-koles v mestu Idrija 24.11.2017 31.10.2020 346.565 346.565 43,8% 252.226 0 0 0 0
PVProračunski viri 94.896 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 94.896 0 0 0 0
PPUO Občine 157.331 0 0 0 0
7535 OBČINA IDRIJA 157.331 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0170 Vzpostavitev sistema izposoje koles - Brežice 20.02.2018 31.10.2020 258.354 261.811 81,4% 48.059 0 0 0 0
PPUO Občine 48.059 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 48.059 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0172 Avtomatizirana izposoja koles - Krško 04.04.2018 31.12.2020 287.402 287.402 96,6% 9.904 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.328 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 6.328 0 0 0 0
PPUO Občine 3.576 0 0 0 0
7553 OBČINA KRŠKO 3.576 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0177 Modernizacija avtobusnih postajališ č - Jesenice 28.02.2018 31.12.2020 250.163 250.163 2,3% 244.307 0 0 0 0
PVProračunski viri 164.041 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 164.041 0 0 0 0
PPUO Občine 80.266 0 0 0 0
7540 OBČINA JESENICE 80.266 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0180 Kolesarska in peš infrastruktura - Kamnik 05.04.2018 31.12.2020 332.416 326.153 92,7% 24.281 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.281 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 24.281 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0181 Zapelji me-sistem za izposojo koles - Sl. Bistrica 20.02.2018 31.12.2020 278.691 251.923 69,9% 83.764 0 0 0 0
PVProračunski viri 83.764 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 83.764 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0200 Večnamenska pot ob Levi čnikovi cesti 14.11.2016 31.12.2020 1.364.720 1.257.316 100,0% 5.000 0 0 0 0
PPUO Občine 5.000 0 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 5.000 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0202 Dograditev kolesarskega omrežja Kranj-povezave 1-6 15.11.2017 31.12.2020 2.126.538 2.192.461 80,1% 569.570 0 0 0 0
PVProračunski viri 389.410 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 389.410 0 0 0 0
PPUO Občine 180.160 0 0 0 0
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 180.160 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0300 Izgradnja P+R pri železniški postaji Borovnica 20.03.2018 31.12.2020 481.277 413.503 100,0% 27.124 0 0 0 0
PVProračunski viri 27.124 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 27.124 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0301 Ureditev P+R ob železniški postaji v Kamniku 20.03.2018 31.12.2020 394.256 383.756 10,2% 353.934 0 0 0 0
PVProračunski viri 238.418 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 238.418 0 0 0 0
PPUO Občine 115.516 0 0 0 0
7542 OBČINA KAMNIK 115.516 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0302 Ureditev parkiriš ča P+R ob železnici v Krškem 19.03.2018 31.12.2020 524.459 440.970 43,7% 295.405 0 0 0 0
PVProračunski viri 242.949 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 242.949 0 0 0 0
PPUO Občine 52.456 0 0 0 0
7553 OBČINA KRŠKO 52.456 0 0 0 0
Stran 175 od 269 v EUR
(2430) 2430-18-0305 Izgradnja postajališ ča P+R Ljubljana-Staneži če 17.10.2017 31.12.2020 4.642.599 4.386.216 78,3% 1.833.525 0 0 0 0
PVProračunski viri 843.125 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 843.125 0 0 0 0
PPUO Občine 990.400 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 990.400 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0306 Izgradnja P+R pri železniški postaji v Grosuplju 15.03.2018 31.12.2020 5.711.337 5.711.337 36,8% 4.180.487 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.346.293 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 368.523 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 977.770 0 0 0 0
PPUO Občine 2.834.194 0 0 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 2.834.194 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0110 Ureditev trškega jedra Zg. Mute - 1.faza 16.03.2017 28.02.2020 213.901 234.053 100,0% 31.668 0 0 0 0
PPUO Občine 31.668 0 0 0 0
7580 OBČINA MUTA 31.668 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0113 Nove postaje izposoje koles v MO Celje 11.09.2018 31.12.2020 228.030 228.030 14,4% 195.147 0 0 0 0
PVProračunski viri 64.757 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 64.757 0 0 0 0
PPUO Občine 130.389 0 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 130.389 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0114 Eksperimentalna ureditev dveh ulic v Celju 19.03.2018 31.12.2020 1.349.056 1.269.844 41,5% 1.039.563 0 0 0 0
PVProračunski viri 413.391 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 413.391 0 0 0 0
PPUO Občine 626.172 0 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 626.172 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0115 Preureditev Trga bratov Mravljakov v Šoštanju 03.09.2018 31.12.2020 1.791.306 1.791.306 60,7% 1.148.645 0 0 0 0
PVProračunski viri 457.279 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 457.279 0 0 0 0
PPUO Občine 691.366 0 0 0 0
7626 OBČINA ŠOŠTANJ 691.366 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0117 Vzpostavitev sistema izposoje koles Go-kolo 11.09.2018 31.12.2021 251.697 227.650 3,8% 139.531 102.586 0 0 0
PVProračunski viri 23.987 102.586 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 23.987 102.586 0 0 0
PPUO Občine 115.544 0 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 115.544 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0118 Sistem izposoje koles v Ob čini Šentjur 20.03.2018 31.12.2020 145.662 145.662 5,2% 138.159 0 0 0 0
PVProračunski viri 76.430 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 76.430 0 0 0 0
PPUO Občine 61.729 0 0 0 0
7620 OBČINA ŠENTJUR 61.729 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0120 Kolesarska pot v Senovem 10.09.2018 31.12.2020 294.371 294.371 37,3% 184.708 0 0 0 0
PVProračunski viri 101.996 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 101.996 0 0 0 0
PPUO Občine 82.712 0 0 0 0
7553 OBČINA KRŠKO 82.712 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0200 Ureditev kolesarske mreže MOL - Vodnikova cesta 14.12.2017 31.12.2020 1.895.391 1.897.019 84,0% 303.177 0 0 0 0
PVProračunski viri 181.504 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 181.504 0 0 0 0
PPUO Občine 121.673 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 121.673 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0201 Vzpostavljanje kolesarskega omrežja Nove Gorice 12.10.2017 31.12.2023 5.655.131 6.639.205 1,6% 729.947 1.824.095 828.741 2.183.096 0
PVProračunski viri 401.901 1.029.851 472.068 679.847 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 401.901 1.029.851 472.068 679.847 0
PPUO Občine 328.047 794.244 356.673 1.503.249 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 328.047 794.244 356.673 1.503.249 0
(2430) 2430-19-0202 Celostna ureditev Poljanske ceste 14.12.2017 31.12.2020 3.657.543 3.657.543 92,8% 381.267 0 0 0 0
PVProračunski viri 132.076 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 132.076 0 0 0 0
PPUO Občine 249.191 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 249.191 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0203 Ureditev kolesarske mreže MOL - Dunajska cesta 14.12.2017 31.12.2021 6.735.568 6.225.154 1,8% 5.627.902 988.850 0 0 0
PVProračunski viri 1.255.414 223.830 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.255.414 223.830 0 0 0
PPUO Občine 4.372.488 765.020 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 4.372.488 765.020 0 0 0
(2430) 2430-19-0204 Ureditev kolesarske povezave v MO Maribor 06.10.2017 31.12.2020 1.639.152 1.639.152 40,3% 1.126.499 0 0 0 0
PVProračunski viri 742.704 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 742.704 0 0 0 0
Stran 176 od 269 v EUR
PPUO Občine 383.795 0 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 383.795 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0205 Ureditev mreže kolesarskih povezav v MO Celje 24.10.2016 31.12.2022 2.427.739 2.461.122 21,7% 1.056.520 961.532 180.087 0 0
PVProračunski viri 622.084 559.995 118.090 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 622.084 559.995 118.090 0 0
PPUO Občine 434.436 401.537 61.997 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 434.436 401.537 61.997 0 0
(2430) 2430-19-0300 Parkiraj in se pelji v Ob čini Celje 20.06.2018 31.12.2020 431.192 426.163 100,0% 54.927 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.927 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 54.927 0 0 0 0
(2430) 2430-20-0100 Kolesarska infrastruktura na Bledu 10.09.2018 31.12.2021 112.200 112.200 0,0% 1.000 111.200 0 0 0
PVProračunski viri 0 65.262 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 65.262 0 0 0
PPUO Občine 1.000 45.938 0 0 0
7502 OBČINA BLED 1.000 45.938 0 0 0
(2430) 2430-20-0200 Mestno kolesarsko omrežje Velenje - Zahod 28.10.2016 31.12.2020 2.589.958 2.589.958 17,0% 2.447.629 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.698.333 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.698.333 0 0 0 0
PPUO Občine 749.296 0 0 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 749.296 0 0 0 0
(2430) 2430-20-0201 Mestno kolesarsko omrežje - Velenje center 03.04.2018 31.12.2020 602.793 602.793 27,4% 584.711 0 0 0 0
PVProračunski viri 395.274 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 395.274 0 0 0 0
PPUO Občine 189.437 0 0 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 189.437 0 0 0 0
(2430) 2430-20-0202 Infrastruktura za kolesarje in pešce - Celje sever 20.06.2018 31.12.2021 1.650.112 1.650.112 29,2% 798.658 603.009 0 0 0
PVProračunski viri 368.130 136.401 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 368.130 136.401 0 0 0
PPUO Občine 430.528 466.608 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 430.528 466.608 0 0 0
(2430) 2430-20-0203 Površine za pešce in kolesarje-Greg.drevored Ptuj 16.04.2018 31.12.2020 584.905 584.905 30,0% 571.758 0 0 0 0
PVProračunski viri 289.092 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 289.092 0 0 0 0
PPUO Občine 282.666 0 0 0 0
7596 MESTNA OB ČINA PTUJ 282.666 0 0 0 0
(2430) 2430-20-0204 Nadhod za kolesarje in pešce Titova cesta - MB 06.04.2018 31.12.2020 370.207 370.207 2,3% 361.796 0 0 0 0
PVProračunski viri 242.359 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 242.359 0 0 0 0
PPUO Občine 119.437 0 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 119.437 0 0 0 0
(2430) 2430-20-0205 Ureditev avtob. postajališ č in nadstrešnic Maribor 12.04.2018 31.12.2020 205.638 205.638 100,0% 94.176 0 0 0 0
PVProračunski viri 94.176 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 94.176 0 0 0 0
(2430) 2430-20-0206 Ureditev kolesarske povezave ob Koroški c. Maribor 23.03.2018 31.12.2020 329.920 329.920 2,2% 322.734 0 0 0 0
PVProračunski viri 188.670 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 188.670 0 0 0 0
PPUO Občine 134.064 0 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 134.064 0 0 0 0
(2430) 2430-20-0208 Kolesarske povezave Radov ljice z zalednimi n aselji 31.01.2018 31.12.2022 2.454.750 2.454.750 3,4% 348.992 1.017.958 1.004.663 0 0
PVProračunski viri 301.939 723.544 401.171 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 301.939 723.544 401.171 0 0
PPUO Občine 47.054 294.414 603.492 0 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 47.054 294.414 603.492 0 0
2411-11-S008 Upravl janje prometne politike 6.840.354 8.722.299 7.032.670 1.507.538 4.500.000
 EP (2430) 2430-17-0003 Upravljanje prometne politike 03.05.2016 31.12.2026 9.292.588 0,0% 20.000 1.636.000 1.636.588 1.500.000 4.500.000
PVProračunski viri 20.000 1.636.000 1.636.588 1.500.000 4.500.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 20.000 1.636.000 1.636.588 1.500.000 4.500.000
(2430) 2430-16-0002 Crocodile 2 24.02.2015 31.07.2020 6.358.537 7.320.000 100,0% 21.110 0 0 0 0
PVProračunski viri 21.110 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 21.110 0 0 0 0
(2430) 2430-17-0002 C-Roads Slovenija 15.02.2016 31.08.2021 2.508.119 2.823.080 65,8% 786.900 122.000 0 0 0
PVProračunski viri 322.500 50.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 322.500 50.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 464.400 72.000 0 0 0
(2430) 2430-17-0005 Izvajanje prometne strategije v Podonavski regiji 11.07.2016 31.03.2020 160.449 483.000 100,0% 1.937 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.937 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.937 0 0 0 0
Stran 177 od 269 v EUR
(2430) 2430-17-0019 Integracija upravljanja prometa v NCUP (1. faza) 23.01.2017 31.03.2021 6.633.812 6.870.500 94,0% 2.422.449 21.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.422.449 21.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 2.422.449 21.000 0 0 0
(2430) 2430-18-0001 Crocodile 3 06.02.2017 31.12.2021 6.082.308 6.588.000 41,7% 1.494.500 2.135.000 0 0 0
PVProračunski viri 245.000 350.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 245.000 350.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.249.500 1.785.000 0 0 0
(2430) 2430-18-0002 C-Roads Slovenia 2 06.02.2017 31.12.2022 3.647.400 3.782.000 0,0% 939.400 732.000 1.976.000 0 0
PVProračunski viri 385.000 300.000 400.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 385.000 300.000 400.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 554.400 432.000 1.576.000 0 0
(2430) 2430-18-0003 Integracija upravljanja prometa v NCUP (2. faza) 06.02.2017 31.12.2022 6.551.400 6.781.400 0,0% 744.200 3.062.200 2.745.000 0 0
PVProračunski viri 744.200 3.062.200 2.745.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 744.200 3.062.200 2.745.000 0 0
(2430) 2430-18-0004 Multimodalne potovalne informacije za IJPP 30.07.2017 31.12.2021 216.097 217.857 0,0% 66.257 149.840 0 0 0
PVProračunski viri 66.257 149.840 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 66.257 149.840 0 0 0
(2430) 2430-18-0006 Koridorji jedrnega omrežja TEN-T - tehni čna pomoč 29.12.2016 31.03.2022 452.692 460.552 72,0% 89.167 94.161 6.891 0 0
PVProračunski viri 89.167 94.161 6.891 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 89.167 94.161 6.891 0 0
(2430) 2430-20-3325 Kolesarska strategija v Podonavju - Interreg 01.07.2020 31.03.2023 1.700.261 1.682.761 0,0% 254.433 770.098 668.191 7.538 0
PVProračunski viri 24.279 78.845 78.191 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 24.279 78.845 78.191 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 230.155 691.253 590.000 7.538 0
Ukrepi     1.910.000 2.650.000 2.618.000 2.500.000 7.497.000
(2430) 2411-11-0008 Upravljanje prometne politike 01.01.2011 31.12.2026 18.495.777 48,8% 1.380.000 1.650.000 1.493.000 1.500.000 4.497.000
PVProračunski viri 1.380.000 1.650.000 1.493.000 1.500.000 4.497.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.380.000 1.650.000 1.493.000 1.500.000 4.497.000
(2430) 2430-20-0003 Delovanje Nacionalnega centra za upravlj. prometa 01.01.2020 31.12.2026 6.655.000 2,8% 530.000 1.000.000 1.125.000 1.000.000 3.000.000
PVProračunski viri 530.000 1.000.000 1.125.000 1.000.000 3.000.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 530.000 1.000.000 1.125.000 1.000.000 3.000.000
130602 Zagotavljanje varnosti v cestnem prometu 5.750.000 6.350.000 6.480.000 6.670.000 0
2430-18-S001 Investici je v informaci jski in tehni čni razvo j AVP 280.000 280.000 160.000 0 0
(2430) 2430-18-0008 Načrt informacij. in tehni č. razvoja AVP 2018-2021 07.08.2017 31.12.2022 1.151.639 970.000 39,9% 280.000 280.000 160.000 0 0
PVProračunski viri 280.000 280.000 160.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 280.000 280.000 160.000 0 0
Ukrepi     5.470.000 6.070.000 6.320.000 6.670.000 0
(2430) 2430-18-0007 Zagotavljanje varnosti v cestnem prometu 01.01.2018 31.12.2023 35.362.204 42,1% 5.470.000 6.070.000 6.320.000 6.670.000 0
PVProračunski viri 5.470.000 6.070.000 6.320.000 6.670.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 5.470.000 6.070.000 6.320.000 6.670.000 0
130603 Integriran sistem javnega potniškega prometa 170.937.424 173.220.000 175.320.000 175.320.000 694.966.925
2431-15-S001 Izvajanje prevoza potnikov v železniškem omrež ju 79.343.424 78.320.000 79.320.000 79.320.000 598.966.925
(2431) 2431-17-0070 Subvencioniranje prevoza potnikov 2018-2031 19.07.2016 31.12.2031 839.999.999 700.000.000 17,1% 60.023.424 63.000.000 64.000.000 64.000.000 476.406.925
PVProračunski viri 60.023.424 63.000.000 64.000.000 64.000.000 476.406.925
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 60.023.424 63.000.000 64.000.000 64.000.000 476.406.925
(2431) 2431-18-0138 Nabava voznih sredstev žel. potniškega prometa 29.01.2015 31.12.2031 196.986.000 182.847.500 4,6% 19.320.000 15.320.000 15.320.000 15.320.000 122.560.000
PVProračunski viri 14.001.000 14.001.000 14.001.000 14.001.000 112.008.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 14.001.000 14.001.000 14.001.000 14.001.000 112.008.000
SOVDrugi sovlagatelji 5.319.000 1.319.000 1.319.000 1.319.000 10.552.000
Ukrepi     91.594.000 94.900.000 96.000.000 96.000.000 96.000.000
(2430) 2415-11-0003 Izvajanje GJS prevoza potnikov 01.01.2011 31.12.2024 982.404.155 57,5% 91.594.000 94.900.000 96.000.000 96.000.000 96.000.000
PVProračunski viri 91.594.000 94.900.000 96.000.000 96.000.000 96.000.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 91.594.000 94.900.000 96.000.000 96.000.000 96.000.000
14PODJETNIŠTVO IN KONKUREN ČNOST 509.098.253 723.371.189 695.733.684 106.418.551 170.739.229
1401 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju 
spodbujanja podjetništva in konkuren čnosti37.500.423 39.081.392 40.131.679 4.447.954 150.000
140101 Urejanje sistema na podro čju podjetništva in konkuren čnosti 37.500.423 39.081.392 40.131.679 4.447.954 150.000
1541-15-S001 Investici je in investici jsko vzdrževan je SVRK 308.000 132.606 50.000 0 0
(1541) 1541-16-0004 Informacijski sistem eMA 23.12.2014 31.12.2022 1.753.014 2.180.819 85,3% 250.000 56.606 50.000 0 0
PVProračunski viri 250.000 56.606 50.000 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 250.000 56.606 50.000 0 0
Stran 178 od 269 v EUR
(1541) 1541-18-0001 Investicije in investicijsko vzrževanje SVRK 17.08.2017 31.12.2021 143.044 203.000 7,8% 58.000 76.000 0 0 0
PVProračunski viri 58.000 76.000 0 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 58.000 76.000 0 0 0
2111-11-S014 investici je in investici jsko vzdrževan je 159.085 165.497 165.497 150.000 150.000
(2130) 2111-08-0010 Podporna dejavnost za nemoteno izvajanje 01.01.2009 31.12.2020 3.770.699 3.207.796 97,2% 133.438 0 0 0 0
PVProračunski viri 133.438 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 133.438 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8131 Investicije MGRT, 2020-2024 01.11.2020 31.12.2024 656.641 610.000 0,0% 25.647 165.497 165.497 150.000 150.000
PVProračunski viri 25.647 165.497 165.497 150.000 150.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 25.647 165.497 165.497 150.000 150.000
2130-13-S002 Sistem kohezi jske politike 22.353.562 23.218.783 24.492.973 9 0
 EP (1541) 1541-15-0037 TP ESS OP EKP 14-20 18.12.2014 31.12.2023 1 0,0% 0 0 0 1 0
PVProračunski viri 0 0 0 1 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 0 0 0 1 0
 EP (1541) 1541-16-0001 TP ESRR OP EKP 14-20 18.12.2014 31.12.2023 2 0,0% 0 0 0 2 0
PVProračunski viri 0 0 0 2 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 0 0 0 2 0
 EP (1541) 1541-16-0002 TP KS OP EKP 14-20 18.12.2014 31.12.2023 1 0,0% 0 0 0 1 0
(1541) 1541-15-0038 TP KS 2014-2020 18.12.2014 31.12.2023 102.647.182 105.337.690 59,9% 16.893.381 17.191.875 17.539.541 1 0
PVProračunski viri 16.893.381 17.191.875 17.539.541 1 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 3.822.380 4.324.269 5.289.785 1 0
1611 Ministrstvo za finance 886.983 891.955 898.371 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 875.492 990.007 996.252 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.638.201 1.822.382 2.427.541 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.520.711 2.149.941 2.175.502 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.676.869 3.687.477 3.756.153 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.472.744 3.325.845 1.995.937 0 0
(1541) 1541-15-0039 TP ESRR 14-20 18.12.2014 31.12.2023 20.342.085 21.453.137 59,0% 3.211.872 3.315.845 3.874.983 2 0
PVProračunski viri 3.211.872 3.315.845 3.874.983 2 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 432.555 556.884 1.209.977 2 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.779.318 2.758.961 2.665.005 0 0
(1541) 1541-15-0040 TP ESS OP 14-20 18.12.2014 31.12.2023 16.526.436 16.085.054 59,1% 2.248.309 2.711.063 3.078.450 2 0
PVProračunski viri 2.248.309 2.711.063 3.078.450 2 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 317.476 455.000 608.713 2 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 340.684 348.359 415.252 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 580.415 610.385 706.206 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 564.629 849.121 728.196 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 445.105 448.198 620.083 0 0
Ukrepi     14.679.775 15.564.506 15.423.209 4.297.945 0
(1541) 1541-14-0002 Podporna dejavnost za nemoteno izvajanje SVRK 01.03.2014 31.12.2023 35.718.678 60,4% 3.572.720 4.241.339 4.247.945 4.297.945 0
PVProračunski viri 3.572.720 4.241.339 4.247.945 4.297.945 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 3.572.720 4.241.339 4.247.945 4.297.945 0
(1541) 1541-20-1002 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 01.04.2020 30.06.2020 17.207 67,6% 17.207 0 0 0 0
PVProračunski viri 17.207 0 0 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 17.207 0 0 0 0
(2130) 2111-11-0035 Podporna dejavnost za nemoteno izvajanje MGRT 01.01.2011 31.12.2022 111.949.986 76,8% 10.989.848 11.273.167 11.125.264 0 0
PVProračunski viri 10.989.848 11.273.167 11.125.264 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 10.989.848 11.273.167 11.125.264 0 0
(2130) 2130-16-0014 Arbitražni spor Grassetto 01.01.2016 31.12.2022 815.433 75,5% 100.000 50.000 50.000 0 0
PVProračunski viri 100.000 50.000 50.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.000 50.000 50.000 0 0
1402 Poslovno okolje za podjetništvo in konkuren čnost 16.582.418 17.256.930 16.960.291 3.692.391 5.938.000
140201 Razvoj podjetništva in spodbujanje tujih in vesticij 2.600.000 2.700.000 2.700.000 2.760.000 5.840.000
2130-13-S006 Javna a gencija SPIRIT 2.600.000 40.000 40.000 40.000 80.000
(2130) 2130-17-0004 Financiranje delovanja SPIRIT 01.01.2017 31.12.2020 9.585.015 8.800.000 92,1% 2.600.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.600.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.600.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8141 Agencija SPIRIT - investicijsko vzdrževanje 12.08.2020 31.12.2025 200.000 200.000 0,0% 0 40.000 40.000 40.000 80.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 40.000 40.000 40.000 80.000
Ukrepi     0 2.660.000 2.660.000 2.720.000 5.760.000
(2130) 2130-20-8133 Financiranje delovanja Javne agencije SPIRIT 01.01.2021 31.12.2025 13.800.000 0,0% 0 2.660.000 2.660.000 2.720.000 5.760.000
PVProračunski viri 0 2.660.000 2.660.000 2.720.000 5.760.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 2.660.000 2.660.000 2.720.000 5.760.000
Stran 179 od 269 v EUR
140203 Akreditacija in standardizacija 1.898.146 2.049.692 2.087.692 0 0
Ukrepi     1.898.146 2.049.692 2.087.692 0 0
(2130) 2111-11-0009 Prost pretok blaga in storitev 01.01.2011 31.12.2022 20.573.631 76,9% 1.898.146 2.049.692 2.087.692 0 0
PVProračunski viri 1.898.146 2.049.692 2.087.692 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.898.146 2.049.692 2.087.692 0 0
140204 Sooblikovanje in izvajanje skupne trgovin ske politike 100.000 100.000 100.000 0 0
Ukrepi     100.000 100.000 100.000 0 0
(2130) 2111-11-0010 Aktiv. sooblikov. in izvaj. skup. trgov. politike 01.01.2011 31.12.2022 633.421 59,8% 85.000 85.000 85.000 0 0
PVProračunski viri 85.000 85.000 85.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 85.000 85.000 85.000 0 0
(2130) 2111-11-0011 NKT za ve čnac. družbe v okviru OECD 01.01.2011 31.12.2022 38.639 61,2% 5.000 5.000 5.000 0 0
PVProračunski viri 5.000 5.000 5.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 5.000 5.000 5.000 0 0
(2130) 2111-11-0012 Sistem nadzora izvoza za blago z dvojno rabo idr. 01.01.2011 31.12.2022 43.301 32,9% 10.000 10.000 10.000 0 0
PVProračunski viri 10.000 10.000 10.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 10.000 10.000 10.000 0 0
140206 Zagotavljanje varstva potrošnikov 355.980 200.000 180.100 60.000 0
2130-14-S001 Varstvo potrošniko v 195.880 0 0 0 0
(2130) 2130-17-0001 Program delovanja EPC 2018-2020 12.07.2016 31.12.2020 544.442 587.640 84,5% 195.880 0 0 0 0
PVProračunski viri 195.880 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 195.880 0 0 0 0
Ukrepi     160.100 200.000 180.100 60.000 0
(2130) 2120-11-0001 Zagotavljanje varstva potrošnikov 01.01.2011 31.12.2022 1.886.731 87,9% 83.100 120.000 100.100 0 0
PVProračunski viri 83.100 120.000 100.100 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 83.100 120.000 100.100 0 0
(2130) 2130-20-0006 Kontrola cen 01.01.2020 31.12.2023 297.000 23,5% 77.000 80.000 80.000 60.000 0
PVProračunski viri 77.000 80.000 80.000 60.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 77.000 80.000 80.000 60.000 0
140207 Zagotavljanje u činkovitega varstva konkurence 1.577.843 1.727.458 1.689.458 50.800 0
2130-13-S007 Javna a gencija RS za varstvo konkurence 75.000 85.500 74.000 50.800 0
(2130) 2130-20-0001 Investicije SA, SIST in AVK 2020-2023 02.08.2019 31.12.2023 285.300 285.300 5,2% 75.000 85.500 74.000 50.800 0
PVProračunski viri 75.000 85.500 74.000 50.800 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 75.000 85.500 74.000 50.800 0
Ukrepi     1.502.843 1.641.958 1.615.458 0 0
(2130) 2130-17-0008 Delovanje Javne agencije RS za varstvo konkurence 01.01.2017 31.12.2022 8.368.479 54,4% 1.502.843 1.641.958 1.615.458 0 0
PVProračunski viri 1.502.843 1.641.958 1.615.458 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.502.843 1.641.958 1.615.458 0 0
140208 Uveljavljanje temeljnih pravil delovanja notranjega trga 5.251.022 5.261.762 5.308.471 0 0
2123-11-S001 Posodobitev opreme 37.201 45.527 54.236 0 0
(2133) 2133-17-0001 Investicije in inv.vzdrževanje opreme TIRS 06.07.2016 31.12.2022 277.846 290.500 63,0% 37.201 45.527 54.236 0 0
PVProračunski viri 37.201 45.527 54.236 0 0
2133 Tržni inšpektorat Republike Slovenije 37.201 45.527 54.236 0 0
Ukrepi     5.213.820 5.216.235 5.254.235 0 0
(2133) 2133-17-0002 Uvelj.temelj. pravil delovanja not. trga 01.01.2018 31.12.2022 25.343.954 53,0% 5.213.820 5.216.235 5.254.235 0 0
PVProračunski viri 5.213.820 5.216.235 5.254.235 0 0
2133 Tržni inšpektorat Republike Slovenije 5.213.820 5.216.235 5.254.235 0 0
140209 Pravna varnost imetnikov pravic intelektualne lastnine 2.421.484 2.756.618 2.488.170 720.591 0
2126-11-S004 Uskla jevan je nalo g z mednar. sistemom pravic IL 783.366 1.144.259 921.742 720.591 0
(2131) 2131-18-0002 Usklajevanje nalog z mednar. sistemom pravic IL 07.08.2017 31.12.2023 2.905.381 3.163.892 25,3% 482.266 658.714 658.714 658.714 0
PVProračunski viri 482.266 658.714 658.714 658.714 0
2131 Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino 482.266 658.714 658.714 658.714 0
(2131) 2131-18-0003 Razvoj novega zalednega programa urada 07.08.2017 31.12.2022 719.400 600.000 23,1% 254.900 299.925 103.028 0 0
PVProračunski viri 254.900 299.925 103.028 0 0
2131 Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino 254.900 299.925 103.028 0 0
(2131) 2131-18-0004 Digitalizacija arhiva urada 07.08.2017 31.12.2023 479.600 400.000 11,9% 46.200 185.620 160.000 61.877 0
PVProračunski viri 46.200 185.620 160.000 61.877 0
2131 Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino 46.200 185.620 160.000 61.877 0
2131-13-S001 Podpora izva janju nalo g na področju IL 160.931 149.712 103.781 0 0
(2131) 2131-13-0001 Izboljšava infrastrukture URSIL 01.01.2013 31.12.2022 358.300 300.000 82,9% 40.000 28.781 28.781 0 0
PVProračunski viri 40.000 28.781 28.781 0 0
2131 Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino 40.000 28.781 28.781 0 0
Stran 180 od 269 v EUR
(2131) 2131-17-0001 Vzdrž. in posodablj. ra čunal. podpore procesom UIL 28.06.2016 31.12.2022 574.147 480.000 47,3% 120.931 120.931 75.000 0 0
PVProračunski viri 120.931 120.931 75.000 0 0
2131 Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino 120.931 120.931 75.000 0 0
Ukrepi     1.477.187 1.462.647 1.462.647 0 0
(2131) 2131-18-0001 Pravna varnost imetnikov pravic intelekt. lastnine 01.01.2019 31.12.2022 5.764.556 41,3% 1.477.187 1.462.647 1.462.647 0 0
PVProračunski viri 1.477.187 1.462.647 1.462.647 0 0
2131 Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino 1.477.187 1.462.647 1.462.647 0 0
140210 Meroslovni sistem 2.377.943 2.461.400 2.406.400 101.000 98.000
3212-11-S002 Podporne de javnosti meroslovne ga sistema 315.243 313.400 258.400 101.000 98.000
(2132) 2132-19-0001 Posodobitev opreme in laboratorijev 2019-2025 11.01.2019 31.12.2025 1.174.274 987.000 12,6% 293.351 303.400 253.400 100.000 98.000
PVProračunski viri 293.351 303.400 253.400 100.000 98.000
2132 Urad Republike Slovenije za meroslovje 293.351 303.400 253.400 100.000 98.000
(2132) 3212-09-0001 EU projekti - prenos znanja 08.04.2009 31.12.2023 99.712 84.936 62,0% 21.893 10.000 5.000 1.000 0
PVProračunski viri 21.893 10.000 5.000 1.000 0
2132 Urad Republike Slovenije za meroslovje 21.893 10.000 5.000 1.000 0
Ukrepi     2.062.700 2.148.000 2.148.000 0 0
(2132) 2132-20-0001 Obvladovanje nacionalnega meroslovnega sistema 01.01.2021 31.12.2025 940.000 0,0% 0 470.000 470.000 0 0
PVProračunski viri 0 470.000 470.000 0 0
2132 Urad Republike Slovenije za meroslovje 0 470.000 470.000 0 0
(2132) 2132-20-0002 Podpora izv. nalog na podro čju meroslovja 01.01.2021 31.12.2025 3.356.000 0,0% 0 1.678.000 1.678.000 0 0
PVProračunski viri 0 1.678.000 1.678.000 0 0
2132 Urad Republike Slovenije za meroslovje 0 1.678.000 1.678.000 0 0
(2132) 3212-11-0005 Obvladovanje nacionalnega meroslovnega sistema 01.01.2011 31.12.2022 4.196.142 91,9% 415.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 415.000 0 0 0 0
2132 Urad Republike Slovenije za meroslovje 415.000 0 0 0 0
(2132) 3212-11-0009 Podpora izv. nalog na podro čju meroslovja 01.01.2011 31.12.2022 15.091.909 97,1% 1.647.700 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.647.700 0 0 0 0
2132 Urad Republike Slovenije za meroslovje 1.647.700 0 0 0 0
1403 Spodbude za rast in razvoj podjetij 161.334.432 159.902.890 105.443.809 50.124.086 18.700.000
140301 Spodbude za novonastala podjetja in njihovo rast 106.877.890 117.662.250 66.932.501 31.297.823 0
1541-15-S006 Spodbu janje pod jetništva 104.065.249 104.529.050 54.009.301 21.097.823 0
 EP (1541) 1541-15-0005 Spodbujanje podjetništva 16.12.2014 31.12.2023 115.249.710 0,0% 13.564.681 60.019.774 33.283.872 8.381.383 0
PVProračunski viri 13.564.681 60.019.774 33.283.872 8.381.383 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 13.564.679 57.565.972 30.190.402 8.321.381 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 545.000 536.999 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 0 1.908.800 2.556.468 60.000 0
(2130) 2130-18-0010 Storitve subjektov inovativnega okolja 2018-2019 02.07.2018 31.12.2020 5.928.894 6.192.894 99,3% 1.107.033 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.107.033 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.107.033 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1804 Vsebinska podpora prejemnikom sredstev 2018-2023 27.08.2018 31.12.2023 7.850.000 7.850.000 14,9% 1.765.251 1.765.251 1.765.251 1.794.914 0
PVProračunski viri 1.765.251 1.765.251 1.765.251 1.794.914 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.765.251 1.765.251 1.765.251 1.794.914 0
(2130) 2130-18-2007 Spodbude za zagon inovativnih podjetij P2/ 2018 13.07.2018 31.12.2020 2.984.111 3.671.816 64,6% 2.030.400 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.100.561 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.100.561 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 929.839 0 0 0 0
(2130) 2130-18-5001 SPOT svetovanje Zasavje 08.11.2017 31.12.2023 447.600 447.600 48,7% 89.520 89.520 89.520 22.496 0
PVProračunski viri 89.520 89.520 89.520 22.496 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 89.520 89.520 89.520 22.496 0
(2130) 2130-18-5002 SPOT svetovanje Gorenjska 30.10.2017 31.12.2023 1.342.800 1.342.800 43,6% 268.560 268.560 268.560 84.136 0
PVProračunski viri 268.560 268.560 268.560 84.136 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 268.560 268.560 268.560 84.136 0
(2130) 2130-18-5003 SPOT svetovanje Podravje 10.11.2017 31.12.2023 1.790.400 1.790.400 43,9% 358.080 358.080 358.080 114.216 0
PVProračunski viri 358.080 358.080 358.080 114.216 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 358.080 358.080 358.080 114.216 0
(2130) 2130-18-5004 SPOT Svetovanje Koroška 10.11.2017 31.12.2023 895.200 895.200 48,0% 179.040 179.040 179.040 56.589 0
PVProračunski viri 179.040 179.040 179.040 56.589 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 179.040 179.040 179.040 56.589 0
(2130) 2130-18-5005 SPOT svetovanje Osrednja Slovenija 12.02.2018 31.12.2023 2.163.400 2.163.400 42,2% 447.600 447.600 447.600 128.457 0
PVProračunski viri 447.600 447.600 447.600 128.457 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 447.600 447.600 447.600 128.457 0
(2130) 2130-18-5006 SPOT svetovanje Savinjska 06.11.2017 31.12.2023 1.790.400 1.790.400 48,8% 358.080 358.080 358.080 108.495 0
PVProračunski viri 358.080 358.080 358.080 108.495 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 358.080 358.080 358.080 108.495 0
Stran 181 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-5007 SPOT svetovanje Pomurje 10.11.2017 31.12.2023 895.200 895.200 47,3% 179.040 179.040 179.040 63.297 0
PVProračunski viri 179.040 179.040 179.040 63.297 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 179.040 179.040 179.040 63.297 0
(2130) 2130-18-5008 SPOT svetovanje Obalno-kraška 08.11.2017 31.12.2023 895.200 895.200 48,3% 179.040 179.040 179.040 56.673 0
PVProračunski viri 179.040 179.040 179.040 56.673 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 179.040 179.040 179.040 56.673 0
(2130) 2130-18-5009 SPOT svetovanje Posavje 10.11.2017 31.12.2023 447.600 447.600 49,1% 108.150 89.520 89.520 26.787 0
PVProračunski viri 108.150 89.520 89.520 26.787 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 108.150 89.520 89.520 26.787 0
(2130) 2130-18-5010 SPOT svetovanje Primorsko-notranjska 07.02.2018 31.12.2023 865.360 865.360 45,7% 179.040 179.040 179.040 52.699 0
PVProračunski viri 179.040 179.040 179.040 52.699 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 179.040 179.040 179.040 52.699 0
(2130) 2130-18-5011 SPOT svetovanje Goriška 08.11.2017 31.12.2023 1.342.800 1.342.800 48,1% 268.560 268.560 268.560 85.922 0
PVProračunski viri 268.560 268.560 268.560 85.922 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 268.560 268.560 268.560 85.922 0
(2130) 2130-18-5012 SPOT svetovanje Jugovzhodna Slovenija 16.02.2018 31.12.2023 865.360 865.360 46,0% 179.040 179.040 179.040 53.487 0
PVProračunski viri 179.040 179.040 179.040 53.487 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 179.040 179.040 179.040 53.487 0
(2130) 2130-18-5633 Izvedba energetske sanacije Hotela Areh 10.08.2018 31.12.2022 725.500 604.672 46,6% 200.000 157.400 30.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 200.000 157.400 30.000 0 0
(2130) 2130-18-5733 Oblikovane lepljene ploš če iz bukovega furnirja 16.07.2018 31.12.2020 1.325.294 1.383.347 79,8% 767.957 0 0 0 0
PVProračunski viri 371.705 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 371.705 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 396.252 0 0 0 0
(2130) 2130-18-5735 Nakup opreme za model okenskega lepljenca 04.07.2018 31.12.2020 704.983 1.000.149 63,8% 463.484 0 0 0 0
PVProračunski viri 208.568 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 208.568 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 254.916 0 0 0 0
(2130) 2130-18-5736 Proizvodnja lepljenih ploš č iz listavcev 16.07.2018 31.12.2021 774.814 775.913 64,7% 179.769 369.981 0 0 0
PVProračunski viri 80.896 42.102 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 80.896 42.102 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 98.873 327.879 0 0 0
(2130) 2130-19-0410 Digitalno inovacijsko sti čišče Slovenija 25.10.2018 31.12.2023 2.600.000 2.600.000 11,3% 550.000 740.000 742.297 500.000 0
PVProračunski viri 550.000 740.000 742.297 500.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 550.000 740.000 742.297 500.000 0
(2130) 2130-19-2007 Spodbude za zagon inovativnih podjetij P2/ 2019 17.07.2019 31.12.2021 2.160.000 2.160.000 40,7% 480.000 1.280.000 0 0 0
PVProračunski viri 480.000 1.280.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 480.000 1.280.000 0 0 0
(2130) 2130-19-2112 Vavčer - spodbude malih vrednosti za MSP 2019-2023 27.11.2018 31.12.2023 27.212.858 23.720.000 27,9% 8.730.025 10.669.975 2.422.883 3.492.858 0
PVProračunski viri 8.730.025 10.669.975 2.422.883 3.492.858 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 8.730.025 10.669.975 2.422.883 3.492.858 0
(2130) 2130-19-5504 Razširitev poslovne cone Stara vas, II. faza 01.02.2018 31.12.2020 982.350 982.350 35,3% 977.404 0 0 0 0
PVProračunski viri 805.205 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 805.205 0 0 0 0
PPUO Občine 172.199 0 0 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 172.199 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5505 Podjetniški inkubator Krško 29.01.2019 31.12.2021 558.532 470.389 90,5% 74.155 2.586 0 0 0
PVProračunski viri 54.297 1.300 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 54.297 1.300 0 0 0
PPUO Občine 19.858 1.286 0 0 0
7553 OBČINA KRŠKO 19.858 1.286 0 0 0
(2130) 2130-19-5508 Poslovna cona TRIS Kanižarica 2. del 18.01.2018 31.12.2020 586.837 571.432 39,5% 571.432 0 0 0 0
PVProračunski viri 390.561 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 390.561 0 0 0 0
PPUO Občine 180.871 0 0 0 0
7516 OBČINA ČRNOMELJ 180.871 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5509 Poslovna cona Vrbje 06.04.2018 31.12.2021 1.528.276 1.528.276 31,2% 908.144 552.823 0 0 0
PVProračunski viri 659.986 144.793 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 659.986 144.793 0 0 0
PPUO Občine 248.158 408.031 0 0 0
7688 OBČINA ŽALEC 248.158 408.031 0 0 0
(2130) 2130-19-5510 Izgradnja Podjetniškega inkubatorja Ko čevje 05.01.2018 31.12.2020 1.940.202 1.940.202 19,1% 1.729.248 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.340.202 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.340.202 0 0 0 0
PPUO Občine 389.046 0 0 0 0
7547 OBČINA KOČEVJE 389.046 0 0 0 0
Stran 182 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-5511 Poslovna cona obmo čja Glančnik 24.04.2019 31.12.2020 489.970 478.282 23,2% 435.927 0 0 0 0
PVProračunski viri 391.473 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 391.473 0 0 0 0
PPUO Občine 44.453 0 0 0 0
7573 OBČINA MEŽICA 44.453 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5512 Poslovna cona Pušnik 30.11.2018 31.12.2020 472.450 394.004 0,0% 472.450 0 0 0 0
PVProračunski viri 337.655 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 337.655 0 0 0 0
PPUO Občine 134.796 0 0 0 0
7601 OBČINA RADLJE OB DRAVI 134.796 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5513 Izgradnja GJI v industrijski coni Beti 27.12.2017 31.12.2020 534.700 730.350 65,9% 511.154 0 0 0 0
PVProračunski viri 511.154 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 511.154 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5514 Industrijska cona Trebnje - 2. faza 22.01.2018 31.12.2020 1.091.005 1.091.005 19,5% 1.091.005 0 0 0 0
PVProračunski viri 541.072 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 541.072 0 0 0 0
PPUO Občine 549.933 0 0 0 0
7630 OBČINA TREBNJE 549.933 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5701 Nakup opreme za izdelavo novih izdelkov 14.02.2019 31.12.2020 141.615 149.590 4,6% 135.090 0 0 0 0
PVProračunski viri 60.791 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 60.791 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 74.300 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5702 Otroški stol in miza 10.02.2019 31.12.2020 1.124.987 1.124.987 0,0% 1.124.987 0 0 0 0
PVProračunski viri 499.900 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 499.900 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 625.087 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5703 Posodobljena proizvodna linija za lepljence 19.02.2019 31.12.2020 410.000 410.000 45,0% 410.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 184.500 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 184.500 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 225.500 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5704 Polokrogla in okrogla okna 10.02.2019 31.12.2020 190.633 190.633 57,9% 145.850 0 0 0 0
PVProračunski viri 65.633 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 65.633 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 80.218 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5705 Zagon proizvodnje produktov lastnega razvoja 20.02.2019 31.12.2020 419.718 419.718 29,5% 419.718 0 0 0 0
PVProračunski viri 146.901 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 146.901 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 272.816 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5706 Nabava strojne opreme za razvoj poganjalca 20.02.2019 31.12.2020 1.587 134.734 0,0% 1.587 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.587 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5707 Peleta za žare iz lesa sadnih dreves 19.02.2019 31.12.2020 430.552 430.733 43,8% 274.852 0 0 0 0
PVProračunski viri 37.949 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 37.949 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 236.903 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5709 Inovativna sestavljiva miza Magnetus 20.02.2019 31.12.2020 394.243 394.243 0,0% 394.243 0 0 0 0
PVProračunski viri 177.409 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 177.409 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 216.834 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5710 Dizajnirana talna obloga iz lesa 20.02.2019 31.12.2020 1.002.601 1.007.310 0,3% 1.000.065 0 0 0 0
PVProračunski viri 350.023 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 350.023 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 650.042 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5711 Modernizacija proizvodnje in proizvodnega procesa 19.02.2019 31.12.2020 258.401 258.401 0,0% 258.401 0 0 0 0
PVProračunski viri 116.280 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 116.280 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 142.121 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5712 Razvoj protipožarnih vrat s skritimi nasadili 19.02.2019 31.12.2020 202.471 202.471 17,3% 202.471 0 0 0 0
PVProračunski viri 91.112 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 91.112 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 111.359 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5713 Investicija v razvoj  proizvodov "Tornviken" 20.02.2019 31.12.2020 792.203 777.923 0,0% 792.203 0 0 0 0
PVProračunski viri 272.273 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 272.273 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 519.930 0 0 0 0
Stran 183 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-5714 Razvoj Poli čnika Hrast 19.02.2019 31.12.2020 697.984 698.898 91,3% 60.882 0 0 0 0
PVProračunski viri 27.397 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 27.397 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 33.485 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5715 Nakup linije za izdelavo polproizvoda 20.02.2019 31.12.2020 1.547.300 1.547.300 0,0% 1.547.300 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 500.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.047.300 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5716 Razvoj dizajnerske zofe in stola 20.02.2019 31.12.2020 152.427 156.494 21,9% 119.016 0 0 0 0
PVProračunski viri 53.557 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 53.557 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 65.459 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5717  Zavite stopnice z leseno oblogo za jahte 20.02.2019 31.12.2020 1.356.505 1.356.505 10,8% 1.356.505 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 856.505 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5718 Oprema za proizvodnjo novega pohištva 19.02.2019 31.12.2020 276.600 276.600 45,0% 276.600 0 0 0 0
PVProračunski viri 124.460 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 124.460 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 152.140 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5719 Otroški stol ček HOCKER 34 20.02.2019 31.12.2020 188.799 188.799 0,0% 188.799 0 0 0 0
PVProračunski viri 84.960 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 84.960 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 103.839 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5720 Savna V 2.0 04.02.2019 31.12.2020 174.846 174.846 45,0% 174.846 0 0 0 0
PVProračunski viri 78.681 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 78.681 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 96.166 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5721 Izolativni paneli GranulaPan 19.02.2019 31.12.2020 756.784 884.210 25,0% 652.625 0 0 0 0
PVProračunski viri 293.681 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 293.681 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 358.944 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5722 Modernizacija in avtomatizacija proizvodnje 13.02.2019 31.12.2020 132.943 135.688 1,7% 130.698 0 0 0 0
PVProračunski viri 58.814 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 58.814 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 71.884 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5801 Stol admiral 11.02.2019 31.12.2020 261.678 261.678 8,9% 238.494 0 0 0 0
PVProračunski viri 71.548 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 71.548 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 166.946 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5802 Prestižna klubska mizica 07.02.2019 31.12.2020 228.381 228.381 30,0% 228.381 0 0 0 0
PVProračunski viri 68.514 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 68.514 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 159.867 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5803 Nakup tehnološke opreme 13.02.2019 31.12.2020 304.374 314.955 71,9% 116.455 0 0 0 0
PVProračunski viri 34.936 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 34.936 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 81.518 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5804 Eko pisarniško pohištvo 11.02.2019 31.12.2020 560.145 561.655 31,9% 545.045 0 0 0 0
PVProračunski viri 163.514 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 163.514 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 381.532 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5805 Oprema prestižnih trgovin proizvajalcev ur 15.02.2019 31.12.2020 340.706 340.706 0,0% 340.706 0 0 0 0
PVProračunski viri 96.582 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 96.582 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 244.125 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5806 Natur pohištvene omarice in predali 10.02.2019 31.12.2020 229.323 250.537 2,1% 224.583 0 0 0 0
PVProračunski viri 67.375 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 67.375 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 157.208 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5807 Lesena igra čka - hiške 19.02.2019 31.12.2020 190.835 190.835 57,4% 81.335 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.401 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 24.401 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 56.935 0 0 0 0
Stran 184 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-5808 Razvoj in izvedba masivnih miz Dealteh 19.02.2019 31.12.2020 461.003 461.003 80,4% 90.402 0 0 0 0
PVProračunski viri 27.120 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 27.120 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 63.281 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5809 Glamping hišice 10.02.2019 31.12.2020 922.831 935.808 3,3% 892.551 0 0 0 0
PVProračunski viri 267.765 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 267.765 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 624.786 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5810 Nizkoenergijska lesena vrata LESKO WOODY 19.02.2019 31.12.2020 559.025 559.025 0,0% 559.025 0 0 0 0
PVProračunski viri 167.708 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 167.708 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 391.318 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5811 Nakup opreme in proizvodnja novih izdelkov 20.02.2019 31.12.2020 388.466 388.466 45,7% 301.592 0 0 0 0
PVProračunski viri 90.478 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 90.478 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 211.114 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5812 Salonska miza za barko 15.02.2019 31.12.2020 401.396 401.396 48,5% 206.896 0 0 0 0
PVProračunski viri 62.069 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 62.069 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 144.827 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5813 Razvoj in uvedba izdelka IHAI 20.02.2019 31.12.2020 205.809 205.809 0,0% 205.809 0 0 0 0
PVProračunski viri 61.743 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 61.743 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 144.066 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5814 Razvoj "Kopalnice Vanity" 20.02.2019 31.12.2021 386.565 386.565 0,0% 0 386.565 0 0 0
PVProračunski viri 0 115.969 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 115.969 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 270.595 0 0 0
(2130) 2130-19-5815 Večnamensko pohištvo za hotele 20.02.2019 31.12.2020 858.328 858.328 0,0% 858.328 0 0 0 0
PVProračunski viri 171.666 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 171.666 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 686.663 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5816 Garderobna omara 15.02.2019 31.12.2020 277.316 277.316 0,0% 277.316 0 0 0 0
PVProračunski viri 83.195 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 83.195 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 194.121 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5818 Inovativno leseno pohištvo za glamping nastanitve 19.02.2019 31.12.2020 564.801 564.801 29,1% 564.801 0 0 0 0
PVProračunski viri 169.440 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 169.440 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 395.361 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5819 Inovativna jedilna enota sTABLE 20.02.2019 31.12.2020 324.087 324.087 76,0% 77.832 0 0 0 0
PVProračunski viri 23.350 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 23.350 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 54.483 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5821 Razvoj nove linije modularnega pohištva 20.02.2019 31.12.2020 1.371.970 1.371.970 31,7% 1.045.617 0 0 0 0
PVProračunski viri 312.947 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 312.947 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 732.671 0 0 0 0
(2130) 2130-20-0010 Storitve subjektov inovativnega okolja 2020-2022 07.01.2020 31.12.2023 10.127.526 9.876.049 7,8% 2.040.625 3.369.004 3.891.452 826.445 0
PVProračunski viri 2.040.625 3.369.004 3.891.452 826.445 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.040.625 3.369.004 3.891.452 826.445 0
(2130) 2130-20-1610 Spodbude za digitalno transformacijo MSP 2019-2023 06.02.2020 31.12.2023 14.553.899 20.753.899 0,0% 5.171.597 2.066.667 2.066.667 5.248.968 0
PVProračunski viri 3.050.619 0 0 3.149.381 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.050.619 0 0 3.149.381 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.120.978 2.066.667 2.066.667 2.099.587 0
(2130) 2130-20-1920 Zaščitna oprema MSP, 36. člen ZIUOOPE - COVID-19 15.06.2020 31.12.2020 10.000.000 10.000.000 0,0% 10.000.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.000.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 10.000.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-2007 Spodbude za zagon inovativnih podjetij P2/ 2020 26.06.2020 31.12.2022 2.160.000 2.160.000 15,7% 400.000 480.000 1.280.000 0 0
PVProračunski viri 400.000 480.000 1.280.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 400.000 480.000 1.280.000 0 0
(2130) 2130-20-2009 Procesne izboljšave 2019-2020 07.04.2020 31.12.2020 3.991.543 4.148.043 0,0% 3.991.543 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.913.505 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.913.505 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.078.038 0 0 0 0
Stran 185 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-2010 Spodbude za zagon podjetij  (P2R) 08.05.2020 31.12.2021 2.200.000 2.200.000 0,0% 1.375.000 825.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.375.000 825.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.375.000 825.000 0 0 0
(2130) 2130-20-5502 Opremljanje Cone mestne industrije Vzhod 15.01.2015 31.12.2020 1.513.490 1.513.490 23,9% 1.151.022 0 0 0 0
PVProračunski viri 886.748 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 886.748 0 0 0 0
PPUO Občine 264.274 0 0 0 0
7539 OBČINA IZOLA 264.274 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5503 Cona pri Pildu - 2. etapa 05.01.2018 31.12.2021 1.409.007 1.409.007 1,3% 675.318 715.433 0 0 0
PVProračunski viri 339.043 250.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 339.043 250.000 0 0 0
PPUO Občine 336.274 465.433 0 0 0
7572 OBČINA METLIKA 336.274 465.433 0 0 0
(2130) 2130-20-5504 Širitev poslovne cone Ajdovš čina 15.12.2017 31.12.2021 645.060 645.060 14,4% 551.390 1.000 0 0 0
PVProračunski viri 350.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 350.000 0 0 0 0
PPUO Občine 201.390 1.000 0 0 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 201.390 1.000 0 0 0
(2130) 2130-20-5505 Obrtna cona Ugar 28.11.2017 31.12.2020 2.376.370 2.376.370 0,0% 2.376.370 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.947.844 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.947.844 0 0 0 0
PPUO Občine 428.526 0 0 0 0
7604 OBČINA RIBNICA 428.526 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5506 Ureditev poslovne cone na  Dobrovem 25.05.2018 31.12.2021 1.136.882 1.136.882 4,0% 801.873 273.637 0 0 0
PVProračunski viri 555.659 273.637 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 555.659 273.637 0 0 0
PPUO Občine 246.213 0 0 0 0
7506 OBČINA BRDA 246.213 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5507 Severna obrtno industrijska cona Murska Sobota 16.04.2018 31.12.2022 1.351.284 1.351.284 1,8% 785.294 309.703 231.484 0 0
PVProračunski viri 669.741 209.976 186.715 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 669.741 209.976 186.715 0 0
PPUO Občine 115.553 99.728 44.768 0 0
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 115.553 99.728 44.768 0 0
(2130) 2130-20-5508 Cesta S-J-3 v PC Tezno (dograditev EPC) 24.10.2019 31.12.2020 400.000 400.000 0,0% 400.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 327.869 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 327.869 0 0 0 0
PPUO Občine 72.131 0 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 72.131 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5509 Komunalna infrastruktura Šmartno pri Litiji 18.10.2017 31.12.2020 465.657 465.657 7,1% 432.557 0 0 0 0
PVProračunski viri 276.345 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 276.345 0 0 0 0
PPUO Občine 156.212 0 0 0 0
7693 OBČINA ŠMARTNO PRI LITIJI 156.212 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5510 Infrastrukturna ureditev in dograditev IC Muta 06.02.2018 31.12.2020 528.176 528.176 1,7% 519.224 0 0 0 0
PVProračunski viri 492.153 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 492.153 0 0 0 0
PPUO Občine 27.071 0 0 0 0
7580 OBČINA MUTA 27.071 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5511 PC Jesenice: Izgradnja infrastrukture-2.faza 10.04.2019 31.12.2021 1.150.049 1.156.715 3,8% 900.207 206.598 0 0 0
PVProračunski viri 745.796 152.067 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 745.796 152.067 0 0 0
PPUO Občine 154.412 54.531 0 0 0
7540 OBČINA JESENICE 154.412 54.531 0 0 0
(2130) 2130-20-5512 Gradnja poslovne cone puš čava - 1. faza 23.01.2018 31.12.2020 548.704 548.704 3,9% 527.229 0 0 0 0
PVProračunski viri 438.638 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 438.638 0 0 0 0
PPUO Občine 88.590 0 0 0 0
7698 OBČINA MOKRONOG - TREBELNO 88.590 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5513 Ekonomsko poslovna cona Zagorje 19.03.2018 31.12.2021 989.445 989.445 4,1% 111.980 837.055 0 0 0
PVProračunski viri 0 811.021 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 811.021 0 0 0
PPUO Občine 111.980 26.035 0 0 0
7642 OBČINA ZAGORJE OB SAVI 111.980 26.035 0 0 0
(2130) 2130-20-5514 Podjetniški inkubator Ravne na Koroškem 05.06.2019 31.12.2020 1.571.750 1.571.750 3,9% 1.510.179 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.176.376 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.176.376 0 0 0 0
Stran 186 od 269 v EUR
PPUO Občine 333.803 0 0 0 0
7603 OBČINA RAVNE NA KOROŠKEM 333.803 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5515 Gradnja poslovne cone Ravne 2019-2022 31.01.2018 31.12.2021 1.102.890 1.102.890 1,3% 413.700 674.370 0 0 0
PVProračunski viri 327.678 468.861 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 327.678 468.861 0 0 0
PPUO Občine 86.022 205.509 0 0 0
7603 OBČINA RAVNE NA KOROŠKEM 86.022 205.509 0 0 0
(2130) 2130-20-5516 Izgradnja komunalne opreme Garant Polzela 27.02.2019 31.12.2021 703.505 703.505 7,2% 482.808 170.151 0 0 0
PVProračunski viri 339.557 110.443 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 339.557 110.443 0 0 0
PPUO Občine 143.251 59.708 0 0 0
7672 OBČINA POLZELA 143.251 59.708 0 0 0
(2130) 2130-20-5517 Zasavski podjetniški inkubator 07.10.2019 31.12.2022 2.050.110 2.050.110 0,0% 206.361 1.768.697 75.052 0 0
PVProračunski viri 169.148 1.410.379 61.518 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 169.148 1.410.379 61.518 0 0
PPUO Občine 37.213 358.318 13.534 0 0
7629 OBČINA TRBOVLJE 37.213 358.318 13.534 0 0
(2130) 2130-20-5518 Industrijska cona Vuzenica 17.04.2018 31.12.2021 319.400 319.400 0,0% 279.400 40.000 0 0 0
PVProračunski viri 275.000 40.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 275.000 40.000 0 0 0
PPUO Občine 4.400 0 0 0 0
7641 OBČINA VUZENICA 4.400 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5601 Energetska sanacija Pizzerije Dimnik 20.01.2020 31.12.2021 217.282 217.282 0,0% 0 217.282 0 0 0
PVProračunski viri 0 131.582 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 131.582 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 85.700 0 0 0
(2130) 2130-20-5602 Energetska sanacija gostilne Bu činek 18.01.2020 31.12.2021 398.000 398.000 0,0% 90.000 308.000 0 0 0
PVProračunski viri 55.328 136.473 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 55.328 136.473 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 34.672 171.527 0 0 0
(2130) 2130-20-5603 Energetska sanacija bara in preno čišč ETA 18.01.2020 31.12.2022 374.000 374.000 0,0% 45.000 287.000 42.000 0 0
PVProračunski viri 27.664 136.945 25.820 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 27.664 136.945 25.820 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 17.336 150.055 16.180 0 0
(2130) 2130-20-5604 Energetska prenova Gostiš ča pri Rudiju 20.01.2020 31.12.2021 200.934 200.934 0,0% 83.200 117.734 0 0 0
PVProračunski viri 60.000 63.525 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 60.000 63.525 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 23.200 54.209 0 0 0
(2130) 2130-20-5605 Energetska prenova penziona Govc Vršnik 17.01.2020 31.12.2021 202.093 202.093 0,0% 33.550 168.543 0 0 0
PVProračunski viri 18.501 94.006 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 18.501 94.006 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 15.049 74.537 0 0 0
(2130) 2130-20-5606 Energetska  prenova sob-apartmajev Panker 19.01.2020 31.12.2021 153.110 153.110 0,0% 141.520 11.590 0 0 0
PVProračunski viri 82.013 6.534 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 82.013 6.534 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 59.508 5.056 0 0 0
(2130) 2130-20-5607 Energetska sanacija gostilne Štajdohar 20.01.2020 31.12.2021 163.480 163.480 0,0% 0 163.480 0 0 0
PVProračunski viri 0 100.500 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 100.500 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 62.980 0 0 0
(2130) 2130-20-5608 Energetska sanacija preno čišč Kapušin 19.01.2020 31.12.2021 151.036 151.036 0,0% 107.116 43.920 0 0 0
PVProračunski viri 65.850 27.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 65.850 27.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 41.266 16.920 0 0 0
(2130) 2130-20-5609 Energetska sanacija hotela Cubis 19.01.2020 31.12.2021 323.910 323.910 0,0% 0 323.910 0 0 0
PVProračunski viri 0 77.284 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 77.284 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 246.626 0 0 0
(2130) 2130-20-5610 Energetska prenova apartmajev Tisa 20.01.2020 31.12.2021 99.552 99.552 0,0% 85.644 13.908 0 0 0
PVProračunski viri 41.790 8.400 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 41.790 8.400 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 43.854 5.508 0 0 0
(2130) 2130-20-5611 Energetska prenova gostiš ča Jutriša 17.01.2020 31.12.2022 135.664 135.664 0,0% 30.012 89.792 15.860 0 0
PVProračunski viri 20.700 52.950 9.750 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 20.700 52.950 9.750 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 9.312 36.842 6.110 0 0
Stran 187 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-5612 Energetska sanacija hotela Smuk Semi č 19.01.2020 31.12.2022 201.178 201.178 0,0% 132.858 0 68.320 0 0
PVProračunski viri 81.675 0 42.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 81.675 0 42.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 51.183 0 26.320 0 0
(2130) 2130-20-5613 Energetska sanacija preno čišč ob Sotočju 19.01.2020 31.12.2021 250.466 250.466 0,0% 133.436 117.030 0 0 0
PVProračunski viri 78.097 68.494 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 78.097 68.494 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 55.340 48.535 0 0 0
(2130) 2130-20-5614 Energetska sanacija Pr Hladet 17.01.2020 31.12.2021 296.568 296.568 0,0% 42.797 253.771 0 0 0
PVProračunski viri 32.098 147.218 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 32.098 147.218 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.699 106.552 0 0 0
(2130) 2130-20-5615 Investicija v energetsko sanacijo gostilne Kambra 20.01.2020 31.12.2021 452.500 452.500 0,0% 62.000 390.500 0 0 0
PVProračunski viri 25.338 168.414 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 25.338 168.414 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 36.662 222.086 0 0 0
(2130) 2130-20-5616 Energetska sanacija Vile Šiftar 20.01.2020 31.12.2022 335.600 335.600 0,0% 30.000 267.600 38.000 0 0
PVProračunski viri 18.443 148.866 23.852 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 18.443 148.866 23.852 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 11.557 118.734 14.148 0 0
(2130) 2130-20-5617 Energetska sanacija hotela Korošica 19.01.2020 31.12.2022 287.500 287.500 0,0% 0 215.000 72.500 0 0
PVProračunski viri 0 132.172 44.570 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 132.172 44.570 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 82.828 27.930 0 0
(2130) 2130-20-5618 Energetska sanacija apartmajev Nada 18.01.2020 31.12.2021 204.960 204.960 0,0% 51.140 153.820 0 0 0
PVProračunski viri 30.000 90.236 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 30.000 90.236 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 21.140 63.585 0 0 0
(2130) 2130-20-5619 Energetska prenova apartmajev Saša 20.01.2020 31.12.2022 118.340 118.340 0,0% 65.051 50.849 2.440 0 0
PVProračunski viri 30.600 40.650 1.500 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 30.600 40.650 1.500 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 34.451 10.199 940 0 0
(2130) 2130-20-5620 Energetska sanacija gostilne Žolnir 10.01.2020 31.12.2022 345.570 345.570 0,0% 19.897 278.735 46.938 0 0
PVProračunski viri 12.322 146.218 29.068 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 12.322 146.218 29.068 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.575 132.518 17.870 0 0
(2130) 2130-20-5621 Energetska sanacija gostilne Na jasi 18.01.2020 31.12.2021 298.473 298.473 0,0% 0 298.473 0 0 0
PVProračunski viri 0 183.488 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 183.488 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 114.986 0 0 0
(2130) 2130-20-5622 Energetska sanacija okrep čevalnice Tropicano 20.01.2020 31.12.2021 265.000 265.000 0,0% 90.000 175.000 0 0 0
PVProračunski viri 55.328 107.582 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 55.328 107.582 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 34.672 67.418 0 0 0
(2130) 2130-20-5623 Energetska sanacija gostiš ča Krivograd 17.01.2020 03.12.2021 308.491 308.491 0,0% 35.450 273.041 0 0 0
PVProračunski viri 21.793 161.520 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 21.793 161.520 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 13.657 111.521 0 0 0
(2130) 2130-20-5624 Energetska sanacija gostilne Marta 20.01.2020 31.12.2021 316.500 316.500 0,0% 225.000 91.500 0 0 0
PVProračunski viri 129.695 51.392 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 129.695 51.392 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 95.305 40.108 0 0 0
(2130) 2130-20-5625 Gostišče Vračko- energetska in snovna sanacija 20.01.2020 31.12.2022 325.300 325.300 0,0% 0 288.740 36.559 0 0
PVProračunski viri 0 177.504 22.475 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 177.504 22.475 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 111.236 14.084 0 0
(2130) 2130-20-5626 Energetska sanacija hotela Maj Inn 17.01.2020 31.12.2021 126.758 126.758 0,0% 79.992 46.766 0 0 0
PVProračunski viri 45.674 26.702 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.674 26.702 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 34.319 20.064 0 0 0
(2130) 2130-20-5627 Energetska sanacija Gostiš ča pri Tonetu 20.01.2020 31.12.2022 342.500 342.500 0,0% 40.000 271.000 31.500 0 0
PVProračunski viri 24.590 139.598 19.365 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 24.590 139.598 19.365 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 15.410 131.402 12.135 0 0
Stran 188 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-5628 Energetska sanacija objekta Bubec 20.01.2020 31.12.2021 323.415 323.415 0,0% 97.073 226.342 0 0 0
PVProračunski viri 60.000 139.900 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 60.000 139.900 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 37.073 86.442 0 0 0
(2130) 2130-20-5629 Energetska sanacija Panorame, Metka Gutschi s.p. 18.01.2020 31.12.2022 80.032 80.032 0,0% 18.056 0 61.976 0 0
PVProračunski viri 11.100 0 38.100 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 11.100 0 38.100 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.956 0 23.876 0 0
(2130) 2130-20-5630 Energetska sanacija Gostilne Oaza 18.01.2020 31.12.2021 309.801 309.801 0,0% 0 309.801 0 0 0
PVProračunski viri 0 188.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 188.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 121.801 0 0 0
(2130) 2130-20-5631 Energetska sanacija Gostilne Gaj 18.01.2020 31.12.2022 304.780 304.780 0,0% 0 234.264 70.516 0 0
PVProračunski viri 0 144.015 43.350 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 144.015 43.350 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 90.249 27.166 0 0
(2130) 2130-20-5632 Energetska sanacija Hotela Dolenjc 18.01.2020 31.12.2020 316.102 316.102 0,0% 316.102 0 0 0 0
PVProračunski viri 194.325 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 194.325 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 121.777 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5633 Energetska sanacija gostilne in preno čišč Gedžo 18.01.2020 31.12.2021 184.586 184.586 0,0% 131.760 52.826 0 0 0
PVProračunski viri 81.000 32.475 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 81.000 32.475 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 50.760 20.351 0 0 0
(2130) 2130-20-5634 Snovna in energetska u činkovitost gostiš ča Strniša 20.01.2020 31.12.2021 259.740 259.740 0,0% 0 259.740 0 0 0
PVProračunski viri 0 137.478 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 137.478 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 122.263 0 0 0
(2130) 2130-20-5635 Energetska sanacija apartmajev Dervari č 18.01.2020 31.12.2022 95.404 95.404 0,0% 0 58.650 36.754 0 0
PVProračunski viri 0 58.650 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 58.650 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 36.754 0 0
(2130) 2130-20-5636 Energetska sanacija hiše vin Cuk 15.01.2020 31.12.2021 270.596 270.596 0,0% 189.283 81.313 0 0 0
PVProračunski viri 116.363 49.988 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 116.363 49.988 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 72.921 31.326 0 0 0
(2130) 2130-20-5637 Energetska sanacija Gostilne En Krajcar 20.01.2020 31.12.2021 311.400 311.400 0,0% 196.000 115.400 0 0 0
PVProračunski viri 120.492 70.943 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 120.492 70.943 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 75.508 44.457 0 0 0
(2130) 2130-20-5638 Obnova z energetsko sanacijo picerije Sidro 18.01.2020 31.12.2021 344.894 344.894 0,0% 173.240 171.654 0 0 0
PVProračunski viri 106.500 93.300 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 106.500 93.300 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 66.740 78.354 0 0 0
(2130) 2130-20-5639 Energetska sanacija apartmaja Silva 18.01.2020 31.12.2022 189.954 189.954 0,0% 0 96.555 93.399 0 0
PVProračunski viri 0 70.954 27.612 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 70.954 27.612 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 25.602 65.787 0 0
(2130) 2130-20-5640 Energetska sanacija gostilne Jakli č 20.01.2020 31.12.2021 320.500 320.500 0,0% 237.000 83.500 0 0 0
PVProračunski viri 128.699 41.835 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 128.699 41.835 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 108.301 41.665 0 0 0
(2130) 2130-20-5654 Sanacija apartmajev na Bajsovi doma čiji 20.01.2020 31.12.2021 148.826 148.826 0,0% 83.806 65.020 0 0 0
PVProračunski viri 54.225 42.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 54.225 42.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 29.581 23.020 0 0 0
(2130) 2130-20-5655 Energetska sanacija Gostilne pension Les 16.01.2020 31.12.2020 84.192 84.192 0,0% 84.192 0 0 0 0
PVProračunski viri 51.758 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 51.758 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 32.435 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5657 Energetska obnova B&B dvorca 20.01.2020 31.12.2021 140.592 140.592 0,0% 22.960 117.632 0 0 0
PVProračunski viri 11.857 60.744 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 11.857 60.744 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 11.104 56.887 0 0 0
Stran 189 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-5658 Energetska obnova apartmajev Maleri č 08.01.2020 31.12.2020 66.029 66.029 0,0% 66.029 0 0 0 0
PVProračunski viri 43.110 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 43.110 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 22.919 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5659 Energetska prenova Blatnikov Hram 20.01.2020 31.12.2021 267.138 267.138 0,0% 120.838 146.300 0 0 0
PVProračunski viri 90.263 109.725 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 90.263 109.725 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 30.575 36.575 0 0 0
(2130) 2130-20-5661 Energetska posodobitev apartmajskih hiš 3, 4, 5 17.01.2020 31.12.2021 187.843 187.843 0,0% 73.237 114.607 0 0 0
PVProračunski viri 45.023 70.455 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.023 70.455 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 28.214 44.152 0 0 0
(2130) 2130-20-5662 Grad Prestranek - Energetska sanacija 17.01.2020 31.12.2022 305.000 305.000 0,0% 0 61.000 244.000 0 0
PVProračunski viri 0 33.000 150.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 33.000 150.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 28.000 94.000 0 0
(2130) 2130-20-5663 Energetska sanacija turisti čnega objekta Šentjanž 20.01.2020 31.12.2020 122.091 122.091 0,0% 122.091 0 0 0 0
PVProračunski viri 75.056 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 75.056 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 47.035 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5665 Energetska sanacija Stare gostilne Krulc 17.01.2020 31.12.2021 201.105 201.105 0,0% 125.601 75.504 0 0 0
PVProračunski viri 74.671 46.416 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 74.671 46.416 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 50.930 29.087 0 0 0
(2130) 2130-20-5669 Sončna elektrarna Paradiso 16.01.2020 31.12.2020 167.096 167.096 0,0% 167.096 0 0 0 0
PVProračunski viri 102.723 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 102.723 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 64.373 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5671 Energetska obnova Gostilne pri Mari 20.01.2020 31.12.2021 165.273 165.273 0,0% 69.273 96.000 0 0 0
PVProračunski viri 38.325 46.518 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 38.325 46.518 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 30.948 49.482 0 0 0
(2130) 2130-20-5673 Energetska prenova gostilne Letališ če 20.01.2020 31.12.2021 128.100 128.100 0,0% 84.790 43.310 0 0 0
PVProračunski viri 52.125 26.625 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 52.125 26.625 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 32.665 16.685 0 0 0
(2130) 2130-20-5674 Izraba son čne energije za samooskrbo Hiše Mrak 17.01.2020 31.12.2020 81.301 81.301 0,0% 81.301 0 0 0 0
PVProračunski viri 49.980 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 49.980 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 31.321 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5677 Prenova Vile Lisa 20.01.2020 31.12.2021 206.250 206.250 0,0% 17.080 189.170 0 0 0
PVProračunski viri 10.500 116.293 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 10.500 116.293 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.580 72.877 0 0 0
(2130) 2130-20-5683 Celovita energetska prenova gostilne Rajh 14.01.2020 31.12.2021 349.408 349.408 0,0% 173.301 176.107 0 0 0
PVProračunski viri 94.114 102.917 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 94.114 102.917 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 79.188 73.191 0 0 0
(2130) 2130-20-5688 Energetska sanacija gostilne in picerije Triglav 20.01.2020 31.12.2020 61.868 61.868 0,0% 61.868 0 0 0 0
PVProračunski viri 38.034 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 38.034 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 23.834 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5689 Snovna in energetska u činkovitost v Biotermah 16.01.2020 31.12.2022 349.386 349.386 0,0% 0 174.693 174.693 0 0
PVProračunski viri 0 100.000 100.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 100.000 100.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 74.693 74.693 0 0
(2130) 2130-20-5695 Energetska obnova: apartmaji Dandi 20.01.2020 31.12.2022 97.600 97.600 0,0% 48.800 37.820 10.980 0 0
PVProračunski viri 30.000 23.250 6.750 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 30.000 23.250 6.750 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 18.800 14.570 4.230 0 0
(2130) 2130-20-5701 Linija za barvane okenske lepljence 27.08.2019 31.12.2020 1.104.879 1.104.879 0,0% 1.104.879 0 0 0 0
PVProračunski viri 386.707 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 386.707 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 718.171 0 0 0 0
Stran 190 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-5702 Namenski gradniki za izdelavo polproizvodov 29.08.2019 31.12.2021 2.980.000 2.980.000 0,0% 1.350.000 1.630.000 0 0 0
PVProračunski viri 607.500 733.500 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 607.500 733.500 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 742.500 896.500 0 0 0
(2130) 2130-20-5703 Uvajanje proizvodnje modulnih lepljenih nosilcev 02.10.2019 31.12.2020 3.061.407 3.061.407 0,0% 3.061.407 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.377.633 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.377.633 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.683.774 0 0 0 0
(3130) 3130-16-0031 Enotna poslovna to čka - EPT 23.11.2015 31.12.2022 9.584.960 10.000.000 31,3% 879.042 3.035.000 3.263.455 0 0
PVProračunski viri 879.042 3.035.000 3.263.455 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 879.042 3.035.000 3.263.455 0 0
(3340) 3340-17-0048 Platforma CzK 05.04.2017 31.12.2022 5.628.094 5.628.094 53,1% 1.212.554 1.503.067 1.135.333 0 0
PVProračunski viri 1.212.554 1.503.067 1.135.333 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.212.554 1.503.067 1.135.333 0 0
(3340) 3340-19-0062 Center za kreativnost Plesh 05.08.2019 31.12.2020 33.000 33.000 78,8% 22.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 15.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 15.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0063 Marsove (po)ustvarjalnice 05.08.2019 31.12.2020 15.000 15.000 43,9% 15.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0064 AR knjige zvite pravljice 05.08.2019 31.12.2020 15.000 15.000 100,0% 15.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0065 Center za kreativnost  Artpolis 05.08.2019 31.12.2020 16.070 16.070 93,3% 16.070 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.070 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0066 Center za kreativnost Demo AR vodi č 05.08.2019 31.12.2020 19.000 19.000 78,9% 19.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0067 Center za kreativnost  Vino & umetnost 05.08.2019 31.12.2020 17.500 17.500 91,4% 16.500 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.500 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0068 Center za kreativnost Artstorage 05.08.2019 31.12.2020 15.000 15.000 54,5% 15.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.190 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 8.190 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.810 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0069 Center za kreativnost  Just a Corpse 05.08.2019 31.12.2020 46.797 46.797 100,0% 40.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 40.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0070 Vas kulture 05.08.2019 31.12.2020 48.220 48.220 82,4% 48.220 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.220 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0071 Senzorični krožniki 05.08.2019 31.12.2020 57.200 57.200 7,0% 57.200 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 17.200 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0072 Črke rasto v prostor 05.08.2019 31.12.2020 40.000 40.000 100,0% 40.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0073 ALTR.si - Dobra Alternativa 05.08.2019 31.12.2020 43.866 43.866 83,4% 43.866 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.866 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0074 Center za kreativnost  Mila.vert 27.08.2019 31.12.2020 45.400 45.400 92,5% 43.400 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.400 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0075 Šola animiranega filma 27.08.2019 31.12.2020 39.300 39.300 33,8% 39.300 0 0 0 0
PVProračunski viri 21.840 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 21.840 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 17.460 0 0 0 0
Stran 191 od 269 v EUR
(3340) 3340-19-0076 LED osvetitveni sistem Bruma 05.08.2019 31.12.2020 30.000 30.000 99,3% 30.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 30.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0077 Center za kreativnost Ninja Hexia 05.08.2019 31.12.2020 165.200 165.200 97,5% 30.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0078 Center za kreativnost  Kreativno povezovanje 05.08.2019 31.12.2020 33.755 33.755 96,0% 31.335 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.335 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0079 Center za kreati.  Pametna avtomatsko drsna vrata 05.08.2019 31.12.2020 30.000 30.000 100,0% 30.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0080 Modularni sistem razsvetlitve Svetilo 05.08.2019 31.12.2020 25.000 25.000 60,0% 25.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0081 Center za kreativnost  Notweed paper test 05.08.2019 31.12.2020 17.609 17.609 0,0% 17.609 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.609 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0082 Center za kreativnost  Arkadnik 05.08.2019 31.12.2020 31.000 31.000 20,4% 31.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 16.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0083 Center za kreativnost Stol Irregular 05.08.2019 31.12.2020 18.046 18.046 62,6% 13.552 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.810 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 6.810 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.742 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0084 Center za kreativnost Mix:Analog 05.08.2019 31.12.2020 97.226 97.226 41,1% 97.226 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 57.226 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0085 Center za kreativnost  (Z)godbe Slovenije 05.08.2019 31.12.2020 47.225 47.225 47,2% 47.225 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.225 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0086 Center za kreativnost Zajtrk s Ple čnikom 05.08.2019 31.12.2020 67.000 67.000 0,0% 67.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 27.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0087 Digitalno orodje 05.08.2019 31.12.2020 51.584 51.584 72,8% 32.199 0 0 0 0
PVProračunski viri 18.160 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 18.160 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 14.039 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0088 Povečnaje diferenciacije podjetja 05.08.2019 31.12.2020 33.410 33.410 0,0% 33.410 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.410 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0089 Legende pod krošnjami 05.08.2019 31.12.2020 30.000 28.750 100,0% 30.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0090 Inovativne rešitve polnjenja pametnih naprav 05.08.2019 31.12.2020 41.000 41.000 73,2% 41.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 11.000 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0091 Kreativno-inženirski zeleni inkubator 05.08.2019 31.12.2020 56.964 56.964 24,6% 56.964 0 0 0 0
PVProračunski viri 23.982 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 23.982 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 32.982 0 0 0 0
2111-11-S009 Instrumenti za rast in razvo j podjetij 294.000 10.510.000 10.300.000 10.200.000 0
 EP (2130) 2130-20-0007 Garancije za ban čne kredite 01.01.2020 31.12.2023 30.000.000 0,0% 0 10.000.000 10.000.000 10.000.000 0
PVProračunski viri 0 10.000.000 10.000.000 10.000.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 10.000.000 10.000.000 10.000.000 0
Stran 192 od 269 v EUR
(2130) 2111-09-0125 Garancije s subvencijo obrestne mere 23.04.2009 31.12.2023 70.033.659 66.818.114 98,4% 294.000 510.000 300.000 200.000 0
PVProračunski viri 294.000 510.000 300.000 200.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 294.000 510.000 300.000 200.000 0
Ukrepi     2.518.641 2.623.200 2.623.200 0 0
(2130) 2130-17-0003 Podjetniško in inovativno okolje ter promocija 01.01.2017 31.12.2022 12.484.518 42,9% 2.518.641 2.623.200 2.623.200 0 0
PVProračunski viri 2.518.641 2.623.200 2.623.200 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.518.641 2.623.200 2.623.200 0 0
140302 Podpora malim in srednje velikim podjetjem 42.269.509 30.208.464 25.788.131 3.426.263 0
1541-15-S007 Razvo j poslovnih modelov za MSP 41.489.409 28.408.364 22.838.131 1.626.263 0
 EP (1541) 1541-15-0006 Razvoj poslovnih modelov za MSP 16.12.2014 31.12.2023 36.742.082 0,0% 18.563.455 8.073.861 10.025.895 78.872 0
PVProračunski viri 18.563.455 8.073.861 10.025.895 78.872 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 18.563.453 6.244.675 8.452.304 19.275 0
3340 Ministrstvo za kulturo 0 1.829.183 1.573.590 59.595 0
(2130) 2130-18-1503 Industrijsko-podeželski produkt v Zasavju 22.09.2017 31.12.2020 178.000 266.000 0,0% 178.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 61.600 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 61.600 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 116.400 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1505 Družinska doživetja Spodnje Savinjske doline 22.09.2017 31.12.2020 230.960 257.000 26,3% 170.200 0 0 0 0
PVProračunski viri 107.549 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 107.549 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 62.651 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1508 Grajska klet Esterházy 1716 22.09.2017 31.12.2020 81.500 115.000 0,0% 81.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.850 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 10.850 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 70.650 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1511 Opazovalnica habitat Temenica 22.09.2017 31.12.2020 216.198 216.200 65,1% 75.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 30.310 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 30.310 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 45.190 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1514 Kabrio ture po vzhodni Sloveniji 22.09.2017 31.12.2021 160.444 179.500 87,1% 52.728 4.643 0 0 0
PVProračunski viri 45.399 3.250 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.399 3.250 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.329 1.393 0 0 0
(2130) 2130-18-1516 Pametni športni tabori 22.09.2017 31.12.2020 182.732 211.500 74,9% 45.786 0 0 0 0
PVProračunski viri 32.050 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 32.050 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 13.736 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1517 Kolesarjenje po Koroški 22.09.2017 31.12.2020 209.500 245.000 87,6% 37.100 0 0 0 0
PVProračunski viri 25.970 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 25.970 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 11.130 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1519 Aktivna zabava za zaklju čene skupine 21.09.2017 31.12.2021 228.710 266.300 82,9% 57.000 8.600 0 0 0
PVProračunski viri 39.900 6.020 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 39.900 6.020 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 17.100 2.580 0 0 0
(2130) 2130-18-1520 Okusi Slovenije 21.09.2017 31.12.2020 217.950 243.000 89,2% 48.600 0 0 0 0
PVProračunski viri 34.020 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 34.020 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 14.580 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1521 Japke, jablane in tokc 22.09.2017 31.12.2021 217.722 251.705 78,2% 41.200 6.305 0 0 0
PVProračunski viri 28.840 4.414 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 28.840 4.414 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.360 1.892 0 0 0
(2130) 2130-18-1522 Zelišča na vrtu, krožniku in postelji 22.09.2017 31.12.2020 260.500 274.000 93,3% 31.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 31.500 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 31.500 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1524 Ne čuti omejitev 25.09.2017 01.01.2021 73.990 89.290 43,2% 35.223 18.290 0 0 0
PVProračunski viri 29.223 4.403 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 29.223 4.403 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.000 13.887 0 0 0
(2130) 2130-18-1525 Odprte vasi 22.09.2017 31.12.2021 214.915 214.955 51,4% 37.700 66.667 0 0 0
PVProračunski viri 26.390 46.667 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 26.390 46.667 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 11.310 20.000 0 0 0
Stran 193 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-1526 Zaplana - doživetje 25.09.2017 31.12.2020 223.980 270.900 85,3% 54.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 37.800 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 37.800 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 16.200 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1527 Ujami znamenitosti Slovenije 25.09.2017 31.12.2020 234.219 273.100 81,6% 85.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 59.500 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 25.500 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1529 Visoko nad vsakdanom 22.09.2017 31.12.2021 254.105 285.700 65,2% 95.500 28.050 0 0 0
PVProračunski viri 66.850 19.545 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 66.850 19.545 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 28.650 8.505 0 0 0
(2130) 2130-18-1530 Aktivni oddih v Blejskem biseru 25.09.2017 31.12.2021 247.140 277.600 78,5% 64.300 12.500 0 0 0
PVProračunski viri 45.010 8.750 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.010 8.750 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 19.290 3.750 0 0 0
(2130) 2130-18-1531 Doživetja za profesionalne športnike v Pomurju 01.03.2018 31.12.2020 204.750 240.000 74,5% 117.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 82.250 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 82.250 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 35.250 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1532 Srečne zgodbe za družine 02.03.2018 31.12.2020 211.501 250.000 58,0% 123.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 86.450 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 86.450 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 37.050 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1533 V velikem slogu do lepot vzhodne Slovenije 26.02.2018 31.12.2021 209.690 227.900 47,5% 64.000 72.800 0 0 0
PVProračunski viri 44.800 50.960 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 44.800 50.960 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 19.200 21.840 0 0 0
(2130) 2130-18-1534 Zdravstveno estetski turizem 05.03.2018 31.12.2021 240.193 285.630 68,5% 74.900 29.880 0 0 0
PVProračunski viri 52.430 20.916 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 52.430 20.916 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 22.470 8.964 0 0 0
(2130) 2130-18-1535 Doživi Celje 28.02.2018 31.12.2020 187.147 212.850 84,4% 29.175 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.423 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 20.423 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.753 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1536 Okusi Štajerske 01.03.2018 31.12.2020 175.055 239.415 76,6% 54.800 0 0 0 0
PVProračunski viri 38.360 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 38.360 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 16.440 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1537 Jahalna Avantura Ko čevsko 03.03.2018 31.12.2021 233.826 274.207 68,9% 50.308 22.454 0 0 0
PVProračunski viri 35.216 15.718 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 35.216 15.718 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 15.092 6.736 0 0 0
(2130) 2130-18-1538 Ribolov Zelenega Krasa 01.03.2018 31.12.2021 158.856 180.000 56,6% 70.480 35.240 0 0 0
PVProračunski viri 49.336 24.668 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 49.336 24.668 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 21.144 10.572 0 0 0
(2130) 2130-18-1539 Družinam prijazne dežele (Bela krajina) 05.03.2018 31.12.2021 149.871 271.429 0,0% 90.114 59.757 0 0 0
PVProračunski viri 63.080 21.880 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 63.080 21.880 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 27.034 37.877 0 0 0
(2130) 2130-18-1540 Pregled struge reke Drave s hlodovcem 02.03.2018 31.12.2020 108.663 126.600 72,1% 50.448 0 0 0 0
PVProračunski viri 31.814 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 31.814 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 18.634 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1541 Dolenjske benetke 02.03.2018 31.12.2020 171.473 213.440 49,8% 86.006 0 0 0 0
PVProračunski viri 75.611 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 75.611 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.395 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1542 Kulinarično in wellenss doživetje Slovenije 05.03.2018 31.12.2021 243.603 285.000 64,8% 0 85.714 0 0 0
PVProračunski viri 0 60.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 60.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 25.714 0 0 0
Stran 194 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-1543 Po doživetjih poslednje sevniške grofice 01.03.2018 31.12.2020 202.641 243.000 55,6% 115.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 80.500 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 80.500 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 34.500 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1544 Koroška hiša 02.03.2018 31.12.2020 77.883 89.900 61,6% 29.900 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.930 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 20.930 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.970 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1545 Avanturisti čni park Ris 05.03.2018 31.12.2021 182.072 208.429 51,0% 68.572 20.571 0 0 0
PVProračunski viri 48.000 14.400 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 48.000 14.400 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 20.572 6.171 0 0 0
(2130) 2130-18-1546 Vse dobre stvari so 3-ali pa č 5 05.03.2018 31.12.2021 26.484 34.205 68,0% 4.235 4.235 0 0 0
PVProračunski viri 2.965 2.965 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.965 2.965 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.270 1.270 0 0 0
(2130) 2130-18-1547 Dravantura 01.03.2018 31.12.2020 244.700 285.500 82,6% 42.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.750 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 29.750 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.750 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1549 Kostelska poslovna simulacija 21.02.2018 31.12.2021 157.500 181.500 49,2% 40.000 40.000 0 0 0
PVProračunski viri 28.000 28.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 28.000 28.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.000 12.000 0 0 0
(2130) 2130-18-1550 Urbani vinograd 03.03.2018 31.12.2020 42.000 117.000 0,0% 42.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.400 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 29.400 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.600 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1552 Blejski vodeni izleti z elektri čnimi kolesi 20.02.2018 31.12.2021 272.800 282.400 75,4% 41.800 25.400 0 0 0
PVProračunski viri 29.260 17.780 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 29.260 17.780 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.540 7.620 0 0 0
(2130) 2130-18-1553 Preteklost za prihodnost 02.03.2018 31.12.2021 242.500 263.500 59,9% 158.870 34.630 0 0 0
PVProračunski viri 128.450 7.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 128.450 7.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 30.420 27.630 0 0 0
(2130) 2130-18-1554 Slovenski biseri 05.03.2018 31.12.2021 162.795 187.000 51,4% 80.327 25.988 0 0 0
PVProračunski viri 56.229 18.192 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 56.229 18.192 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 24.098 7.797 0 0 0
(2130) 2130-18-1555 S kolesom po zelenih destinacijah 02.03.2018 31.12.2021 112.677 135.000 72,0% 33.800 9.800 0 0 0
PVProračunski viri 23.660 6.860 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 23.660 6.860 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.140 2.940 0 0 0
(2130) 2130-18-1556 Po okusih sladkih sanj 02.03.2018 31.12.2020 185.974 244.000 72,5% 51.100 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 29.470 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 21.630 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1557 Ruska da ča 02.03.2018 31.12.2020 279.300 279.300 76,2% 96.570 0 0 0 0
PVProračunski viri 67.599 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 67.599 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 28.971 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1558 Urbano doživetje Ljubljane 02.03.2018 31.12.2021 141.490 157.000 42,8% 51.000 51.000 0 0 0
PVProračunski viri 35.700 35.700 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 35.700 35.700 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 15.300 15.300 0 0 0
(2130) 2130-18-1559 Evropske destinacije odli čnosti 04.03.2018 31.12.2021 237.954 270.000 62,2% 102.950 5.550 0 0 0
PVProračunski viri 47.950 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 47.950 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 55.000 5.550 0 0 0
(2130) 2130-18-1560 Zlati polž 05.03.2018 31.12.2020 112.006 128.571 92,3% 28.681 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.077 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 20.077 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.605 0 0 0 0
Stran 195 od 269 v EUR
(2130) 2130-18-1562 Zlata Grbina 05.03.2018 31.12.2021 188.439 225.700 60,4% 68.000 20.000 0 0 0
PVProračunski viri 47.600 14.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 47.600 14.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 20.400 6.000 0 0 0
(2130) 2130-18-1563 Korak izven Ljubljane 28.02.2018 30.06.2020 259.000 259.000 66,2% 180.168 0 0 0 0
PVProračunski viri 92.606 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 92.606 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 87.562 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1564 Čudesa Slovenije 05.03.2018 31.12.2021 240.415 272.170 45,7% 90.574 40.036 0 0 0
PVProračunski viri 63.401 28.025 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 63.401 28.025 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 27.173 12.011 0 0 0
(2130) 2130-18-1618 Mednarodni sejemski nastopi v 2018 12.06.2018 30.09.2020 2.622.394 2.857.279 99,9% 17.029 0 0 0 0
PVProračunski viri 17.029 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 17.029 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1620 Razvoj poslovnih modelov za MSP 23.11.2017 31.12.2022 9.894.559 11.127.070 5,7% 2.636.292 3.327.128 3.508.969 0 0
PVProračunski viri 2.194.144 2.884.980 3.066.820 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.194.144 2.884.980 3.066.820 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 442.149 442.149 442.149 0 0
(2130) 2130-18-1621 Partnerstva za nastop na tujih trgih 2018 - 2019 03.09.2018 31.12.2020 3.086.126 3.847.586 66,5% 1.439.714 0 0 0 0
PVProračunski viri 405.104 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 405.104 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.034.610 0 0 0 0
(2130) 2130-18-5000 Vzpostavitev nacionalne slovenske poslovne to čke 12.10.2017 31.12.2022 11.207.625 11.828.702 27,1% 3.012.968 3.072.051 2.981.097 0 0
PVProračunski viri 3.012.968 3.072.051 2.981.097 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.012.968 3.072.051 2.981.097 0 0
(2130) 2130-19-1618 Mednarodni sejemski nastopi v 2019-22 21.03.2019 31.12.2022 10.285.218 12.800.000 24,8% 4.432.342 2.913.310 1.669.463 0 0
PVProračunski viri 1.803.437 1.313.310 69.463 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.803.437 1.313.310 69.463 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.628.905 1.600.000 1.600.000 0 0
(2130) 2130-19-2022 E-poslovanje MSP 2019-2022 23.04.2019 31.12.2022 14.978.954 15.799.426 27,8% 4.673.846 3.937.500 2.378.954 0 0
PVProračunski viri 3.098.846 2.362.500 2.362.500 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.098.846 2.362.500 2.362.500 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.575.000 1.575.000 16.454 0 0
(2130) 2130-20-1621 Partnerstva za nastop na tujih trgih 2020-2022 10.02.2020 31.12.2022 4.219.997 4.219.998 0,0% 1.160.788 2.352.122 707.087 0 0
PVProračunski viri 450.000 1.306.455 353.544 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 450.000 1.306.455 353.544 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 710.788 1.045.668 353.544 0 0
(2130) 2130-20-2023 Blagovne znamke in razstavni prostori 2020-2023 21.10.2019 31.12.2023 6.256.092 6.266.667 0,2% 1.038.033 2.104.001 1.566.667 1.547.392 0
PVProračunski viri 791.275 1.578.000 1.175.000 1.155.725 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 791.275 1.578.000 1.175.000 1.155.725 0
SOVDrugi sovlagatelji 246.758 526.000 391.667 391.667 0
(2130) 2130-20-8100 Dvig kompetenc Šaleške doline 15.11.2019 31.12.2021 286.950 286.950 0,0% 111.727 175.223 0 0 0
PVProračunski viri 100.554 157.701 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.554 157.701 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 11.173 17.522 0 0 0
(2130) 2130-20-8101 Kamnik: digitalni prikaz pastirske dediš čine 18.11.2019 31.12.2021 111.735 111.735 0,0% 67.041 44.694 0 0 0
PVProračunski viri 46.929 31.286 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 46.929 31.286 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 20.112 13.408 0 0 0
(2130) 2130-20-8102 Razvoj turisti čnih produktov v Beli krajini 18.11.2019 31.12.2021 286.950 286.950 0,0% 120.192 166.758 0 0 0
PVProračunski viri 108.173 150.082 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 108.173 150.082 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.019 16.676 0 0 0
(2130) 2130-20-8103 Digitalizacija Krope in Radovljice 18.11.2019 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 40.000 71.750 0 0 0
PVProračunski viri 28.000 50.225 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 28.000 50.225 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.000 21.525 0 0 0
(2130) 2130-20-8104 Dvig kompetenc in razvoj destinacije Laško 18.11.2019 31.12.2021 191.300 191.300 0,0% 102.636 88.664 0 0 0
PVProračunski viri 92.372 79.798 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 92.372 79.798 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.264 8.866 0 0 0
Stran 196 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-8105 Dvig kompetenc in razvoj destinacije Kranj 17.01.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 55.875 55.875 0 0 0
PVProračunski viri 39.113 39.113 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 39.113 39.113 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 16.763 16.763 0 0 0
(2130) 2130-20-8106 Dvig kompetenc vodilne destinacije Cerkno 20.01.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 65.000 46.750 0 0 0
PVProračunski viri 45.500 32.725 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.500 32.725 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 19.500 14.025 0 0 0
(2130) 2130-20-8107 Zgodbe dediš čine destinacije Nova Gorica 15.01.2020 31.12.2021 167.560 167.560 0,0% 28.622 138.938 0 0 0
PVProračunski viri 20.035 97.256 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 20.035 97.256 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.587 41.681 0 0 0
(2130) 2130-20-8108 Digitalno inoviranje Ple čnikove dediš čine 20.01.2020 31.12.2021 167.625 167.625 0,0% 25.000 142.625 0 0 0
PVProračunski viri 17.500 99.838 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 17.500 99.838 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.500 42.788 0 0 0
(2130) 2130-20-8109 Izola - digitalni otok 17.01.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 40.350 71.400 0 0 0
PVProračunski viri 28.245 49.980 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 28.245 49.980 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.105 21.420 0 0 0
(2130) 2130-20-8110 Dvig kompetenc in turisti čna ponudba na Krasu 15.01.2020 31.12.2021 167.625 167.625 0,0% 38.671 128.954 0 0 0
PVProračunski viri 27.070 90.268 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 27.070 90.268 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 11.601 38.686 0 0 0
(2130) 2130-20-8111 Dvig kompetenc v destinaciji Škofja Loka in Idrija 17.01.2020 31.12.2021 167.595 167.595 0,0% 55.865 111.730 0 0 0
PVProračunski viri 39.105 78.211 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 39.105 78.211 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 16.759 33.519 0 0 0
(2130) 2130-20-8112 Razvoj turisti čne ponudbe v Rogaški Slatini 17.01.2020 31.12.2021 191.300 191.300 0,0% 95.650 95.650 0 0 0
PVProračunski viri 86.085 86.085 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 86.085 86.085 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 9.565 9.565 0 0 0
(2130) 2130-20-8113 Digi kul-Digitalno inoviranje kulturne dediš čine 14.01.2020 31.12.2021 286.950 286.950 0,0% 100.000 186.950 0 0 0
PVProračunski viri 90.000 168.255 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 90.000 168.255 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.000 18.695 0 0 0
(2130) 2130-20-8123 Inovacija kulturne dediš čine 17.04.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 41.750 70.000 0 0 0
PVProračunski viri 29.225 49.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 29.225 49.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.525 21.000 0 0 0
(2130) 2130-20-8124 Digitalizacija kulturne dediš čine v Kranjski Gori 17.04.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 50.500 61.250 0 0 0
PVProračunski viri 35.350 42.875 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 35.350 42.875 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 15.150 18.375 0 0 0
(2130) 2130-20-8126 Kulturna dediš čina v Dolini So če 20.04.2020 31.12.2021 167.520 167.520 0,0% 80.000 87.520 0 0 0
PVProračunski viri 56.000 61.264 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 56.000 61.264 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 24.000 26.256 0 0 0
(2130) 2130-20-8127 Digitalna preteklost Kopra 21.05.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 44.700 67.050 0 0 0
PVProračunski viri 31.290 46.935 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 31.290 46.935 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 13.410 20.115 0 0 0
(2130) 2130-20-8128 Digitalizacija kulturne dediš čine na Bledu 22.05.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 23.250 88.500 0 0 0
PVProračunski viri 16.275 61.950 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 16.275 61.950 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.975 26.550 0 0 0
2130-16-S003 Spodbu janje lesne industri je 440.000 1.420.000 2.420.000 0 0
 EP (2130) 2130-16-0005 Spodbujanje lesne industrije 30.06.2015 31.12.2022 3.758.544 0,0% 18.544 1.320.000 2.420.000 0 0
PVProračunski viri 18.544 1.320.000 2.420.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 18.544 1.320.000 2.420.000 0 0
Stran 197 od 269 v EUR
(2130) 2130-19-0006 Promocija lesne industrije 2019-2021 17.01.2019 31.12.2021 765.364 700.000 36,3% 421.457 100.000 0 0 0
PVProračunski viri 421.457 100.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 421.457 100.000 0 0 0
Ukrepi     340.100 380.100 530.000 1.800.000 0
(2130) 2111-11-0015 Slovenski podjetniški sklad - kupnine 01.01.2011 31.12.2023 4.238.131 74,8% 300.000 300.000 300.000 300.000 0
PVProračunski viri 300.000 300.000 300.000 300.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 300.000 300.000 300.000 300.000 0
(2130) 2130-20-0004 Ohranjanje in razvoj rokodelskih dejavnosti 01.01.2020 31.12.2023 1.650.200 0,0% 100 100 150.000 1.500.000 0
PVProračunski viri 100 100 150.000 1.500.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100 100 150.000 1.500.000 0
(2130) 2130-20-4600 Dvig konkuren čnosti lesne industrije 04.03.2020 31.12.2022 200.000 17,6% 40.000 80.000 80.000 0 0
PVProračunski viri 40.000 80.000 80.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 40.000 80.000 80.000 0 0
140304 Pospeševanje te hnolo škega razvoja gos podarstva 12.187.033 12.032.176 12.723.176 15.400.000 18.700.000
2130-16-S007 Raziskave, razvo j in inovaci je 6.849.857 5.545.000 5.936.000 15.250.000 18.700.000
 EP (2130) 3211-11-0090 Sodelovanje v programu EUREKA-Eurostars 02.12.2009 31.12.2022 771.289 0,0% 471.289 150.000 150.000 0 0
PVProračunski viri 471.289 150.000 150.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 471.289 150.000 150.000 0 0
(2130) 2130-14-0004 Spodbujanje inovativnosti 2014-2020 06.02.2013 31.12.2026 56.434.152 70.000.000 29,5% 1.030.000 2.245.000 3.036.000 15.000.000 18.700.000
PVProračunski viri 1.030.000 2.245.000 3.036.000 15.000.000 18.700.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.030.000 2.245.000 3.036.000 15.000.000 18.700.000
(2130) 2130-14-0005 Eurostars 2014-2020 24.09.2013 31.12.2023 1.021.820 1.000.000 0,1% 471.289 150.000 150.000 250.000 0
PVProračunski viri 471.289 150.000 150.000 250.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 471.289 150.000 150.000 250.000 0
(2130) 2130-19-2020 EXPO 2020 Dubaj  29.03.2019 31.12.2022 10.865.062 9.700.000 19,1% 4.877.279 3.000.000 2.600.000 0 0
PVProračunski viri 4.877.279 3.000.000 2.600.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 4.877.279 3.000.000 2.600.000 0 0
Ukrepi     5.337.176 6.487.176 6.787.176 150.000 0
(2130) 2130-17-0002 Programi Evropske vesoljske agencije 01.01.2017 31.12.2022 20.712.023 54,6% 2.850.000 4.000.000 4.300.000 0 0
PVProračunski viri 2.850.000 4.000.000 4.300.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.850.000 4.000.000 4.300.000 0 0
(2130) 2130-18-0002 Delovanje in programi Centra Noordung 01.01.2018 31.12.2023 890.185 43,8% 150.000 150.000 150.000 150.000 0
PVProračunski viri 150.000 150.000 150.000 150.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 150.000 150.000 150.000 150.000 0
(2130) 3211-11-0083 Podpora tehnološkemu razvoju s povratnimi sredstvi 01.01.2011 31.12.2022 57.011.528 87,7% 2.337.176 2.337.176 2.337.176 0 0
PVProračunski viri 2.337.176 2.337.176 2.337.176 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.337.176 2.337.176 2.337.176 0 0
1404 Spodbujanje tujih investicij in odprtosti gospodarstva 39.854.417 51.628.852 39.560.114 19.000.000 26.717.109
140401 Spodbujanje za četnih in novih investicij 26.027.894 27.721.538 15.000.000 15.000.000 22.567.109
2111-11-S015 Dodel jevan je spodbud za TNI 11.243.294 4.688.647 0 0 0
(2130) 2130-18-1102 Posodobitve livarne Kovis 15.03.2018 31.12.2020 20.642.332 24.724.444 90,2% 4.948.820 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.948.820 0 0 0 0
(2130) 2130-19-9033 Modularni nizkoenergetski montažni objekti 30.11.2018 31.10.2021 12.080.000 15.100.000 9,1% 6.294.474 4.688.647 0 0 0
PVProračunski viri 1.503.120 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.503.120 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.791.353 4.688.647 0 0 0
2130-20-S001 Dodel jevan je spodbud za investici je 14.784.600 23.032.891 15.000.000 15.000.000 22.567.109
 EP (2130) 2130-20-0002 Spodbujanje investicij 01.01.2020 31.12.2024 67.484.600 0,0% 1.884.600 13.032.891 15.000.000 15.000.000 22.567.109
PVProračunski viri 1.884.600 13.032.891 15.000.000 15.000.000 22.567.109
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.884.600 13.032.891 15.000.000 15.000.000 22.567.109
(2130) 2130-20-0009 Tovarna prihodnosti TPV Brezina 07.12.2018 31.12.2021 32.500.000 32.500.000 29,5% 12.900.000 10.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 4.500.000 2.000.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 4.500.000 2.000.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.400.000 8.000.000 0 0 0
140402 Informativne, izobraž evalne in promocij ske aktivnosti 2.989.208 2.970.000 4.000.000 4.000.000 4.150.000
Ukrepi     2.989.208 2.970.000 4.000.000 4.000.000 4.150.000
(2130) 2130-20-0003 Spodbujanje internacionalizacije 01.01.2020 31.12.2024 18.109.208 5,4% 2.989.208 2.970.000 4.000.000 4.000.000 4.150.000
PVProračunski viri 2.989.208 2.970.000 4.000.000 4.000.000 4.150.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.989.208 2.970.000 4.000.000 4.000.000 4.150.000
Stran 198 od 269 v EUR
140403 Spodbujanje izvoza 10.837.314 20.937.314 20.560.114 0 0
Ukrepi     10.837.314 20.937.314 20.560.114 0 0
(1611) 1611-11-0026 Financ.in uradna podpora internacionalizaciji 01.01.2011 31.12.2022 114.911.742 55,8% 10.837.314 20.937.314 20.560.114 0 0
PVProračunski viri 10.837.314 20.937.314 20.560.114 0 0
1611 Ministrstvo za finance 10.837.314 20.937.314 20.560.114 0 0
1405 Podpora razvoja turizma 18.727.336 21.005.424 22.057.424 11.504.120 58.634.120
140501 Zagotavljanje ugodnega okolja za razvoj turizma 505.000 510.000 150.000 0 30.000
2130-16-S006 Trajnostni turizem 505.000 510.000 150.000 0 30.000
 EP (2130) 2130-16-0010 Trajnostni razvoj turizma 01.01.2016 31.12.2026 1.195.000 0,0% 505.000 510.000 150.000 0 30.000
PVProračunski viri 505.000 510.000 150.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 505.000 510.000 150.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 0 0 30.000
140502 Učinkovito trženje in promocija Slovenije 18.222.336 20.495.424 21.907.424 11.504.120 58.604.120
2130-16-S005 Javna a gencija STO 2.450.000 2.500.000 2.500.000 0 19.100.000
(2130) 2130-16-0012 Delovanje javne agencije STO 01.01.2016 31.12.2030 35.537.050 33.000.000 30,2% 2.450.000 2.500.000 2.500.000 0 19.100.000
PVProračunski viri 2.450.000 2.500.000 2.500.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.450.000 2.500.000 2.500.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 0 0 19.100.000
Ukrepi     15.772.336 17.995.424 19.407.424 11.504.120 39.504.120
(2130) 2111-11-0023 Človeški viri, inovativnost in medn. sodelovanje 01.01.2011 31.12.2022 939.671 68,1% 100.000 110.000 120.000 0 0
PVProračunski viri 100.000 110.000 120.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.000 110.000 120.000 0 0
(2130) 2111-11-0030 Zagotavljanje informacij v podporo razvoju turizma 01.01.2011 31.12.2022 419.814 67,8% 45.000 45.000 45.000 0 0
PVProračunski viri 45.000 45.000 45.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.000 45.000 45.000 0 0
(2130) 2130-16-1202 Program dela Kobilarne Lipica 01.01.2016 31.12.2030 57.059.267 24,5% 4.546.792 6.000.000 7.000.000 0 28.000.000
PVProračunski viri 4.546.792 6.000.000 7.000.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 4.546.792 6.000.000 7.000.000 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 0 0 0 28.000.000
2341 KOBILARNA LIPICA LIPICA 5, SEŽANA 0 0 0 0 28.000.000
(2130) 2130-20-0008 Dvig konkuren čnosti in prepoznavnosti slo. turizma 01.01.2020 31.12.2024 58.171.632 5,0% 11.080.544 11.840.424 12.242.424 11.504.120 11.504.120
PVProračunski viri 11.080.544 11.840.424 12.242.424 11.504.120 11.504.120
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 11.080.544 11.840.424 12.242.424 11.504.120 11.504.120
1406 Podpora prestrukturiranju finan čnih in nefinan čnih družb 235.099.227 434.495.700 471.580.367 17.650.000 60.600.000
140602 Poroštva in jamstva 4.300.000 101.940.000 235.771.667 0 0
Ukrepi     4.300.000 101.940.000 235.771.667 0 0
(1611) 1611-11-0001 Poroštva in jamstva 01.01.2011 31.12.2022 887.644.792 61,5% 4.300.000 101.940.000 235.771.667 0 0
PVProračunski viri 4.300.000 101.940.000 235.771.667 0 0
1611 Ministrstvo za finance 4.300.000 101.940.000 235.771.667 0 0
140603 Upravljanje s finan čnim premoženjem 222.608.650 324.350.000 228.250.000 17.100.000 59.500.000
Ukrepi     222.608.650 324.350.000 228.250.000 17.100.000 59.500.000
(1611) 1611-11-0002 Pridobivanje, pove čanje in zmanjšanje FPRS 01.01.2011 31.12.2022 5.430.263.077 92,5% 164.000.000 143.000.000 104.000.000 0 0
PVProračunski viri 164.000.000 143.000.000 104.000.000 0 0
1611 Ministrstvo za finance 164.000.000 143.000.000 104.000.000 0 0
(1611) 1611-11-0003 Lastninjenje podjetij 01.01.2011 31.12.2022 3.790.774 78,5% 302.000 350.000 350.000 0 0
PVProračunski viri 302.000 350.000 350.000 0 0
1611 Ministrstvo za finance 302.000 350.000 350.000 0 0
(1611) 1611-19-0002 Povečanje kapitala 2TDK 01.01.2019 31.12.2026 495.806.650 13,8% 58.306.650 181.000.000 123.900.000 17.100.000 59.500.000
PVProračunski viri 58.306.650 181.000.000 123.900.000 17.100.000 59.500.000
1611 Ministrstvo za finance 58.306.650 181.000.000 123.900.000 17.100.000 59.500.000
140604 Reševanje in prestrukturiranje podjetij v tež avah 7.008.700 7.008.700 7.008.700 0 0
Ukrepi     7.008.700 7.008.700 7.008.700 0 0
(2130) 2130-18-0004 Reševanje gospodarskih družb in zadrug 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 24.733.908 17,1% 7.008.700 7.008.700 7.008.700 0 0
PVProračunski viri 7.008.700 7.008.700 7.008.700 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 7.008.700 7.008.700 7.008.700 0 0
140605 Rudniki in sanacija rudar ske škode 1.181.877 1.197.000 550.000 550.000 1.100.000
2130-13-S003 Zapiran je rudnikov in sanaci ja rudarske škode 500.000 500.000 550.000 550.000 1.100.000
(2130) 2130-18-0003 Monitoring in vzdrževanje rudnikov 2018-2021 21.08.2017 31.12.2021 2.018.068 2.200.000 66,3% 500.000 500.000 0 0 0
PVProračunski viri 500.000 500.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 500.000 500.000 0 0 0
Stran 199 od 269 v EUR
(2130) 2130-20-8135 Monitoring in vzdrževanje rudnikov 2022-2025 06.08.2020 31.12.2025 2.200.000 2.200.000 0,0% 0 0 550.000 550.000 1.100.000
PVProračunski viri 0 0 550.000 550.000 1.100.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 0 550.000 550.000 1.100.000
2330-13-S018 Rudnik Žirovski vrh 681.877 697.000 0 0 0
(2550) 2550-18-0028 Aktivnosti zapiranja Rudnika Žirovski vrh 21.06.2018 31.12.2021 3.114.058 3.114.058 71,2% 681.877 697.000 0 0 0
PVProračunski viri 681.877 697.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 681.877 697.000 0 0 0
15VAROVANJE OKOLJA IN OKOLJSKA INFRASTRUKTURA 669.384.093 618.820.991 469.729.492 230.329.309 155.842.441
1501 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju okoljske 
politike263.739.031 222.946.634 144.619.245 44.852.941 14.629.770
150101 Horizontalni ukrepi varstva okolja 6.399.020 5.205.189 2.605.358 2.401.306 1.409.195
2550-15-S001 Sofinanciran je LIFE+ pro jektov 5.976.350 4.638.160 2.099.478 2.103.298 779.195
 EP (2550) 2550-20-0006 Life narava in okolje 01.01.2020 31.12.2023 1.415.319 0,0% 0 328.692 126.627 960.000 0
PVProračunski viri 0 328.692 126.627 960.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 328.692 126.627 960.000 0
(2550) 2550-15-0009 LIFEGENMON 30.06.2014 30.09.2021 5.437.203 5.484.162 51,9% 2.566.881 48.743 0 0 0
PVProračunski viri 97.488 48.743 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 97.488 48.743 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 699.898 0 0 0 0
2342 ZAVOD ZA GOZDOVE SLOVENIJE LJUBLJANA 145.529 0 0 0 0
3477 GOZDARSKI INŠTITUT SLOVENIJE 554.369 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.769.495 0 0 0 0
(2550) 2550-16-0016 Life Upravljanje z e-odpadki 16.12.2015 31.01.2021 1.785.304 1.795.765 61,9% 35.988 668.973 0 0 0
PVProračunski viri 25.527 25.527 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 25.527 25.527 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.461 643.446 0 0 0
(2550) 2550-16-0017 Življenje traviš čem 31.10.2015 31.01.2021 3.868.981 3.898.582 72,0% 205.589 1.052.046 0 0 0
PVProračunski viri 174.865 174.865 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 174.865 174.865 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 27.588 0 0 0 0
2348 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE KMETIJSKO GOZDARSKI ZAVOD PTUJ 3.592 0 0 0 0
2544 ZAVOD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA VARSTVO NARAVE 23.996 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.136 877.181 0 0 0
(2550) 2550-17-0002 LIFE ARTEMIS 04.07.2016 15.01.2021 1.091.453 1.091.953 87,3% 138.756 20.278 0 0 0
PVProračunski viri 20.278 20.278 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 20.278 20.278 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 37.901 0 0 0 0
2342 ZAVOD ZA GOZDOVE SLOVENIJE LJUBLJANA 9.153 0 0 0 0
2544 ZAVOD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA VARSTVO NARAVE 11.913 0 0 0 0
3477 GOZDARSKI INŠTITUT SLOVENIJE 16.836 0 0 0 0
PPUO Občine 10.000 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 10.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 70.577 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0007 LIFE NATURAVIVA 29.05.2017 28.02.2023 2.082.089 2.482.242 28,3% 498.486 498.487 498.486 47.384 0
PVProračunski viri 50.950 50.951 50.950 47.384 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 50.950 50.951 50.950 47.384 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 124.742 124.742 124.742 0 0
2345 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE 2.982 2.982 2.982 0 0
2534 JAVNI ZAVOD KRAJINSKI PARK LJUBLJANSKO BARJE 10.179 10.179 10.179 0 0
2541 KOZJANSKI PARK 16.181 16.181 16.181 0 0
2542 TRIGLAVSKI NARODNI PARK 12.374 12.374 12.374 0 0
3446 NACIONALNI INŠTITUT ZA BIOLOGIJO NATIONAL INSTITUTE OF BIOLOGY 50.535 50.535 50.535 0 0
3449 NOTRANJSKI REGIJSKI PARK 9.562 9.562 9.562 0 0
3827 JAVNI ZAVOD KRAJINSKI PARK GORI ČKO 11.759 11.759 11.759 0 0
7035 GRM NOVO MESTO - CENTER BIOTEHNIKE IN TURIZMA 6.782 6.782 6.782 0 0
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 4.388 4.388 4.388 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 322.794 322.794 322.794 0 0
(2550) 2550-18-0008 LIFE STRŽEN 06.06.2017 28.02.2023 3.444.589 3.863.248 43,2% 1.197.227 406.660 414.155 144.344 0
PVProračunski viri 206.944 206.945 206.945 144.344 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 206.944 206.945 206.945 144.344 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 26.707 13.354 13.354 0 0
2544 ZAVOD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA VARSTVO NARAVE 2.100 1.050 1.050 0 0
3449 NOTRANJSKI REGIJSKI PARK 22.907 11.454 11.454 0 0
3453 ZAVOD ZA RIBIŠTVO SLOVENIJE 1.700 850 850 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 963.576 186.361 193.856 0 0
Stran 200 od 269 v EUR
(2550) 2550-18-0009 LIFE for Lasca 31.05.2017 31.12.2022 2.208.789 2.223.788 60,6% 185.371 619.616 65.545 0 0
PVProračunski viri 65.545 65.546 65.545 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 15.000 15.000 15.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 50.545 50.546 50.545 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 107.826 139.722 0 0 0
3453 ZAVOD ZA RIBIŠTVO SLOVENIJE 107.826 139.722 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.000 414.348 0 0 0
(2550) 2550-18-0010 LIFE Lynx - reševanje risa pred izumrtjem 07.06.2017 31.03.2024 6.827.330 6.829.377 32,8% 1.080.850 994.665 994.665 951.570 779.195
PVProračunski viri 216.341 216.342 216.342 216.341 216.341
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 216.341 216.342 216.342 216.341 216.341
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 77.175 71.627 71.627 68.853 57.755
2342 ZAVOD ZA GOZDOVE SLOVENIJE LJUBLJANA 44.517 41.314 41.314 39.712 33.304
2544 ZAVOD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA VARSTVO NARAVE 1.484 1.377 1.377 1.324 1.111
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 31.174 28.936 28.936 27.817 23.340
SOVDrugi sovlagatelji 787.334 706.696 706.696 666.376 505.099
(2550) 2550-18-0011 ECOLEX LIFE 17.05.2017 01.07.2020 1.173.716 1.303.848 100,0% 67.201 0 0 0 0
PVProračunski viri 67.201 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 67.201 0 0 0 0
2550-19-S001 Ciljni raziskovalni pro jekti-okol je 184.337 274.731 213.582 83.008 200.000
 EP (2550) 2550-20-0041 Ciljni raziskovalni projekti - okolje 04.08.2020 31.12.2027 281.255 0,0% 0 0 31.255 50.000 200.000
PVProračunski viri 0 0 31.255 50.000 200.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 0 31.255 50.000 200.000
(2550) 2550-19-0045 Monitoring prenašalcev vektorskih bolezni (CRP) 02.07.2019 30.04.2023 450.000 450.000 7,7% 114.822 155.984 140.283 33.008 0
PVProračunski viri 15.000 15.000 15.000 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 15.000 15.000 15.000 0 0
SKL Proračunski skladi 86.992 120.000 120.000 33.008 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 12.830 20.984 5.283 0 0
RESEARCH AGENCY12.830 20.984 5.283 0 0
(2550) 2550-19-0046 Zasnova monitoringa divjih opraševalcev (CRP) 02.07.2019 31.12.2022 149.980 149.979 8,6% 27.631 70.469 42.044 0 0
PVProračunski viri 6.250 35.500 33.240 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 23.000 14.495 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 6.250 12.500 18.745 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 21.381 34.969 8.804 0 0
RESEARCH AGENCY21.381 34.969 8.804 0 0
(2550) 2550-19-0048 Določitev virov Pb v Zgornji Mežiški dolini (CRP) 01.07.2019 31.12.2021 100.000 100.000 13,8% 41.884 48.278 0 0 0
PVProračunski viri 20.500 29.500 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 12.500 12.500 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 8.000 17.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 21.384 18.778 0 0 0
RESEARCH AGENCY21.384 18.778 0 0 0
Ukrepi     238.332 292.298 292.298 215.000 430.000
(2550) 2511-11-0038 Celovite presoje vplivov na okolje 01.01.2011 31.12.2025 557.353 72,7% 4.724 30.000 30.000 30.000 60.000
PVProračunski viri 4.724 30.000 30.000 30.000 60.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 4.724 30.000 30.000 30.000 60.000
(2550) 2511-11-0039 Čezmejne presoje vplivov na okolje 01.01.2011 31.12.2025 810.057 81,2% 25.706 30.000 30.000 30.000 60.000
PVProračunski viri 25.706 30.000 30.000 30.000 60.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 25.706 30.000 30.000 30.000 60.000
(2550) 2511-11-0040 Raziskave v okviru Ciljnih raziskovalnih programov 01.01.2011 31.12.2020 455.000 100,0% 31.250 0 0 0 0
PVProračunski viri 31.250 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 31.250 0 0 0 0
(2550) 2511-11-0041 Podlage za pripravo predpisov s podro čja okolja 01.01.2011 31.12.2025 2.643.169 67,3% 138.853 194.498 194.498 155.000 310.000
PVProračunski viri 138.853 194.498 194.498 155.000 310.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 138.853 194.498 194.498 155.000 310.000
(2550) 2511-11-0043 Sofinanciranje dela nevladnih organizacij 01.01.2011 31.12.2022 1.206.181 92,9% 37.800 37.800 37.800 0 0
PVProračunski viri 37.800 37.800 37.800 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 37.800 37.800 37.800 0 0
150102 Prilagajanje podnebnim spremembam 209.073.025 166.822.362 94.456.976 23.484.083 8.349.426
1541-15-S013 Prilagajanje podnebnim spremembam 4.884.609 12.321.482 17.005.421 4.759.347 0
 EP (1541) 1541-15-0012 Prilagajanje podnebnim spremembam 16.12.2014 31.12.2023 7.906.862 0,0% 20.002 2.505.519 4.375.002 1.006.338 0
PVProračunski viri 20.002 2.505.519 4.375.002 1.006.338 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 20.000 2.505.517 4.375.000 1.006.336 0
Stran 201 od 269 v EUR
(2555) 2555-18-0003 Poplavna varnost Drava-obmo čje Meže z Mislinjo 04.09.2017 31.12.2023 22.338.037 22.347.565 36,0% 4.393.178 6.025.455 5.003.010 1.425.426 0
PVProračunski viri 4.393.178 6.025.455 5.003.010 1.425.426 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 4.393.178 6.025.455 5.003.010 1.425.426 0
(2555) 2555-20-0013 Poplavna varnost Drave-obmo čje Ptujska Drava 14.06.2019 31.12.2023 14.216.929 14.802.648 0,0% 471.430 3.790.508 7.627.409 2.327.583 0
PVProračunski viri 196.430 3.515.508 7.627.409 2.327.583 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 196.430 3.515.508 7.627.409 2.327.583 0
SKL Proračunski skladi 275.000 275.000 0 0 0
2330-13-S020 Projekti skl. za podn. spremembe 140.025.576 90.420.880 21.691.555 18.224.736 8.349.426
 EP (2550) 2550-17-0003 Poraba sredstev Sklada za podnebne spremembe 01.01.2017 31.12.2023 151.876.573 0,0% 92.724.787 57.151.786 1.000.000 1.000.000 0
SKL Proračunski skladi 92.724.787 57.151.786 1.000.000 1.000.000 0
(2550) 2550-17-0006 LIFE ViVa CCAdapt projekt 16.05.2015 30.11.2022 173.506 173.506 64,6% 18.722 0 61.350 0 0
SKL Proračunski skladi 18.722 0 61.350 0 0
(2550) 2550-17-0010 Trajnostna mobilnost v obmo čjih ohranjanja narave 08.03.2017 31.12.2020 5.141.936 6.126.049 40,5% 3.416.756 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 3.416.756 0 0 0 0
(2550) 2550-17-0020 Nakup okolju prijaznih komunalnih vozil 08.03.2017 31.12.2021 694.720 694.720 13,6% 100.000 500.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 100.000 500.000 0 0 0
(2550) 2550-17-0021 Zamenjava starih kurilnih naprav z novimi 08.03.2017 31.12.2023 87.517.354 89.517.354 42,7% 18.000.000 18.000.000 13.000.000 13.000.000 0
SKL Proračunski skladi 18.000.000 18.000.000 13.000.000 13.000.000 0
(2550) 2550-17-0022 Naložbe v ve čjo energijsko u činkovitost stan.stavb 08.03.2017 31.12.2020 1.604.446 1.604.446 91,2% 155.939 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 155.939 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0030 LIFE, Podnebna pot 2050 30.05.2017 31.12.2021 1.098.031 1.722.795 83,8% 154.027 515.078 0 0 0
SKL Proračunski skladi 119.721 103.163 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 29.741 95.459 0 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 19.800 65.636 0 0 0
3461 INŠTITUT ZA EKONOMSKA RAZISKOVANJA, LJUBLJANA 4.863 14.590 0 0 0
3477 GOZDARSKI INŠTITUT SLOVENIJE 4.091 12.272 0 0 0
3482 KMETIJSKI INŠTITUT SLOVENIJE 987 2.961 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.566 316.456 0 0 0
(2550) 2550-18-0031 Prenova in posodobitev informacijskega sistema SA 30.07.2018 31.12.2021 250.000 250.000 78,0% 95.000 10.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 95.000 10.000 0 0 0
(2550) 2550-19-0012 Nakup novih vozil za prevoz potnikov 03.01.2019 31.12.2021 6.000.000 6.000.000 0,7% 1.000.000 5.000.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.000.000 5.000.000 0 0 0
(2550) 2550-19-0013 Trajnostna lesena gradnja 04.01.2019 31.12.2022 1.600.000 1.600.000 0,0% 100.000 300.000 1.200.000 0 0
SKL Proračunski skladi 100.000 300.000 1.200.000 0 0
(2550) 2550-19-0022 Mokrišča v KP Strunjanske soline 07.01.2019 31.12.2020 660.045 660.068 4,0% 652.127 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 652.127 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0039 LIFE Poskrbimo za podnebje 20.12.2018 31.12.2027 26.351.055 27.184.629 4,7% 4.432.204 4.437.754 4.430.205 4.224.736 8.349.426
PVProračunski viri 581.082 632.067 624.517 634.207 1.860.833
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 144.547 182.959 166.267 166.567 419.463
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 436.535 449.108 458.250 467.640 1.441.370
SKL Proračunski skladi 3.000.000 2.999.999 3.000.000 2.789.500 4.106.951
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 410.354 377.816 377.816 369.512 1.088.013
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 140.228 130.308 130.308 120.201 349.352
BUILDING AND CIVIL ENGINEERING INSTITUTE25.990 24.697 24.697 26.871 76.758
3473 ZNANSTVENORAZISKOVALNI CENTER SLOVEN SKE AKADEMIJE ZNANOSTI IN UMETNOSTI 
SCIENTIFIC RESEARCH CENTRE OF THE SLOVENIAN ACADEMY OF SCIENCES AND ARTS43.878 50.650 50.650 49.820 144.460
3477 GOZDARSKI INŠTITUT SLOVENIJE 91.158 65.892 65.892 65.892 197.676
3478 URBANISTI ČNI INŠTITUT REPUBLIKE SLOVENIJE 54.618 54.568 54.568 54.778 163.913
7090 UNIVERZA V MARIBORU 34.712 34.062 34.062 34.312 102.937
9603 EKO SKLAD, SLOVENSKI OKOLJSKI JAVNI SKLAD 19.769 17.639 17.639 17.638 52.917
SOVDrugi sovlagatelji 440.768 427.872 427.872 431.517 1.293.630
(2550) 2550-19-0040 Aktivnosti zmanjševanja energetske revš čine 16.04.2019 31.05.2020 86.785 96.850 54,7% 80.430 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 80.430 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0042 Kolesarska pot Murska Sobota - Raki čan 14.03.2019 31.12.2020 276.194 276.850 0,0% 276.194 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 181.111 0 0 0 0
PPUO Občine 95.083 0 0 0 0
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 95.083 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0044 Površine za pešce in kolesarje-Ajdovš čina 08.06.2018 31.12.2021 1.177.399 1.207.289 2,5% 429.561 717.948 0 0 0
SKL Proračunski skladi 0 665.948 0 0 0
PPUO Občine 429.561 52.000 0 0 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 429.561 52.000 0 0 0
(2550) 2550-20-0008 Spodbude podjetjem-naložbe v trajnostno mobilnost 13.08.2019 31.12.2020 650.000 650.000 0,0% 650.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 130.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 520.000 0 0 0 0
Stran 202 od 269 v EUR
(2550) 2550-20-0009 Spodbude podjetjem za nizkooglji čni razvoj 06.08.2019 31.12.2022 20.000.000 20.000.000 0,0% 16.500.000 1.500.000 2.000.000 0 0
SKL Proračunski skladi 500.000 1.500.000 2.000.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 16.000.000 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0010 Nakup elektri čnega vlaka v Arboretumu Vol čji potok 06.12.2019 31.12.2020 346.300 346.300 0,0% 346.300 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 311.670 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 34.630 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0011 Nadhod Sonce Rogaška Slatina 15.02.2019 31.12.2021 1.477.300 1.477.300 0,0% 74.400 1.306.364 0 0 0
SKL Proračunski skladi 0 1.192.205 0 0 0
PPUO Občine 74.400 114.159 0 0 0
7606 OBČINA ROGAŠKA SLATINA 74.400 114.159 0 0 0
(2550) 2550-20-0019 Ureditev kolesarske poti-Grajska in Ciril Metodova 12.11.2019 30.09.2021 264.083 264.083 0,0% 0 264.083 0 0 0
SKL Proračunski skladi 0 95.653 0 0 0
PPUO Občine 0 168.430 0 0 0
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 0 168.430 0 0 0
(2550) 2550-20-0020 Povezovalna kolesarska pot-Solkanski športni park 29.03.2019 31.08.2021 589.144 589.144 0,0% 165.480 373.248 0 0 0
SKL Proračunski skladi 0 139.854 0 0 0
PPUO Občine 165.480 233.394 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 165.480 233.394 0 0 0
(2550) 2550-20-0029 Sistem izposoje javnih e-koles 15.04.2019 31.12.2021 351.665 351.665 0,0% 286.665 52.800 0 0 0
SKL Proračunski skladi 165.981 34.623 0 0 0
PPUO Občine 120.684 18.177 0 0 0
7642 OBČINA ZAGORJE OB SAVI 120.684 18.177 0 0 0
(2550) 2550-20-0030 Kolesarska pot med Vrtojbensko cesto in obvoznico 12.11.2015 31.05.2021 227.958 227.958 0,0% 50.088 158.740 0 0 0
SKL Proračunski skladi 0 143.678 0 0 0
PPUO Občine 50.088 15.062 0 0 0
7584 OBČINA ŠEMPETER - VRTOJBA 50.088 15.062 0 0 0
(2550) 2550-20-0031 Kolesarska steza ob ulici 9. septembra 17.12.2018 30.04.2021 201.440 201.440 0,0% 66.896 133.079 0 0 0
SKL Proračunski skladi 0 122.958 0 0 0
PPUO Občine 66.896 10.121 0 0 0
7584 OBČINA ŠEMPETER - VRTOJBA 66.896 10.121 0 0 0
(2550) 2550-20-0038 Kolesarska povezava Brode-Gabrk v Poljanski dolini 27.05.2020 31.12.2020 250.000 250.000 0,0% 250.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 163.012 0 0 0 0
PPUO Občine 86.988 0 0 0 0
7622 OBČINA ŠKOFJA LOKA 86.988 0 0 0 0
Ukrepi     64.162.840 64.080.000 55.760.000 500.000 0
(2550) 2330-13-0014 Stroški trgovanja z emisijskimi kuponi 01.01.2013 31.12.2022 253.112 75,0% 30.000 30.000 30.000 0 0
SKL Proračunski skladi 30.000 30.000 30.000 0 0
(2550) 2550-15-0001 Prodaja emisijskih kuponov na dražbi 01.01.2015 31.12.2022 383.517.835 64,4% 60.000.000 60.000.000 55.000.000 0 0
PVProračunski viri 60.000.000 60.000.000 55.000.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 60.000.000 60.000.000 55.000.000 0 0
(2550) 2550-16-0004 Priprava dokumentov na podro čju podnebnih sprememb 01.01.2016 31.12.2022 75.675 20,7% 0 30.000 30.000 0 0
PVProračunski viri 0 30.000 30.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 30.000 30.000 0 0
(2550) 2550-17-0004 Stroški Ekosklada (Sklad za podnebne spremembe) 01.01.2017 31.12.2023 3.272.417 54,7% 630.000 500.000 500.000 300.000 0
SKL Proračunski skladi 630.000 500.000 500.000 300.000 0
(2550) 2550-17-0009 Nevladne organizacije - podnebne spremembe 01.01.2017 31.12.2021 1.193.352 64,6% 202.840 220.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 202.840 220.000 0 0 0
(2550) 2550-17-0036 Tehnična pomoč 01.07.2017 31.12.2021 7.698.092 25,4% 3.100.000 3.100.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 3.100.000 3.100.000 0 0 0
(2550) 2550-19-0016 Podpora NVO in širši družbi - podnebne spremembe 03.01.2019 31.12.2023 800.000 15,0% 200.000 200.000 200.000 200.000 0
SKL Proračunski skladi 200.000 200.000 200.000 200.000 0
150103 Spremljanje stanja okolja in hidrolo ška dejavnost 5.852.337 5.630.126 5.068.842 2.272.045 46.569
2334-13-S005 Spreml janje stan ja okol ja 3.966.885 3.650.126 3.093.842 2.272.045 46.569
 EP (2551) 2551-18-0001 EU centr. programi in teritorialno sodelovanje 01.01.2018 31.12.2023 2.708.772 0,0% 0 957.961 1.042.128 708.683 0
PVProračunski viri 0 957.961 1.042.128 708.683 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 0 957.961 1.042.128 708.683 0
(2551) 2551-17-0006 Kakovost zraka v Padski nižini in Sloveniji 23.01.2017 31.05.2024 14.809.398 14.824.969 45,0% 2.844.341 1.697.715 2.048.687 1.563.362 46.569
PVProračunski viri 88.443 67.498 72.357 66.430 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 88.443 67.498 72.357 66.430 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.755.898 1.630.217 1.976.330 1.496.932 46.569
(2551) 2551-18-0002 Harmonizacija podatkov o onesnaženosti morja 14.12.2017 30.06.2020 1.288.081 1.290.979 100,0% 10.078 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.078 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 10.078 0 0 0 0
Stran 203 od 269 v EUR
(2551) 2551-18-0003 Upravljanje z viharji na morju 19.12.2017 31.03.2020 1.389.118 1.405.787 99,4% 13.982 0 0 0 0
PVProračunski viri 13.982 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 13.982 0 0 0 0
(2551) 2551-18-0005 Vrednotenje ekološkega stanja v jezerih in rekah 29.05.2018 14.10.2021 1.800.974 1.804.495 96,9% 43.000 35.354 0 0 0
PVProračunski viri 43.000 35.354 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 43.000 35.354 0 0 0
(2551) 2551-19-0001 Zelena infrastruktura - GREVISLIN 20.11.2018 31.01.2022 2.936.167 2.940.033 36,3% 956.136 949.096 3.027 0 0
PVProračunski viri 76.645 69.605 3.027 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 76.645 69.605 3.027 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 116.549 116.550 0 0 0
2350 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE KMETIJSKO GOZDARSKI ZAVOD NOVA GORICA 39.216 39.216 0 0 0
3440 INŠTITUT ZA VODE REPUBLIKE SLOVENIJE PREVOD V ANGL: INSTITUT FOR WATER OF THE 
REPUBLIC OF SLOVENIA77.333 77.334 0 0 0
PPUO Občine 283.006 283.005 0 0 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 95.850 95.850 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 147.940 147.939 0 0 0
7594 OBČINA POSTOJNA 39.216 39.216 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 479.936 479.936 0 0 0
(2551) 2551-19-0002 Opozarjanje na vremenske nevarnosti v JV Evropi 18.07.2019 31.01.2021 112.438 110.372 53,0% 99.349 10.000 0 0 0
PVProračunski viri 80.435 10.000 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 80.435 10.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 18.914 0 0 0 0
Ukrepi     1.885.451 1.980.000 1.975.000 0 0
(2551) 2523-11-0008 Odločanje v upravnih postopkih 01.01.2011 31.12.2022 3.894.696 97,5% 50.000 45.000 45.000 0 0
PVProračunski viri 50.000 45.000 45.000 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 50.000 45.000 45.000 0 0
(2551) 2523-11-0014 Analiziranje in ocenjevanje kakovosti okolja 01.01.2011 31.12.2022 15.884.002 79,1% 1.220.451 1.275.000 1.280.000 0 0
PVProračunski viri 1.220.451 1.275.000 1.280.000 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 1.220.451 1.275.000 1.280.000 0 0
(2551) 2523-11-0021 Spremljanje in napovedovanje hidroloških veli čin 01.01.2011 31.12.2022 10.352.489 84,5% 615.000 660.000 650.000 0 0
PVProračunski viri 615.000 660.000 650.000 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 615.000 660.000 650.000 0 0
150104 Spremljanje in napovedovanja vremena in podnebja 7.080.130 6.575.783 3.281.523 1.030.000 2.110.000
2334-13-S003 Ponudba posebnih meteoroloških informaci j 3.643.926 3.565.462 1.024.523 810.000 1.890.000
(2551) 2551-17-0002 Storitve za uporabnike v obdobju 2017-2020 13.07.2016 31.12.2021 2.817.894 2.400.000 31,9% 937.898 1.175.430 0 0 0
PVProračunski viri 937.898 1.175.430 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 937.898 1.175.430 0 0 0
(2551) 2551-17-0005 EUMETSAT Satelitska analiza tal 01.02.2017 31.03.2022 10.452.314 10.416.546 54,8% 2.092.827 2.120.827 524.523 0 0
PVProračunski viri 55.000 83.000 14.999 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 55.000 83.000 14.999 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.037.827 2.037.827 509.524 0 0
(2551) 2551-18-0004 Zmanjšanje tveganj zaradi dežja in snega 25.04.2018 31.05.2021 1.474.059 1.572.136 47,7% 613.201 269.205 0 0 0
PVProračunski viri 169.200 101.495 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 169.200 101.495 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 93.438 35.294 0 0 0
SCIENTIFIC RESEARCH CENTRE OF THE SLOVENIAN ACADEMY OF SCIENCES AND ARTS47.263 17.852 0 0 0
7090 UNIVERZA V MARIBORU 46.175 17.441 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 350.563 132.416 0 0 0
(2551) 2551-20-0005 Storitve za uporabnike 2022-2025 31.07.2020 31.12.2025 3.200.000 3.200.000 0,0% 0 0 500.000 810.000 1.890.000
PVProračunski viri 0 0 500.000 810.000 1.890.000
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 0 0 500.000 810.000 1.890.000
2334-13-S006 Letalska meteorolo gija 1.000.662 242.321 240.000 220.000 220.000
(2551) 2551-17-0003 Letalska meteorologija 14.07.2016 31.12.2020 741.629 760.000 87,6% 160.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 160.000 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 160.000 0 0 0 0
(2551) 2551-17-0009 Napovedi za splošno letalstvo 25.09.2017 31.01.2021 1.946.233 1.949.000 56,1% 840.662 32.321 0 0 0
PVProračunski viri 35.000 32.321 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 35.000 32.321 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 805.662 0 0 0 0
(2551) 2551-20-0002 Letalska meteorologija 2021-2024 08.08.2019 31.12.2024 890.000 880.000 0,0% 0 210.000 240.000 220.000 220.000
PVProračunski viri 0 210.000 240.000 220.000 220.000
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 0 210.000 240.000 220.000 220.000
Stran 204 od 269 v EUR
2334-13-S007 Center za upravl janje s sušo v JV Evropi 797.542 928.000 251.000 0 0
(2551) 2551-17-0008 EUMETSAT MSAT satelitski monitoring ozra čja 19.05.2017 30.08.2020 70.000 70.000 96,9% 8.741 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.741 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 8.741 0 0 0 0
(2551) 2551-20-0003 Alpski observatorij za sušo 10.12.2019 30.06.2022 1.967.801 1.961.925 1,0% 788.801 928.000 251.000 0 0
PVProračunski viri 49.000 73.000 61.000 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 49.000 73.000 61.000 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 43.112 50.000 10.000 0 0
2347 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE KMETIJSKO GOZDARSKI ZAVOD MARIBOR 43.112 50.000 10.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 696.689 805.000 180.000 0 0
Ukrepi     1.638.000 1.840.000 1.766.000 0 0
(2551) 2523-11-0019 Spremljanje in napovedovanje vremena in podnebja 01.01.2011 31.12.2022 21.769.806 79,6% 1.638.000 1.840.000 1.766.000 0 0
PVProračunski viri 1.638.000 1.840.000 1.766.000 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 1.638.000 1.840.000 1.766.000 0 0
150105 Spremljanje potresne dejavnosti 66.299 56.000 56.000 0 0
2334-13-S004 Lastna de javnost - seizmolo gija 20.299 0 0 0 0
(2551) 2523-11-0018 Ponudba posebnih seizmoloških informacij 01.01.2011 31.12.2020 171.675 182.234 89,2% 20.299 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.299 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 20.299 0 0 0 0
Ukrepi     46.000 56.000 56.000 0 0
(2551) 2523-11-0020 Spremljanje potresne dejavnosti 01.01.2011 31.12.2022 2.349.367 94,2% 46.000 56.000 56.000 0 0
PVProračunski viri 46.000 56.000 56.000 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 46.000 56.000 56.000 0 0
150106 Podporne dejavnosti na podro čju okoljske politike 34.733.100 38.648.273 39.150.546 15.665.507 2.714.579
2330-13-S015 Podporne de javnosti na podro čju okol jske politike 172.488 664.066 1.040.602 914.474 1.852.979
 EP (2550) 2550-20-0043 Vizija Pohorje 2030 17.07.2020 31.01.2026 4.091.030 0,0% 0 429.103 904.474 904.474 1.852.979
PVProračunski viri 0 429.103 904.474 904.474 1.852.979
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 429.103 904.474 904.474 1.852.979
 EP (2550) 2550-20-0044 Investicije Inštituta za vode Republike Slovenije 07.08.2020 31.12.2023 30.000 0,0% 0 10.000 10.000 10.000 0
PVProračunski viri 0 10.000 10.000 10.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 10.000 10.000 10.000 0
(2550) 2550-17-0015 Nadgradnja aplikacije in podatkovne zbirke EviDim 13.04.2017 31.12.2022 276.864 295.754 70,7% 1.200 40.000 40.000 0 0
PVProračunski viri 1.200 40.000 40.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.200 40.000 40.000 0 0
(2550) 2550-19-0017 Investicije in inv. vzdrževanje osnovnih sredstev 16.01.2019 31.12.2022 262.979 222.080 22,8% 61.253 113.684 50.000 0 0
PVProračunski viri 61.253 113.684 50.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 61.253 113.684 50.000 0 0
(2550) 2550-19-0018 Nadgradnja in vzdr. programske in licen čne opreme 16.01.2019 31.12.2022 368.895 411.824 57,2% 110.035 71.279 36.128 0 0
PVProračunski viri 110.035 71.279 36.128 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 110.035 71.279 36.128 0 0
2334-13-S001 Investici jsko-informaci jska podpora 1.301.827 2.077.837 1.516.600 280.000 420.000
(2551) 2551-17-0001 Investicijsko-informacijska podpora ARSO 2017-2020 13.07.2016 31.12.2020 4.678.277 4.128.640 87,6% 993.061 0 0 0 0
PVProračunski viri 993.061 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 993.061 0 0 0 0
(2551) 2551-17-0007 Informacijski sistem OKOLJE 1.1 06.03.2017 31.12.2020 2.229.364 2.499.970 86,2% 308.766 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 308.766 0 0 0 0
(2551) 2551-20-0001 Investicijsko-informacijska podpora ARSO 2021-2024 07.08.2019 31.12.2024 4.294.437 4.755.466 0,0% 0 2.077.837 1.516.600 280.000 420.000
PVProračunski viri 0 2.077.837 1.516.600 280.000 420.000
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 0 2.077.837 1.516.600 280.000 420.000
2555-16-S001 Informaci jsko investici jska podpora Direkci je 124.230 434.006 463.966 624.100 441.600
(2555) 2555-16-0003 Informacijsko investicijska podpora Direkcije 20.08.2015 31.12.2020 1.886.779 1.962.373 97,9% 124.230 0 0 0 0
PVProračunski viri 124.230 0 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 124.230 0 0 0 0
(2555) 2555-20-0015 Informacijsko investicijska podpora Direkcije 01.01.2021 31.12.2024 1.963.672 1.960.700 0,0% 0 434.006 463.966 624.100 441.600
PVProračunski viri 0 434.006 463.966 624.100 441.600
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 0 434.006 463.966 624.100 441.600
Ukrepi     33.134.555 35.472.364 36.129.378 13.846.933 0
(2550) 2550-15-0003 Plače na podro čju okolja in prostora 01.01.2015 31.12.2023 101.452.316 55,6% 11.959.837 14.294.103 14.451.117 12.644.103 0
PVProračunski viri 11.959.837 14.294.103 14.451.117 12.644.103 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 11.959.837 14.294.103 14.451.117 12.644.103 0
(2550) 2550-15-0004 Materialni stroški na podro čju okolja in prostora 01.01.2015 31.12.2023 21.856.913 78,3% 1.580.178 1.422.500 1.422.500 1.202.830 0
PVProračunski viri 1.580.178 1.422.500 1.422.500 1.202.830 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.580.178 1.422.500 1.422.500 1.202.830 0
Stran 205 od 269 v EUR
(2551) 2334-13-0001 Podporne dejavnosti in administracija ARSO 01.01.2013 31.12.2022 129.608.694 75,4% 14.064.519 13.800.300 14.100.300 0 0
PVProračunski viri 14.064.519 13.800.300 14.100.300 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 14.064.519 13.800.300 14.100.300 0 0
(2551) 2523-11-0009 Poročilo o stanju okolja 01.01.2011 31.12.2022 798.174 87,0% 24.104 40.000 40.000 0 0
PVProračunski viri 24.104 40.000 40.000 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 24.104 40.000 40.000 0 0
(2555) 2555-16-0001 Podporne dejavnosti Direkcije 01.01.2016 31.12.2022 36.656.069 63,2% 5.505.916 5.915.461 6.115.461 0 0
PVProračunski viri 5.505.916 5.915.461 6.115.461 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 5.505.916 5.915.461 6.115.461 0 0
150107 Nadzor na podro čju okolja in narave 535.121 8.900 0 0 0
2554-19-S001 Nadzor nezakonite tr govine z odpadki 535.121 8.900 0 0 0
(2554) 2554-19-0001 Onemogo čanje nezakonitega ravnanja z odpadki 01.12.2018 30.11.2021 548.219 773.004 41,4% 535.121 8.900 0 0 0
PVProračunski viri 28.599 8.900 0 0 0
2554 Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor 28.599 8.900 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 506.522 0 0 0 0
1502 Trajnostna raba voda in upravljanje z vodami 367.607.452 334.565.695 281.340.169 173.374.711 117.118.902
150201 Upravljanje z vodami 303.731.156 263.315.328 267.969.660 167.496.715 117.118.902
1541-15-S017 Vlaganje v vodni sekto r 56.761.665 43.693.671 108.522.635 68.687.926 0
 EP (1541) 1541-15-0016 Vlaganje v vodni sektor 16.12.2014 31.12.2023 261.705.776 0,0% 42.193.566 42.301.648 108.522.635 68.687.926 0
PVProračunski viri 231.590 42.301.648 60.522.635 68.687.926 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 231.588 42.301.646 60.522.633 68.687.924 0
PPUO Občine 41.961.976 0 48.000.000 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 41.961.976 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 0 48.000.000 0 0
(2550) 2550-15-0018 Oskrba s pitno vodo - Ljubljanica 1. sklop 05.02.2010 31.12.2021 33.976.257 32.638.447 94,4% 2.079.244 1.392.022 0 0 0
PVProračunski viri 902.030 1.392.022 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 902.030 1.392.022 0 0 0
PPUO Občine 1.177.214 0 0 0 0
7591 OBČINA PIVKA 729.361 0 0 0 0
7594 OBČINA POSTOJNA 447.853 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0024 Komunalna infrastruktura Kranjsko in Sorško polje 11.01.2016 31.12.2021 13.873.675 14.229.608 25,6% 12.488.855 1 0 0 0
PVProračunski viri 4.974.053 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 4.974.053 0 0 0 0
PPUO Občine 7.514.802 1 0 0 0
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 5.603.227 1 0 0 0
99001 Neznana ob čina 1.911.575 0 0 0 0
2511-11-S004 Gradn ja in posodobitev vodne infrastrukture 159.165.315 101.595.085 39.075.490 5.548.855 4.105.008
 EP (2555) 2550-18-0005 Financiranje projektov Sklada za vode po ZV-1 01.01.2018 31.12.2023 38.583.872 0,0% 35.638.793 2.944.879 100 100 0
SKL Proračunski skladi 35.638.793 2.944.879 100 100 0
(2555) 2330-13-0028 Sanacija pregrade Vogrš ček s pripadajo čimi objekti 27.05.2013 31.12.2021 11.292.166 10.792.166 3,4% 3.470.695 7.499.472 0 0 0
PVProračunski viri 649.583 3.150.417 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 649.583 3.150.417 0 0 0
SKL Proračunski skladi 2.821.112 4.349.055 0 0 0
(2555) 2511-05-0099 Zadrževalnik Veliki potok 25.05.2006 31.12.2022 12.722.714 12.472.715 6,2% 3.740.936 6.136.372 2.145.381 0 0
SKL Proračunski skladi 3.740.936 6.136.372 2.145.381 0 0
(2555) 2511-06-0035 Ureditev Savinje v Laškem - zdraviliš če 17.03.2005 31.12.2021 1.286.051 1.418.794 98,8% 8.000 8.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 8.000 8.000 0 0 0
(2555) 2511-07-0041 Vodna zemljiš ča 14.09.2006 31.12.2021 596.389 500.751 84,6% 131.000 3 0 0 0
SKL Proračunski skladi 131.000 3 0 0 0
(2555) 2511-07-0043 Ureditev pritokov na obmo čju HE Blanca 17.07.2007 31.12.2021 2.886.866 2.700.300 2,2% 2.588.237 235.988 0 0 0
SKL Proračunski skladi 2.588.237 235.988 0 0 0
(2555) 2511-07-0049 Ureditev Dobrnice in Topliškega potoka v Dobrni 25.09.2006 31.12.2021 560.350 586.386 62,5% 10.000 200.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 10.000 200.000 0 0 0
(2555) 2511-08-0013 Državne ureditve v sklopu He Brežice 28.09.2006 31.12.2022 156.707.926 141.745.046 92,0% 7.998.575 4.108.115 577.499 0 0
SKL Proračunski skladi 7.998.575 4.108.115 577.499 0 0
(2555) 2511-08-0015 Državne ureditve v sklopu He Blanca 20.02.2004 31.12.2022 82.397.439 73.233.404 98,9% 178.325 208.284 548.803 0 0
SKL Proračunski skladi 178.325 208.284 548.803 0 0
(2555) 2511-08-0016 Državne ureditve v sklopu HE Krško 20.02.2004 31.12.2022 59.669.442 66.079.146 99,7% 50.045 26.035 131.567 0 0
SKL Proračunski skladi 50.045 26.035 131.567 0 0
(2555) 2550-17-0033 Zaledje Gradaš čice 03.04.2017 31.12.2022 1.512.800 1.512.800 0,5% 478.800 740.000 294.000 0 0
SKL Proračunski skladi 478.800 740.000 294.000 0 0
(2555) 2550-17-0044 Druga dela na podro čju urejanja voda 13.10.2017 30.12.2020 22.979.893 22.700.000 83,9% 9.795.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 9.295.000 0 0 0 0
Stran 206 od 269 v EUR
PPUO Občine 500.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 500.000 0 0 0 0
(2555) 2550-17-0049 Ureditev vodne infra. Dravinja - Zre če 13.10.2017 31.12.2020 431.245 398.959 87,8% 52.500 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 52.500 0 0 0 0
(2555) 2550-17-0050 Protipoplavni ukrepi Dravinja - Majšperk 13.10.2017 31.12.2021 977.525 1.006.237 11,6% 750.000 221.547 0 0 0
SKL Proračunski skladi 750.000 221.547 0 0 0
(2555) 2550-17-0051 Protipoplavni ukrepi Zbelovo-Mla če 13.10.2017 31.12.2022 1.987.664 1.987.664 10,4% 664.411 522.180 656.806 0 0
SKL Proračunski skladi 664.411 522.180 656.806 0 0
(2555) 2550-17-0052 Protipoplavni ukrepi - AK Medvedce 13.10.2017 31.12.2021 3.323.291 3.322.291 1,0% 2.360.350 962.941 0 0 0
SKL Proračunski skladi 2.360.350 962.941 0 0 0
(2555) 2550-17-0053 Protipoplavni ukrepi Polskava-Framski potok 13.10.2017 31.12.2021 3.726.941 3.726.941 0,5% 3.326.941 400.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 3.326.941 400.000 0 0 0
(2555) 2550-18-0013 Izgradnja HE na Sp. Savi - HE Mokrice 28.09.2017 31.12.2022 146.453.912 166.625.373 16,6% 69.253.450 50.948.070 20.567.517 0 0
PVProračunski viri 0 1 1 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 0 1 1 0 0
SKL Proračunski skladi 16.042.765 13.261.465 5.583.042 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 53.210.685 37.686.604 14.984.474 0 0
(2555) 2550-18-0018 Ureditev Savinje pod Laškim-II.etapa 19.04.2018 31.12.2021 4.058.880 4.068.880 0,0% 2.468.880 1.590.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 2.418.880 1.590.000 0 0 0
7556 OBČINA LAŠKO 50.000 0 0 0 0
(2555) 2550-18-0020 Ureditev Hudega potoka-Re čica ob Paki 19.04.2018 31.12.2021 1.383.480 1.383.480 0,0% 1.083.480 300.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.083.480 300.000 0 0 0
(2555) 2550-18-0021 Protipopl. ukrepi ob Voglajni s pritoki - faza C 10.05.2017 31.12.2021 2.441.347 2.441.347 17,9% 1.936.422 68.700 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.936.422 68.700 0 0 0
(2555) 2555-19-0005 Sanacija pragu-Majdi čev log 10.05.2019 31.12.2020 422.621 357.948 41,0% 276.148 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 276.148 0 0 0 0
(2555) 2555-19-0008 Ureditev potoka Potok v naselju Potok in Draga 21.06.2019 31.12.2023 2.882.839 2.898.699 1,7% 623.983 710.322 716.869 782.621 0
SKL Proračunski skladi 595.390 681.112 687.041 752.176 0
PPUO Občine 28.593 29.210 29.828 30.445 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 28.593 29.210 29.828 30.445 0
(2555) 2555-19-0009 Sanacija  brežine reke Vipave v Mirnu 21.06.2019 31.12.2021 635.637 646.788 2,4% 583.075 45.364 0 0 0
SKL Proračunski skladi 572.339 31.944 0 0 0
PPUO Občine 10.736 13.420 0 0 0
7574 OBČINA MIREN - KOSTANJEVICA 10.736 13.420 0 0 0
(2555) 2555-19-0010 Ureditev Merinš čice, Podgrajš čice in Cerknice 21.06.2019 31.12.2022 13.136.560 13.136.560 0,2% 2.502.564 5.120.245 5.513.751 0 0
SKL Proračunski skladi 2.502.564 5.120.245 5.513.751 0 0
(2555) 2555-20-0002 Zapornici Ambrožev trg in Grubarjev kanal 25.10.2019 31.12.2022 11.091.313 11.091.313 0,0% 1.624.369 7.773.777 1.693.168 0 0
SKL Proračunski skladi 1.624.369 7.773.777 1.693.168 0 0
(2555) 2555-20-0003 Sanacija hudournika Reka 25.10.2019 31.12.2021 3.007.993 3.007.993 0,0% 1.146.970 1.861.023 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.146.970 1.861.023 0 0 0
(2555) 2555-20-0004 Ureditev vodotoka Ligojš čica v Horjulu 25.10.2019 31.12.2021 924.373 924.373 0,0% 541.008 383.365 0 0 0
SKL Proračunski skladi 541.008 383.365 0 0 0
(2555) 2555-20-0006 Ureditev obmo čja Bičje v občini Grosuplje 07.04.2020 31.12.2022 2.471.237 2.471.237 0,0% 561.424 707.521 1.202.292 0 0
SKL Proračunski skladi 470.008 239.530 230.196 0 0
PPUO Občine 91.416 467.991 972.096 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 91.416 467.991 972.096 0 0
(2555) 2555-20-0007 Ureditev reke Vipave na izviri 07.04.2020 31.12.2022 1.787.748 1.787.748 0,0% 149.877 1.340.990 296.880 0 0
SKL Proračunski skladi 149.877 1.340.990 296.880 0 0
(2555) 2555-20-0008 Ureditev reke Vipave - gorvodno od glavne ceste 07.04.2020 31.12.2022 1.092.299 1.092.299 0,0% 80.409 793.483 218.407 0 0
SKL Proračunski skladi 69.406 784.304 32.595 0 0
PPUO Občine 11.003 9.179 185.812 0 0
7636 OBČINA VIPAVA 11.003 9.179 185.812 0 0
(2555) 2555-20-0009 Visokovodni nasip Gaberje v Lendavi 07.04.2020 28.02.2022 1.411.066 1.411.066 0,0% 189.861 1.108.405 112.800 0 0
SKL Proračunski skladi 189.861 1.108.405 112.800 0 0
(2555) 2555-20-0010 Visokovodni nasip v Gornji Radgoni 07.04.2020 31.12.2021 1.837.340 1.837.340 0,0% 1.685.253 152.087 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.685.253 152.087 0 0 0
(2555) 2555-20-0011 Ureditev na obmo čju solin Se čovlje in gorvodno 07.04.2020 31.12.2024 20.964.242 20.964.242 0,0% 3.215.535 4.477.916 4.399.650 4.766.134 4.105.008
SKL Proračunski skladi 3.215.535 4.477.916 4.399.650 4.766.134 4.105.008
2511-11-S008 Priprava in voden je EU pro jektov 1.008.392 2.700.000 10.000 0 0
(2550) 2511-04-0012 Priprava in vodenje EU projektov 01.05.2005 31.12.2022 7.644.758 7.735.665 51,5% 1.008.392 2.700.000 10.000 0 0
PVProračunski viri 8.392 10.000 10.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 8.392 10.000 10.000 0 0
PPUO Občine 1.000.000 2.690.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 1.000.000 2.690.000 0 0 0
Stran 207 od 269 v EUR
2511-11-S009 Strok. pod. in razvo jne nalo ge za upravl janje voda 9.313.050 3.459.471 1.226.065 6.310.900 26.000
(2555) 2511-05-0108 Ureditev vodne infrastrukture 17.03.2005 31.12.2023 18.481.037 22.760.066 18,2% 7.863.609 2.225.661 513.065 4.747.795 0
SKL Proračunski skladi 7.863.609 2.225.661 513.065 4.747.795 0
(2555) 2511-06-0021 Protipoplavna ureditev Gradaš čice - priprava 17.03.2005 31.12.2020 3.108.233 3.320.628 92,4% 242.200 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 242.200 0 0 0 0
(2555) 2511-11-0060 Zagotavljanje poplavne varnosti Železnikov 07.06.2010 31.12.2021 2.312.024 2.215.876 78,8% 430.241 221.810 0 0 0
SKL Proračunski skladi 430.241 221.810 0 0 0
(2555) 2555-19-0006 Sistem evidenc hidrografije in vodnih zemljiš č 10.05.2019 31.12.2023 3.630.000 3.630.000 10,2% 762.000 662.000 652.000 1.542.105 0
SKL Proračunski skladi 762.000 662.000 652.000 1.542.105 0
(2555) 2555-19-0007 Informacijski sistem za evident. posebno rabo vode 21.06.2019 31.12.2024 473.000 473.000 0,0% 15.000 350.000 61.000 21.000 26.000
SKL Proračunski skladi 15.000 350.000 61.000 21.000 26.000
2511-11-S010 Zman jševan je škodl jivega delovan ja voda 9.462.336 25.630.379 34.387.441 21.724.346 46.529.894
 EP (2550) 2550-18-0004 EU centr. programi in teritorialno sodelovanje 01.01.2018 31.12.2024 558.084 0,0% 0 36.833 36.833 242.209 242.209
PVProračunski viri 0 36.833 36.833 242.209 242.209
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 36.833 36.833 242.209 242.209
(2550) 2511-11-0075 Zagotovitev poplavne varnosti na pore čju Savinje 22.07.2010 30.11.2021 52.606.205 45.783.053 98,7% 667.539 67.539 0 0 0
PVProračunski viri 17.539 17.539 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 17.539 17.539 0 0 0
SKL Proračunski skladi 650.000 50.000 0 0 0
(2555) 2511-06-0024 Ukrepi za poplavno varnost v Sp. Savinjski dolini 21.05.2004 31.12.2024 51.912.256 51.912.256 4,9% 200.000 800.000 800.000 1.300.000 46.287.685
SKL Proračunski skladi 200.000 800.000 800.000 1.300.000 46.287.685
(2555) 2550-16-0005 Protipoplavna ureditev Sore-Škofja Loka 03.07.2014 31.12.2021 2.006.362 2.025.567 50,2% 907.500 92.488 0 0 0
SKL Proračunski skladi 907.500 92.488 0 0 0
(2555) 2550-17-0012 Protipoplavni ukr. na obmo čju Gorenja vas-Poljane 06.12.2016 31.12.2021 4.030.637 4.332.944 38,4% 2.341.309 1.342.270 0 0 0
SKL Proračunski skladi 2.050.000 1.267.768 0 0 0
PPUO Občine 291.309 74.502 0 0 0
7526 OBČINA GORENJA VAS-POLJANE 291.309 74.502 0 0 0
(2555) 2550-19-0002 Poplavna ogroženost reke Vipave-VISFRIM 27.03.2018 28.02.2022 2.940.421 2.940.441 25,7% 1.585.417 539.798 113.313 0 0
PVProračunski viri 138.171 122.139 9.404 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 73.693 60.437 2.351 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 64.478 61.702 7.053 0 0
PPUO Občine 964.363 104.127 4.122 0 0
7574 OBČINA MIREN - KOSTANJEVICA 282.669 2.686 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 317.910 1.990 0 0 0
7584 OBČINA ŠEMPETER - VRTOJBA 190.719 41.781 0 0 0
7594 OBČINA POSTOJNA 116.626 670 299 0 0
7636 OBČINA VIPAVA 56.439 57.001 3.823 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 482.883 313.533 99.788 0 0
(2555) 2555-18-0005 Protipoplavna ureditev pore čja Gradaš čice-izvedba 17.03.2005 31.01.2023 49.228.477 50.479.751 6,5% 2.535.331 15.229.106 17.894.356 11.829.266 0
PVProračunski viri 2.369.331 15.074.106 17.608.316 11.670.405 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 2.369.331 15.074.106 17.608.316 11.670.405 0
SKL Proračunski skladi 166.000 155.000 286.040 158.861 0
(2555) 2555-19-0002 Protipoplavna ureditev pore čja Selške Sore 07.06.2010 31.12.2023 32.700.688 34.304.077 1,3% 1.225.239 7.522.345 15.542.939 8.352.871 0
PVProračunski viri 383.562 4.302.018 8.772.305 6.513.520 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 383.562 4.302.018 8.772.305 6.513.520 0
SKL Proračunski skladi 841.677 3.220.328 6.770.634 1.839.351 0
2555-16-S002 Urejanje voda 1.193 0 0 0 0
(2555) 2555-16-0004 Urejanje voda 21.08.2015 31.01.2020 49.286.210 48.151.342 100,0% 1.193 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.193 0 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 1.193 0 0 0 0
2555-18-S001 Izvajanje pro jektov na podro čju EU sodelovan ja 5.488.805 3.615.998 1.668.746 1.150.470 0
 EP (2555) 2555-18-0001 EU centr. programi in teritorialno sodelovanje 01.01.2018 31.12.2023 3.347.487 0,0% 488.772 689.930 1.022.865 1.145.920 0
PVProračunski viri 488.772 689.930 1.022.865 1.145.920 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 488.772 689.930 1.022.865 1.145.920 0
(2555) 2555-18-0004 goMURra - upravljanje mejne reke Mure 13.09.2017 31.05.2021 3.194.432 2.849.700 93,6% 705.668 101.765 0 0 0
PVProračunski viri 365.668 101.765 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 52.188 15.085 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 313.480 86.680 0 0 0
SKL Proračunski skladi 340.000 0 0 0 0
(2555) 2555-18-0006 Poplavna obmo čja Podonavja 23.05.2018 30.11.2021 3.673.311 3.672.656 74,5% 981.989 34.500 0 0 0
PVProračunski viri 131.111 34.500 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 131.111 34.500 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 850.878 0 0 0 0
(2555) 2555-19-0003 FRISCO 2.2 - gradbeni ukrepi na pore čju Mure 13.12.2018 31.08.2021 3.011.991 2.995.195 30,0% 887.113 1.222.459 0 0 0
PVProračunski viri 391.718 1.222.459 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 391.718 1.222.459 0 0 0
Stran 208 od 269 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 495.395 0 0 0 0
(2555) 2555-19-0004 FRISCO 2.3 -Gradbeni ukrepi na Dravi in Kolpi 15.02.2019 30.09.2021 3.072.458 3.051.277 0,8% 2.160.861 911.597 0 0 0
PVProračunski viri 999.349 728.453 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 999.349 728.453 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.161.512 183.144 0 0 0
(2555) 2555-20-0016 WACOM Na črt reševanja onesneževanja in poplav-Sava 30.06.2020 31.03.2023 1.570.581 1.570.581 0,0% 264.403 655.747 645.881 4.550 0
PVProračunski viri 14.700 69.200 56.550 4.550 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 14.700 69.200 56.550 4.550 0
SOVDrugi sovlagatelji 249.703 586.547 589.331 0 0
Ukrepi     62.530.401 82.620.724 83.079.282 64.074.218 66.458.000
(2550) 2511-11-0058 Financiranje nalog Inštituta za vode RS 01.01.2011 31.12.2023 19.136.846 79,9% 1.220.000 1.220.000 860.000 1.150.000 0
SKL Proračunski skladi 1.220.000 1.220.000 860.000 1.150.000 0
(2555) 2511-11-0070 Strokovne podlage na podro čju urejanja voda 01.01.2011 31.12.2023 8.285.551 63,9% 1.368.750 460.121 360.000 1.000.000 0
SKL Proračunski skladi 1.368.750 460.121 360.000 1.000.000 0
(2555) 2511-11-0077 Financiranje gospodarske javne službe - INFRA 01.01.2011 31.12.2022 25.250.026 84,4% 1.537.000 1.700.000 1.700.000 0 0
PVProračunski viri 1.537.000 0 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 1.537.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 0 1.700.000 1.700.000 0 0
(2555) 2550-15-0002 Sredstva Sklada za vode po ZV-1 01.01.2015 31.12.2023 385.678.659 62,3% 43.500.000 43.500.000 43.500.000 43.500.000 0
PVProračunski viri 43.500.000 43.500.000 43.500.000 43.500.000 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 43.500.000 43.500.000 43.500.000 43.500.000 0
(2555) 2555-16-0002 Upravljanje z vodami 01.01.2016 31.12.2022 12.511.908 10,3% 293.990 5.062.000 5.955.000 0 0
PVProračunski viri 293.990 534.000 534.000 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 293.990 534.000 534.000 0 0
SKL Proračunski skladi 0 4.528.000 5.421.000 0 0
(2555) 2555-19-0011 Strokovne in razvojne naloge po Zakonu o vodah 01.07.2019 31.12.2023 1.650.000 0,3% 450.000 450.000 450.000 300.000 0
SKL Proračunski skladi 450.000 450.000 450.000 300.000 0
(2555) 2555-20-0001 Javna služba urejanja voda 2020-2026 01.01.2020 24.06.2026 146.001.077 3,9% 11.128.077 26.500.000 26.600.000 15.315.000 66.458.000
PVProračunski viri 11.128.077 11.319.373 11.319.373 15.315.000 66.458.000
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 11.128.077 11.319.373 11.319.373 15.315.000 66.458.000
SKL Proračunski skladi 0 15.180.627 15.280.627 0 0
(2555) 2555-20-0005 Izredni ukrepi v skladu z 95. in 96.a čl. ZV-1 01.02.2020 31.12.2023 10.000.000 0,0% 2.500.000 2.500.000 2.500.000 2.500.000 0
SKL Proračunski skladi 2.500.000 2.500.000 2.500.000 2.500.000 0
(2555) 2555-20-0012 Priprava geoloških in hidrogeoloških podlag 01.07.2020 30.04.2023 3.224.689 0,0% 532.585 1.228.603 1.154.282 309.218 0
SKL Proračunski skladi 532.585 1.228.603 1.154.282 309.218 0
150202 Ravnanje z odpadnimi vodami 63.876.295 71.250.366 13.370.509 5.877.996 0
2511-11-S005 Izgradnja in pos. sistemov za oskrbo s pitno vodo 18.099.436 14.550.146 20.000 0 0
 EP (2550) 2511-07-0052 Sof.komunalne infrastrukture 2001-2006 31.12.2006 31.12.2022 40.000 0,0% 0 20.000 20.000 0 0
PVProračunski viri 0 20.000 20.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 20.000 20.000 0 0
(2550) 2550-15-0015 Oskrba s pitno vodo na obmo čju Domžale-Kamnik 18.12.2007 31.12.2020 8.449.347 9.331.164 100,0% 1 0 0 0 0
7576 OBČINA MORAV ČE 1 0 0 0 0
(2550) 2550-15-0016 Oskrba s pitno vodo na obmo čju SO-RI-KO 15.06.2009 31.12.2021 25.081.160 25.265.791 99,6% 331.432 500 0 0 0
PVProračunski viri 330.932 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 330.932 0 0 0 0
PPUO Občine 500 500 0 0 0
7604 OBČINA RIBNICA 500 500 0 0 0
(2550) 2550-16-0007 Oskrba s pitno vodo na obmo čju zg. Save-2.sklop 25.03.2008 31.12.2020 1.031.697 1.044.518 100,0% 1 0 0 0 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 1 0 0 0 0
(2550) 2550-16-0008 Oskrba s pitno vodo v pore čju Ljubljanice-2.sklop 30.10.2012 31.12.2021 12.380.987 12.239.565 56,0% 1.201.661 4.246.817 0 0 0
PVProračunski viri 669.922 200.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 669.922 200.000 0 0 0
PPUO Občine 531.739 4.046.817 0 0 0
7563 OBČINA LOGATEC 345.083 38.343 0 0 0
7623 OBČINA ŠKOFLJICA 186.656 20.740 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 3.987.735 0 0 0
(2550) 2550-16-0010 Oskrba s pitno vodo Suhe krajine 28.02.2008 31.12.2020 34.540.078 31.620.208 100,0% 9.000 0 0 0 0
PPUO Občine 9.000 0 0 0 0
7691 OBČINA ŽUŽEMBERK 9.000 0 0 0 0
(2550) 2550-16-0012 Oskrba s pitno vodo v pore čju Drave - 3. sklop 01.01.2007 31.12.2021 50.888.631 49.998.417 54,0% 16.256.341 8.339.753 0 0 0
PVProračunski viri 5.132.449 8.339.753 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 5.132.449 8.339.753 0 0 0
Stran 209 od 269 v EUR
PPUO Občine 11.123.892 0 0 0 0
7524 OBČINA DRAVOGRAD 1.123.892 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 10.000.000 0 0 0 0
(2550) 2550-16-0013 Hidravlična izboljšava vodov. sist.-os. Dolenjska 01.08.2012 31.12.2021 20.239.190 18.283.328 88,9% 301.000 1.943.076 0 0 0
PVProračunski viri 300.000 1.943.076 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 300.000 1.943.076 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 1.000 0 0 0 0
2511-11-S006 Odva janje in čiščenje komunalnih odpadnih voda 45.085.047 55.700.218 12.350.507 5.877.996 0
(2550) 2550-15-0017 Odvajanje in čiščenje na obmo čju Domžale-Kamnik 10.11.2010 31.12.2020 26.862.256 32.018.156 100,0% 20.432 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.367 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 20.367 0 0 0 0
PPUO Občine 65 0 0 0 0
7571 OBČINA MENGEŠ 65 0 0 0 0
(2550) 2550-17-0046 Odvajanje in čiščenje - Ljubljansko polje 19.04.2012 31.12.2023 111.146.404 111.167.201 20,0% 35.993.067 38.939.686 10.235.583 5.807.996 0
PVProračunski viri 16.270.521 23.237.150 7.434.845 5.807.996 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 16.270.521 23.237.150 7.434.845 5.807.996 0
PPUO Občine 19.722.546 15.702.536 2.800.738 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 15.102.759 15.702.536 2.800.738 0 0
7570 OBČINA MEDVODE 1.678.340 0 0 0 0
7638 OBČINA VODICE 890.962 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 2.050.485 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0023 Odvajanje in čiščenje-Meža 2 (Ob čina Prevalje) 21.12.2006 31.12.2022 7.539.025 7.539.023 27,2% 4.807.439 967.781 2.990 0 0
PVProračunski viri 3.085.833 786.304 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 3.085.833 786.304 0 0 0
PPUO Občine 1.721.606 181.477 2.990 0 0
7674 OBČINA PREVALJE 1.721.606 181.477 2.990 0 0
(2550) 2550-19-0025 Odvajanje in čiščenje - Ljubljanica 3 23.12.2011 31.12.2023 14.449.269 14.449.268 0,0% 1.870.576 10.763.010 1.745.683 70.000 0
PVProračunski viri 0 4.741.638 243.066 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 4.741.638 243.066 0 0
PPUO Občine 1.870.576 6.021.372 1.502.617 70.000 0
7707 OBČINA LOG - DRAGOMER 1.870.576 2.006.075 1.502.617 70.000 0
99001 Neznana ob čina 0 4.015.297 0 0 0
(2550) 2550-20-0022 Odvajanje in čiščenje-Dravinja (Ra če-Fram) 23.10.2017 31.12.2022 4.946.786 4.946.786 3,9% 1.665.641 2.719.601 366.251 0 0
PVProračunski viri 167.142 734.325 131.128 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 167.142 734.325 131.128 0 0
PPUO Občine 1.498.499 1.985.276 235.123 0 0
7598 OBČINA RAČE-FRAM 1.498.499 1.316.708 235.123 0 0
99001 Neznana ob čina 0 668.568 0 0 0
(2550) 2550-20-0032 Odvajanje in čiščenje v pore čju Meže (Črna) 13.02.2016 31.12.2021 3.108.032 3.108.030 2,3% 727.891 2.310.140 0 0 0
PVProračunski viri 197.782 988.906 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 197.782 988.906 0 0 0
PPUO Občine 530.109 1.321.234 0 0 0
7515 OBČINA ČRNA NA KOROŠKEM 530.109 530.109 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 791.125 0 0 0
Ukrepi     691.812 1.000.002 1.000.002 0 0
(2550) 2550-18-0037 Poračunavanje sistemskih korekcij 15.10.2018 31.12.2022 7.435.384 72,4% 691.812 1.000.002 1.000.002 0 0
PVProračunski viri 691.812 1.000.002 1.000.002 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 691.812 1.000.002 1.000.002 0 0
1503 Zmanjševanje in prepre čevanje emisij v zrak 98.635 63.000 63.000 0 0
150301 Kakovost zraka 98.635 63.000 63.000 0 0
Ukrepi     98.635 63.000 63.000 0 0
(2551) 2523-11-0003 Izvajanje upravnih in strokovnih nalog 01.01.2011 31.12.2022 2.091.797 90,2% 98.635 63.000 63.000 0 0
PVProračunski viri 98.635 63.000 63.000 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 98.635 63.000 63.000 0 0
1504 Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo naravnih vrednot 30.574.677 48.268.260 34.043.922 8.620.695 6.484.327
150401 Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo naravnih vre dnot 30.476.805 48.153.366 33.929.028 8.620.695 6.484.327
1541-15-S015 Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti 5.133.294 17.529.042 10.653.174 4.338.372 0
 EP (1541) 1541-15-0014 Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti 16.12.2014 31.12.2023 29.396.565 0,0% 41.322 14.363.698 10.653.174 4.338.372 0
PVProračunski viri 41.322 14.363.698 10.653.174 4.338.372 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 13.412.534 9.426.013 4.003.535 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 41.320 951.162 1.227.159 334.835 0
Stran 210 od 269 v EUR
(3340) 3340-19-0018 NATURA 2000-Auerspergova železarna Dvor 21.11.2017 30.06.2021 3.392.401 2.030.740 1,9% 1.551.661 1.797.771 0 0 0
PVProračunski viri 50.421 1.597.771 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 50.421 1.597.771 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.501.240 200.000 0 0 0
(3340) 3340-19-0054 Na-kolih NATURA 2000 03.12.2018 31.12.2021 2.175.928 2.291.911 15,2% 1.467.397 587.574 0 0 0
PVProračunski viri 1.177.668 411.331 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.177.668 411.331 0 0 0
PPUO Občine 289.729 176.243 0 0 0
7536 OBČINA IG 289.729 176.243 0 0 0
(3340) 3340-19-0092 Interpretacijsko informacijski center-grad Borl 21.11.2017 31.12.2021 2.391.521 1.830.134 1,5% 1.200.000 780.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.200.000 780.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.200.000 780.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0020 Ureditev infor. središ ča NATURE 2000 na Krasu 06.12.2016 30.12.2020 872.915 872.915 30,3% 872.915 0 0 0 0
PVProračunski viri 860.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 860.000 0 0 0 0
PPUO Občine 12.915 0 0 0 0
7548 OBČINA KOMEN 12.915 0 0 0 0
2330-13-S016 Investici jski transferi javnim zavodom 177.817 371.147 432.163 0 0
(2550) 2550-19-0014 Investicije ohranjanja narave 2019-2022 08.01.2019 31.12.2022 1.258.107 1.307.457 27,4% 177.817 371.147 432.163 0 0
PVProračunski viri 109.817 371.147 432.163 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 109.817 371.147 432.163 0 0
SKL Proračunski skladi 68.000 0 0 0 0
2330-13-S017 LIFE+ SI Natura 2000 upravl janje 2.787.671 2.639.652 3.200.867 2.428.458 4.491.327
(2550) 2330-13-0011 LIFE+ SI Natura 2000 upravljanje 01.10.2012 31.12.2021 1.390.050 1.422.890 97,8% 15.328 15.065 0 0 0
PVProračunski viri 15.328 15.065 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 15.328 15.065 0 0 0
(2550) 2550-19-0038 Okrepljeno upravljanje Nature 2000 v Sloveniji 13.12.2018 31.12.2026 15.980.045 17.007.204 5,5% 2.772.343 2.624.587 3.200.867 2.428.458 4.491.327
PVProračunski viri 1.282.871 1.390.765 1.925.716 1.284.395 2.271.744
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 31.000 32.500 31.000 35.000 106.399
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 946.799 830.765 871.852 823.856 1.965.790
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 305.071 527.500 1.022.864 425.539 199.555
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.324.229 1.086.698 1.106.694 1.007.842 1.982.251
2342 ZAVOD ZA GOZDOVE SLOVENIJE LJUBLJANA 167.159 159.157 84.219 78.728 223.412
2345 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE 81.247 34.659 34.621 32.620 89.319
2346 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE KMETIJSKO GOZDARSKI ZAVOD LJUBLJANA 25.392 94.867 93.879 93.879 88.692
2348 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE KMETIJSKO GOZDARSKI ZAVOD PTUJ 28.992 93.667 92.679 92.679 85.213
2353 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE KMETIJSKO GOZDARSKI ZAVOD NOVO MESTO 25.298 35.434 89.710 152.798 81.578
2544 ZAVOD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA VARSTVO NARAVE 352.573 189.615 187.624 181.479 722.971
3446 NACIONALNI INŠTITUT ZA BIOLOGIJO NATIONAL INSTITUTE OF BIOLOGY 178.273 87.804 131.851 80.277 294.350
3453 ZAVOD ZA RIBIŠTVO SLOVENIJE 293.741 233.275 244.153 110.281 200.084
3477 GOZDARSKI INŠTITUT SLOVENIJE 102.041 71.525 66.995 100.745 96.605
7074 UNIVERZA V LJUBLJANI, BIOTEHNIŠKA FAKULTETA 69.512 86.695 80.963 84.356 100.027
SOVDrugi sovlagatelji 165.244 147.124 168.457 136.221 237.332
2334-14-S001 Odškodnine na premožen ju 400.000 426.725 430.000 450.000 900.000
(2551) 2523-11-0005 Izplačevanja odškodnin za škodo na premoženju 01.01.2011 31.12.2021 5.404.934 4.504.112 90,0% 400.000 426.725 0 0 0
PVProračunski viri 400.000 426.725 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 400.000 426.725 0 0 0
(2551) 2551-20-0004 Odškodnine za škodo, ki jo povzro čijo živali 31.07.2020 31.12.2025 1.780.000 1.780.000 0,0% 0 0 430.000 450.000 900.000
PVProračunski viri 0 0 430.000 450.000 900.000
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 0 0 430.000 450.000 900.000
2511-11-S011 Investici je v javno infrastrukturo na ZO 547.459 558.782 317.533 0 0
 EP (2550) 2550-18-0003 Stvarno premoženje države 01.01.2018 31.12.2022 1.205.175 0,0% 463.926 491.249 250.000 0 0
PVProračunski viri 463.926 491.249 250.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 463.926 491.249 250.000 0 0
(2550) 2511-11-0066 Informacijski center v NR Škocjanski zatok 30.11.2010 31.12.2022 3.552.020 3.373.380 94,3% 67.533 67.533 67.533 0 0
PVProračunski viri 67.533 67.533 67.533 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 67.533 67.533 67.533 0 0
(2550) 2550-20-0005 Odkup zemljiš ča v NR Škocjanski zatok 07.08.2019 31.12.2020 16.000 16.000 0,0% 16.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 16.000 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 16.000 0 0 0 0
2523-11-S004 Ukrepi za varstvo biotske raznovrstnosti 8.616.095 11.707.650 3.770.178 310.866 0
(2550) 2550-17-0045 Natura 2000 - Kras 04.07.2016 31.12.2022 3.180.365 3.189.528 40,7% 1.043.396 1.209.099 1.000 0 0
PVProračunski viri 994.720 1.198.870 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 994.720 1.198.870 0 0 0
PPUO Občine 19.651 10.229 1.000 0 0
7518 OBČINA DIVAČA 19.651 10.229 1.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 29.026 0 0 0 0
Stran 211 od 269 v EUR
(2550) 2550-17-0054 Cerkniško jezero in Planinsko polje-Kras.Re.Vita 03.08.2017 31.12.2021 5.072.406 4.895.204 35,9% 2.270.099 1.195.925 0 0 0
PVProračunski viri 1.234.161 1.195.925 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.234.161 1.195.925 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 35.938 0 0 0 0
3449 NOTRANJSKI REGIJSKI PARK 35.938 0 0 0 0
(2550) 2550-17-0055 VIPava-ukrepi za ogrožene živalske vrste, habitate 03.08.2017 31.12.2021 3.732.500 3.337.144 16,7% 1.030.661 2.315.856 0 0 0
PVProračunski viri 1.030.661 1.920.502 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 972.940 1.888.648 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 57.721 31.854 0 0 0
PPUO Občine 0 395.354 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 395.354 0 0 0
(2550) 2550-18-0014 Gorička krajina 12.09.2017 31.12.2021 1.781.154 1.785.353 55,2% 548.100 600.067 0 0 0
PVProračunski viri 548.100 600.067 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 548.100 600.067 0 0 0
(2550) 2550-18-0015 Mala barja - Marja 25.09.2017 31.12.2021 1.958.237 1.965.834 28,9% 681.007 916.653 0 0 0
PVProračunski viri 681.007 916.653 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 681.007 916.653 0 0 0
(2550) 2550-18-0019 PoLJUBA - Ljubljansko barje 06.06.2017 31.12.2021 4.128.007 4.126.451 43,4% 852.481 1.911.379 0 0 0
PVProračunski viri 850.000 1.909.714 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 850.000 1.909.714 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.481 1.665 0 0 0
2534 JAVNI ZAVOD KRAJINSKI PARK LJUBLJANSKO BARJE 2.481 1.665 0 0 0
(2550) 2550-19-0019 VrH Julijcev 30.03.2016 31.12.2022 3.689.251 3.689.250 5,8% 1.268.440 1.663.513 693.048 0 0
PVProračunski viri 1.268.440 1.663.513 693.048 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.268.440 1.663.513 693.048 0 0
(2550) 2550-19-0026 Za Dravo - Natura 2000 07.02.2019 31.12.2023 6.204.063 6.221.499 0,6% 921.910 1.895.158 3.076.130 310.866 0
PVProračunski viri 910.782 1.892.316 3.075.579 310.866 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 571.054 992.032 987.853 283.438 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 339.728 900.284 2.087.726 27.428 0
PPUO Občine 6.885 1.506 0 0 0
7525 OBČINA DUPLEK 1.318 220 0 0 0
7615 OBČINA STARŠE 1.732 289 0 0 0
7701 OBČINA SREDIŠ ČE OB DRAVI 3.836 998 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.243 1.337 550 0 0
2550-20-S001 Podpora lokalnim pro jektom 1.000.000 4.177.486 4.177.486 1.000.000 1.000.000
 EP (2550) 2550-20-0004 Podpora lokalnim projektom v TNP 23.07.2019 31.12.2024 11.354.972 0,0% 1.000.000 4.177.486 4.177.486 1.000.000 1.000.000
PVProračunski viri 1.000.000 4.177.486 4.177.486 1.000.000 1.000.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.000.000 4.177.486 4.177.486 1.000.000 1.000.000
Ukrepi     11.814.469 10.742.881 10.947.627 93.000 93.000
(2550) 2330-14-0002 Konvencija o biološki raznovrstnosti 01.01.2014 31.12.2022 167.944 64,2% 0 30.096 30.096 0 0
PVProračunski viri 0 30.096 30.096 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 30.096 30.096 0 0
(2550) 2511-11-0005 Izvajanje upravljavskih nalog 01.01.2011 31.12.2022 57.790.150 73,7% 7.679.865 5.861.925 5.871.039 0 0
PVProračunski viri 5.727.372 5.728.228 5.871.039 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 5.727.372 5.728.228 5.871.039 0 0
SKL Proračunski skladi 1.952.493 133.697 0 0 0
(2550) 2511-11-0021 Zagotavljanje delovanja ožjih zavarovanih obmo čij 01.01.2011 31.12.2022 181.696 13,9% 0 78.200 78.200 0 0
PVProračunski viri 0 78.200 78.200 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 78.200 78.200 0 0
(2550) 2511-11-0025 Akcije, intervencije in drugi varstveni ukrepi 01.01.2011 31.12.2022 3.366.342 59,4% 475.000 520.000 520.000 0 0
PVProračunski viri 475.000 520.000 520.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 475.000 520.000 520.000 0 0
(2550) 2511-11-0026 Zagotavljanje gradiv za varstvene ukrepe 01.01.2011 31.12.2022 947.392 73,6% 83.680 115.088 115.088 0 0
PVProračunski viri 83.680 115.088 115.088 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 83.680 115.088 115.088 0 0
(2550) 2511-11-0047 Zavod RS za varstvo narave 01.01.2011 31.12.2022 33.621.634 75,6% 3.205.326 3.540.148 3.735.780 0 0
PVProračunski viri 3.205.326 3.540.148 3.735.780 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 3.205.326 3.540.148 3.735.780 0 0
(2550) 2511-11-0069 Spremljanje stanja in vzdrževanje podatkovnih baz 01.01.2011 31.12.2022 2.526.995 77,1% 168.098 211.424 211.424 0 0
PVProračunski viri 168.098 211.424 211.424 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 168.098 211.424 211.424 0 0
(2550) 2550-20-0003 Upravljanje invazivk 03.01.2020 31.12.2024 590.500 0,0% 12.500 196.000 196.000 93.000 93.000
PVProračunski viri 12.500 196.000 196.000 93.000 93.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 12.500 196.000 196.000 93.000 93.000
Stran 212 od 269 v EUR
(2551) 2523-11-0007 Izvajanje upravnih in strokovnih nalog 01.01.2011 31.12.2022 3.082.459 85,2% 190.000 190.000 190.000 0 0
PVProračunski viri 190.000 190.000 190.000 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 190.000 190.000 190.000 0 0
150402 Zagotavljanje biološke va rnosti 97.872 114.894 114.894 0 0
Ukrepi     97.872 114.894 114.894 0 0
(2550) 2511-11-0022 Nadzor škodljivih vplivov GSO na okolje 01.01.2011 31.12.2022 911.413 78,3% 72.328 87.000 87.000 0 0
PVProračunski viri 72.328 87.000 87.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 72.328 87.000 87.000 0 0
(2550) 2511-11-0023 Vzpostavitev sistema biološke varnosti 01.01.2011 31.12.2022 209.432 70,6% 25.545 27.894 27.894 0 0
PVProračunski viri 25.545 27.894 27.894 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 25.545 27.894 27.894 0 0
1505 Ravnanje z odpadki 2.919.586 9.105.000 5.905.000 1.350.000 17.609.442
150501 Ravnanje z odpadki 2.919.586 9.105.000 5.905.000 1.350.000 17.609.442
2511-11-S003 Sanaci ja nedovol jeno odl. odpadkov in st. bremen 2.190.198 8.700.000 5.500.000 1.269.000 17.538.442
 EP (2550) 2550-19-0001 Sanacija vrtcev v Celjski kotlini 01.03.2019 31.12.2022 1.502.590 0,0% 2.590 900.000 600.000 0 0
PVProračunski viri 2.590 900.000 600.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.590 900.000 600.000 0 0
 EP (2550) 2550-20-0002 Sanacija odlagališ ča Rakovnik 03.01.2020 31.12.2027 507.442 0,0% 0 0 0 0 507.442
PVProračunski viri 0 0 0 0 507.442
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 0 0 0 507.442
 EP (2550) 2550-20-0042 Čezmerna obremenitev okolja (odpadki) 05.08.2020 31.12.2022 1.000.000 0,0% 0 0 1.000.000 0 0
PVProračunski viri 0 0 1.000.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 0 1.000.000 0 0
 EP (2550) 2550-21-0001 Odlagališ če Leženj v Šaleški dolini 21.11.2019 31.12.2022 2.000.000 0,0% 0 1.000.000 1.000.000 0 0
PVProračunski viri 0 1.000.000 1.000.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 1.000.000 1.000.000 0 0
(2550) 2330-14-0006 Sanacija Celjske kotline 23.08.2013 31.12.2030 19.921.759 20.000.000 6,3% 433.549 3.200.000 700.000 519.000 14.039.131
PVProračunski viri 433.549 3.200.000 700.000 519.000 14.039.131
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 433.549 3.200.000 700.000 519.000 14.039.131
(2550) 2511-02-4005 Sanacija odlagališ ča Globovnik 01.03.2001 31.12.2022 523.796 550.525 4,5% 0 200.000 300.000 0 0
PVProračunski viri 0 200.000 300.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 200.000 300.000 0 0
(2550) 2511-06-0048 Sanacija Zgornje Mežiške doline 01.12.2005 31.12.2022 15.445.928 13.400.000 73,4% 750.000 2.500.000 1.000.000 0 0
PVProračunski viri 750.000 2.500.000 1.000.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 750.000 2.500.000 1.000.000 0 0
(2550) 2550-19-0043 Sanacija zemljiš č vrtcev Mavrica in Zarja v Celju 30.07.2019 30.04.2020 508.606 590.000 100,0% 356.345 0 0 0 0
PVProračunski viri 356.345 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 356.345 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0021 Sanacija zaprtega odlagališ ča Rakovnik 04.03.2020 31.12.2027 5.561.869 5.991.869 0,0% 20.000 900.000 900.000 750.000 2.991.869
PVProračunski viri 20.000 900.000 900.000 750.000 2.991.869
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 20.000 900.000 900.000 750.000 2.991.869
(2550) 2550-20-0023 Sanacija zemljine vrtcev Mehur ček in Živ Žav v CE 06.03.2020 31.10.2020 627.714 627.714 13,0% 627.714 0 0 0 0
PVProračunski viri 627.714 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 627.714 0 0 0 0
Ukrepi     729.388 405.000 405.000 81.000 71.000
(2550) 2511-11-0061 Nadgradnja informacijskega sistema SARA 01.01.2011 31.12.2022 125.060 69,0% 9.856 15.000 15.000 0 0
PVProračunski viri 9.856 15.000 15.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 9.856 15.000 15.000 0 0
(2550) 2550-17-0008 Operativni program ravnanja z odpadki 01.01.2017 31.12.2022 3.419.629 86,7% 303.021 150.000 150.000 0 0
PVProračunski viri 303.021 150.000 150.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 303.021 150.000 150.000 0 0
(2550) 2550-18-0006 Izvedba analiz o čezmerni obremenitvi okolja 01.01.2018 31.12.2022 342.284 24,9% 57.139 100.000 100.000 0 0
PVProračunski viri 57.139 100.000 100.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 57.139 100.000 100.000 0 0
(2550) 2550-19-0047 Upravljanje zaprtega odlagališ ča Rakovnik 15.09.2019 31.12.2024 721.364 24,1% 319.311 100.000 100.000 81.000 71.000
PVProračunski viri 319.311 100.000 100.000 81.000 71.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 319.311 100.000 100.000 81.000 71.000
(2551) 2523-11-0001 Izvajanje upravnih in strokovnih nalog 01.01.2011 31.12.2022 1.648.438 94,4% 40.060 40.000 40.000 0 0
PVProračunski viri 40.060 40.000 40.000 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 40.060 40.000 40.000 0 0
Stran 213 od 269 v EUR
1506 Jedrska varnost 4.444.712 3.872.402 3.758.157 2.130.962 0
150601 Jedrska va rnost 4.444.712 3.872.402 3.758.157 2.130.962 0
2513-11-S003 Projekt Europe Aid 2.322.562 1.632.440 1.507.395 0 0
(2553) 2335-14-0001 Sodelovanje URSJV pri projektih pomo či EK in IAEA 27.06.2014 31.12.2021 212.270 189.708 98,7% 3.000 1.500 0 0 0
PVProračunski viri 3.000 1.500 0 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 3.000 1.500 0 0 0
(2553) 2553-16-0001 Nadaljnja krepitev strokov. jedrskih UO Z Balkana 15.03.2016 31.12.2020 274.118 246.160 100,0% 7.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.000 0 0 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 7.000 0 0 0 0
(2553) 2553-17-0001 Krepitev u činkovitosti tajskega UO za JV 09.04.2015 31.12.2020 105.909 129.836 100,0% 3.000 0 0 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 3.000 0 0 0 0
(2553) 2553-18-0001 Krepitev strokovnosti iranskega UO (INRA) 05.04.2017 11.01.2021 2.224.067 2.509.500 54,7% 1.026.638 2.000 0 0 0
PVProračunski viri 26.567 2.000 0 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 26.567 2.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.000.071 0 0 0 0
(2553) 2553-19-0001 INSC-Podpora iranskemu UO za jedrsko varnost-INRA 25.09.2018 31.03.2022 3.152.335 3.850.980 1,9% 1.061.950 983.000 1.077.909 0 0
PVProračunski viri 99.205 83.000 43.750 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 99.205 83.000 43.750 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 962.745 900.000 1.034.159 0 0
(2553) 2553-20-0001 Podpora ganskemu upravnemu organu za JV 19.11.2019 31.12.2022 1.296.400 1.199.900 0,0% 220.974 645.940 429.486 0 0
PVProračunski viri 20.000 45.000 127.750 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 20.000 45.000 127.750 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 200.974 600.940 301.736 0 0
2553-17-S002 Podporne de janosti za delo URSJV 2017-2021 55.061 49.500 22.900 0 0
(2553) 2553-17-0002 Investicijs ter investicijsko vzdrževanje URSJV 21.07.2016 31.12.2022 131.527 114.848 56,5% 17.661 16.890 22.900 0 0
PVProračunski viri 17.661 16.890 22.900 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 17.661 16.890 22.900 0 0
(2553) 2553-18-0002 Razvoj portalov InfoURSJV in KID 01.10.2018 31.12.2021 187.293 162.893 69,6% 37.400 32.610 0 0 0
PVProračunski viri 37.400 32.610 0 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 37.400 32.610 0 0 0
Ukrepi     2.067.088 2.190.462 2.227.862 2.130.962 0
(2553) 2513-11-0004 Strokovne naloge in nadzor na podro čju JV in SV 01.01.2011 31.12.2023 3.056.191 55,0% 293.602 387.962 414.062 400.962 0
PVProračunski viri 293.602 387.962 414.062 400.962 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 293.602 387.962 414.062 400.962 0
(2553) 2553-15-0001 Podporne dejavnosti in administracija 01.01.2015 31.12.2023 15.975.495 63,5% 1.773.486 1.802.500 1.813.800 1.730.000 0
PVProračunski viri 1.773.486 1.802.500 1.813.800 1.730.000 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 1.773.486 1.802.500 1.813.800 1.730.000 0
16PROSTORSKO PLANIRANJE IN STANOVANJSKA 
DEJAVNOST84.879.101 92.330.414 47.150.791 25.088.544 16.154.240
1601 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju prostora 31.707.769 27.577.202 27.977.561 14.748.533 0
160102 Urejanje in administracija na podro čju geodezije in nepremi čninskih 
evidenc16.904.553 17.392.174 17.720.533 14.748.533 0
Ukrepi     16.904.553 17.392.174 17.720.533 14.748.533 0
(2552) 2512-11-0012 Podporne dejavnosti in administracija GURS 01.01.2011 31.12.2023 175.014.239 68,9% 16.904.553 17.392.174 17.720.533 14.748.533 0
PVProračunski viri 16.904.553 17.392.174 17.720.533 14.748.533 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 16.904.553 17.392.174 17.720.533 14.748.533 0
160103 Nadzor  na podro čju prostora 14.803.216 10.185.028 10.257.028 0 0
2554-15-S001 Investici je in investici jsko vzdrževan je IRSOP 63.000 147.000 147.000 0 0
(2554) 2554-15-0001 Investicije in investicijsko vzdrževanje IRSOP 13.01.2015 31.12.2022 1.140.013 1.128.960 69,6% 63.000 147.000 147.000 0 0
PVProračunski viri 63.000 147.000 147.000 0 0
2554 Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor 63.000 147.000 147.000 0 0
Ukrepi     14.740.216 10.038.028 10.110.028 0 0
(2554) 2522-11-0001 Inšpekcijski nadzor in izvrševanje odlo čb IRSOP 01.01.2011 31.12.2022 15.546.437 67,7% 6.744.985 1.550.000 1.570.000 0 0
PVProračunski viri 6.744.985 1.550.000 1.570.000 0 0
2554 Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor 6.744.985 1.550.000 1.570.000 0 0
(2554) 2522-11-0002 Podporne dejavnosti in administracija IRSOP 01.01.2011 31.12.2022 81.391.209 76,2% 7.995.231 8.488.028 8.540.028 0 0
PVProračunski viri 7.995.231 8.488.028 8.540.028 0 0
2554 Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor 7.995.231 8.488.028 8.540.028 0 0
Stran 214 od 269 v EUR
1602 Upravljanje s prostorom 43.077.003 55.741.568 8.694.587 1.162.116 1.162.113
160201 Upravljanje s prostorom 43.077.003 55.741.568 8.694.587 1.162.116 1.162.113
1541-15-S016 Izboljšanje urbane ga okol ja-raba prostora 42.521.725 53.868.040 7.385.087 3 0
 EP (1541) 1541-15-0015 Izboljšanje urbanega okolja 16.12.2014 31.12.2023 22.963.683 0,0% 3 15.844.585 7.119.092 3 0
PVProračunski viri 3 15.844.585 7.119.092 3 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 15.844.582 7.119.089 0 0
(2550) 2550-18-0022 Projekt ureditve galerije Cukrarna 16.01.2014 31.12.2021 23.221.844 23.221.842 39,2% 8.415.660 9.072.550 0 0 0
PVProračunski viri 2.815.214 2.825.129 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.815.214 2.825.129 0 0 0
PPUO Občine 5.600.446 6.247.421 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 5.600.446 2.117.806 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 4.129.615 0 0 0
(2550) 2550-18-0029 Vrtec in OŠ Simon Jenko - PŠ Center 14.01.2009 31.12.2021 5.510.977 5.510.977 19,8% 1.478.139 3.000.400 0 0 0
PVProračunski viri 1.266.100 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.266.100 0 0 0 0
PPUO Občine 212.039 3.000.400 0 0 0
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 212.039 400 0 0 0
(2550) 2550-18-0034 Novogradnja vrtca Bršljin 11.05.2016 31.05.2020 974.353 1.057.271 98,2% 703.837 0 0 0 0
PVProračunski viri 703.837 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 703.837 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0003 Prenova mestnega središ ča - 1. faza 20.07.2016 31.12.2021 4.967.335 4.967.334 27,1% 3.619.247 600 0 0 0
PVProračunski viri 3.039.179 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 3.039.179 0 0 0 0
PPUO Občine 580.068 600 0 0 0
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 580.068 600 0 0 0
(2550) 2550-19-0004 Sanacija degradiranega obmo čja Mercator 02.02.2017 31.12.2021 6.811.090 6.811.088 6,3% 2.114.364 4.265.080 0 0 0
PVProračunski viri 184.070 4.264.580 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 184.070 4.264.580 0 0 0
PPUO Občine 1.930.294 500 0 0 0
7612 MESTNA OB ČINA SLOVENJ GRADEC 1.194.016 500 0 0 0
99001 Neznana ob čina 736.278 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0005 Blok neprofitnih stanovanj Polje 28.01.2016 31.12.2021 4.280.620 4.280.619 3,7% 2.445.200 1.675.462 0 0 0
PVProračunski viri 1.000.000 1.675.462 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.000.000 1.675.462 0 0 0
PPUO Občine 1.445.200 0 0 0 0
7612 MESTNA OB ČINA SLOVENJ GRADEC 1.445.200 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0006 Generator 21.01.2016 31.12.2021 5.920.054 5.920.054 45,5% 4.993.797 9.000 0 0 0
PVProračunski viri 3.200.270 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 3.200.270 0 0 0 0
PPUO Občine 1.490.892 9.000 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 1.490.892 9.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 302.635 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0007 Prenova stanovanj na nerevitaliziranih obmo čjih 17.03.2017 31.12.2021 656.689 656.689 53,3% 303.505 3.000 0 0 0
PVProračunski viri 293.146 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 293.146 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.359 3.000 0 0 0
(2550) 2550-19-0008 CTN Prireditveni oder in prostor 05.09.2008 31.12.2021 8.860.899 8.862.512 41,6% 6.633.962 830.784 0 0 0
PVProračunski viri 2.751.392 430.784 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.751.392 430.784 0 0 0
PPUO Občine 3.882.570 400.000 0 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 2.081.959 400.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 1.800.611 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0009 Ureditev mestne tržnice 24.10.2016 31.12.2021 5.426.262 5.370.390 82,6% 941.128 5.000 0 0 0
PVProračunski viri 890.258 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 890.258 0 0 0 0
PPUO Občine 50.870 5.000 0 0 0
7596 MESTNA OB ČINA PTUJ 50.870 5.000 0 0 0
(2550) 2550-19-0010 Športni park Nova Gorica - bazen 26.06.2017 31.12.2022 4.954.072 4.954.070 4,4% 450.245 4.264.064 20.025 0 0
PVProračunski viri 293.750 2.781.780 13.350 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 293.750 2.781.780 13.350 0 0
PPUO Občine 156.495 1.482.284 6.675 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 156.495 1.482.284 6.675 0 0
Stran 215 od 269 v EUR
(2550) 2550-20-0012 Prenova stanovanj - MO Koper 25.10.2018 31.12.2021 376.667 376.666 0,0% 369.667 7.000 0 0 0
PVProračunski viri 298.707 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 298.707 0 0 0 0
PPUO Občine 70.960 7.000 0 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 70.960 7.000 0 0 0
(2550) 2550-20-0013 CTN Stari trg 11(Velenje) 02.03.2016 31.12.2021 1.559.399 1.559.397 7,3% 1.281.253 164.413 0 0 0
PVProračunski viri 213.825 164.413 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 213.825 164.413 0 0 0
PPUO Občine 1.067.428 0 0 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 211.994 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 855.434 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0014 Stanovanjska soseska De čkovo naselje-DN 10 (CE)CTN 28.05.2018 31.12.2022 13.542.886 13.542.884 8,5% 3.478.692 8.661.657 245.970 0 0
PVProračunski viri 0 2.713.755 245.970 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 2.713.755 245.970 0 0
PPUO Občine 544.801 3.291.522 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 544.801 486.734 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 2.804.788 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.933.891 2.656.380 0 0 0
(2550) 2550-20-0015 CTN Revitalizacija Starotrškega jedra (MO VE) 05.05.2016 31.12.2021 2.928.442 2.928.441 4,1% 1.727.424 1.080.434 0 0 0
PVProračunski viri 445.055 1.080.434 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 445.055 1.080.434 0 0 0
PPUO Občine 1.282.369 0 0 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 1.282.369 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0016 Bivalne skupnosti za ranljive skupine (MO MS) 12.01.2017 31.12.2021 517.152 517.151 25,3% 376.544 10.000 0 0 0
PVProračunski viri 245.549 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 245.549 0 0 0 0
PPUO Občine 130.995 10.000 0 0 0
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 130.995 10.000 0 0 0
(2550) 2550-20-0017 Revitalizacija Vojašniškega trga z objekti (MO MB) 20.06.2017 31.12.2021 6.051.562 6.051.561 8,8% 952.415 4.565.250 0 0 0
PVProračunski viri 432.000 2.681.250 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 432.000 2.681.250 0 0 0
PPUO Občine 520.415 1.884.000 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 520.415 156.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 1.728.000 0 0 0
(2550) 2550-20-0018 Obnova Skate parka (MO MB) 22.10.2015 31.12.2021 629.052 629.051 5,9% 588.903 3.000 0 0 0
PVProračunski viri 478.752 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 478.752 0 0 0 0
PPUO Občine 110.151 3.000 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 110.151 3.000 0 0 0
(2551) 2551-16-0001 Sistem spremljanja onesnaženosti zraka - SINICA 06.03.2015 31.12.2021 6.333.656 6.333.656 80,9% 1.647.741 405.760 0 0 0
PVProračunski viri 1.647.741 405.760 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 1.647.741 405.760 0 0 0
2550-19-S002 Ciljni raziskovalni pro jekti-prosto r 40.134 50.028 0 0 0
(2550) 2550-19-0049 Ekološki koridorji (CRP) 01.07.2019 31.10.2021 90.162 100.000 13,9% 40.134 50.028 0 0 0
PVProračunski viri 18.750 31.250 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 18.750 31.250 0 0 0
Ukrepi     515.144 1.823.500 1.309.500 1.162.113 1.162.113
(2550) 2511-11-0031 Mednarodni in EU vidik prostorskega razvoja 01.01.2011 31.12.2024 609.592 33,4% 18.947 105.000 72.000 105.435 105.435
PVProračunski viri 18.947 105.000 72.000 105.435 105.435
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 18.947 105.000 72.000 105.435 105.435
(2550) 2511-11-0032 Zakonodaja, promocija vsebin, sofin. dobre prakse 01.01.2011 31.12.2024 4.204.555 17,7% 190.131 1.210.000 1.001.000 546.678 546.678
PVProračunski viri 190.131 1.210.000 1.001.000 546.678 546.678
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 190.131 1.210.000 1.001.000 546.678 546.678
(2550) 2511-11-0036 Prostorski razvoj na strateški in regionalni ravni 01.01.2011 31.12.2024 1.213.791 46,0% 85.715 198.000 80.000 180.000 180.000
PVProračunski viri 85.715 198.000 80.000 180.000 180.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 85.715 198.000 80.000 180.000 180.000
(2550) 2511-11-0037 Umeščanje prostorskih ureditev v prostor 01.01.2011 31.12.2024 521.071 66,6% 49.783 6.000 6.000 80.000 80.000
PVProračunski viri 49.783 6.000 6.000 80.000 80.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 49.783 6.000 6.000 80.000 80.000
(2550) 2550-16-0001 Uveljavljanje kakovostne gradnje 01.01.2016 31.12.2024 598.558 56,0% 81.696 22.500 37.500 100.000 100.000
PVProračunski viri 81.696 22.500 37.500 100.000 100.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 81.696 22.500 37.500 100.000 100.000
Stran 216 od 269 v EUR
(2550) 2550-16-0002 Urbani razvoj in u činkovita zemljiška politika 01.01.2016 31.12.2024 1.308.614 44,0% 88.871 282.000 113.000 150.000 150.000
PVProračunski viri 88.871 282.000 113.000 150.000 150.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 88.871 282.000 113.000 150.000 150.000
1603 Stanovanjska dejavnost 5.909.569 5.592.000 6.780.000 3.765.000 3.765.000
160301 Stanovanjska dejavnost 5.909.569 5.592.000 6.780.000 3.765.000 3.765.000
2430-13-S012 Reševan je stanovan jske problematike 31.725 22.000 20.000 0 0
(2550) 2511-11-0028 Razpis za vklju čitev v NSVS 26.09.2000 31.12.2021 1.859.823 1.914.205 99,8% 1.625 2.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.625 2.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.625 2.000 0 0 0
(2550) 2550-17-0007 Reševanje problematike denac. stan. 2017-2021 15.10.2003 31.12.2022 128.098 150.000 51,7% 30.100 20.000 20.000 0 0
PVProračunski viri 30.100 20.000 20.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 30.100 20.000 20.000 0 0
Ukrepi     5.877.844 5.570.000 6.760.000 3.765.000 3.765.000
(2550) 2511-11-0027 Subvencioniranje tržnega najema in mladih družin 26.09.2000 31.12.2024 42.134.942 46,7% 5.877.844 5.500.000 6.700.000 3.700.000 3.700.000
PVProračunski viri 5.877.844 5.500.000 6.700.000 3.700.000 3.700.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 5.877.844 5.500.000 6.700.000 3.700.000 3.700.000
(2550) 2550-16-0003 Zakonodaja, vsebine, praksa in mednar. sodelovanje 01.01.2016 31.12.2024 12.096.601 97,9% 0 70.000 60.000 65.000 65.000
PVProračunski viri 0 70.000 60.000 65.000 65.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 70.000 60.000 65.000 65.000
1604 Geodezija in nepremi čninske evidence 4.184.760 3.419.645 3.698.643 5.412.895 11.227.127
160401 Geodezija in nepremi čninske evidence 4.184.760 3.419.645 3.698.643 5.412.895 11.227.127
2512-11-S002 Informatika 295.559 260.002 294.000 0 0
(2552) 2512-05-0006 Odkup in upravljanje obmo čja GEOSS 16.03.2005 31.12.2020 670.835 677.442 100,0% 33.036 0 0 0 0
PVProračunski viri 33.036 0 0 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 33.036 0 0 0 0
(2552) 2552-17-0001 Zagotavljanje IKT, geod. in spl. infrastrukture 28.06.2016 31.12.2022 2.241.190 1.940.000 70,6% 262.523 260.002 294.000 0 0
PVProračunski viri 262.523 260.002 294.000 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 262.523 260.002 294.000 0 0
2512-11-S004 Vrednoten je nepremičnin 1.771.343 550.000 550.000 2.822.895 11.227.127
(2552) 2552-20-0001 Uvedba množi čnega vrednotenja v skladu z ZMVN-1 06.03.2019 31.12.2026 18.214.758 29.599.060 14,2% 1.771.343 550.000 550.000 2.822.895 11.227.127
PVProračunski viri 1.771.343 550.000 550.000 2.822.895 11.227.127
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 1.771.343 550.000 550.000 2.822.895 11.227.127
Ukrepi     2.117.858 2.609.643 2.854.643 2.590.000 0
(2552) 2512-11-0001 Informacijska podpora evidentiranju nepremi čnin 01.01.2011 31.12.2023 11.605.223 74,8% 850.510 850.000 900.000 900.000 0
PVProračunski viri 850.510 850.000 900.000 900.000 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 850.510 850.000 900.000 900.000 0
(2552) 2512-11-0002 Izboljšava podatkov nepremi čninskih evidenc 01.01.2011 31.12.2023 26.482.331 96,7% 302.348 210.000 310.000 310.000 0
PVProračunski viri 302.348 210.000 310.000 310.000 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 302.348 210.000 310.000 310.000 0
(2552) 2512-11-0003 Državni koordinatni sistem 01.01.2011 31.12.2023 3.739.746 73,4% 230.020 295.000 295.000 295.000 0
PVProračunski viri 230.020 295.000 295.000 295.000 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 230.020 295.000 295.000 295.000 0
(2552) 2512-11-0004 Državni topografski sistem 01.01.2011 31.12.2023 5.640.741 62,3% 250.367 645.000 645.000 645.000 0
PVProračunski viri 250.367 645.000 645.000 645.000 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 250.367 645.000 645.000 645.000 0
(2552) 2512-11-0005 Zbirni kataster gospodarske javne infrastrukture 01.01.2011 31.12.2023 1.224.249 80,6% 91.892 65.000 60.000 60.000 0
PVProračunski viri 91.892 65.000 60.000 60.000 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 91.892 65.000 60.000 60.000 0
(2552) 2512-11-0006 Distribucija in podpora uporabnikom 01.01.2011 31.12.2023 5.769.245 68,5% 392.721 544.643 644.643 380.000 0
PVProračunski viri 392.721 544.643 644.643 380.000 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 392.721 544.643 644.643 380.000 0
17ZDRAVSTVENO VARSTVO 250.123.507 511.860.109 270.604.757 201.237.118 352.383.827
1701 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju 
zdravstvenega varstva52.011.642 319.112.060 66.038.515 23.791.273 34.165.519
170101 Urejanje in razvoj na podro čju zdravstva 27.554.886 293.278.364 55.005.701 14.652.584 20.489.718
2711-11-S006 Tehnična infrastruktura MZ 89.044 105.044 100.000 103.200 0
(2711) 2711-20-0001 Informatizacija in opremljenost MZ 2020 - 2023 22.08.2019 31.12.2023 397.288 476.674 1,8% 89.044 105.044 100.000 103.200 0
PVProračunski viri 89.044 105.044 100.000 103.200 0
2711 Ministrstvo za zdravje 89.044 105.044 100.000 103.200 0
Stran 217 od 269 v EUR
2711-11-S014 Informatizaci ja zdravstvene ga sistema 3.973.525 4.309.526 4.309.526 4.309.526 0
(2711) 2711-08-0012 ESS - eZdravje 23.07.2008 31.12.2023 57.301.056 67.560.321 73,9% 3.973.525 4.309.526 4.309.526 4.309.526 0
PVProračunski viri 3.973.525 4.309.526 4.309.526 4.309.526 0
2711 Ministrstvo za zdravje 3.973.525 4.309.526 4.309.526 4.309.526 0
2711-17-S002 Vrednoten je zdravstvenih tehnolo gij 18.924 0 0 0 0
(2711) 2711-17-0017 EUnetHTA JA3 01.09.2016 31.12.2020 26.804 156.032 29,4% 18.924 0 0 0 0
PVProračunski viri 18.924 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 18.924 0 0 0 0
Ukrepi     23.473.393 288.863.794 50.596.175 10.239.858 20.489.718
(2711) 2711-17-0001 Urejanje in razvoj sistema zdravstva 01.01.2018 31.12.2025 91.103.105 1,8% 1.886.157 42.114.400 42.062.400 1.234.221 2.478.445
PVProračunski viri 1.886.157 42.114.400 42.062.400 1.234.221 2.478.445
2711 Ministrstvo za zdravje 1.886.157 42.114.400 42.062.400 1.234.221 2.478.445
(2711) 2711-17-0002 Zagotavljanje pogojev za delo ministrstva 01.01.2018 31.12.2025 50.192.285 34,4% 7.150.736 7.080.894 7.133.275 5.585.137 11.170.273
PVProračunski viri 7.150.736 7.080.894 7.133.275 5.585.137 11.170.273
2711 Ministrstvo za zdravje 7.150.736 7.080.894 7.133.275 5.585.137 11.170.273
(2711) 2711-17-0003 Znanstveno raziskovalne dejavnosti 01.01.2018 31.12.2025 2.304.582 29,9% 356.500 388.500 320.500 220.500 441.000
PVProračunski viri 356.500 388.500 320.500 220.500 441.000
2711 Ministrstvo za zdravje 356.500 388.500 320.500 220.500 441.000
(2711) 2711-19-0006 Izboljšanje likvidnostne situacije JZZ 01.01.2019 31.12.2025 16.401.881 34,2% 0 1.000.000 1.000.000 3.200.000 6.400.000
PVProračunski viri 0 1.000.000 1.000.000 3.200.000 6.400.000
2711 Ministrstvo za zdravje 0 1.000.000 1.000.000 3.200.000 6.400.000
(2711) 2711-19-0007 Skrajševanje čakalnih dob 01.01.2019 31.12.2021 42.200.000 0,0% 14.000.000 28.200.000 0 0 0
PVProračunski viri 14.000.000 28.200.000 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 14.000.000 28.200.000 0 0 0
(2711) 2711-20-1007 Sistemska ureditev dolgotrajne oskrbe 01.10.2020 31.12.2022 240.000 0,0% 80.000 80.000 80.000 0 0
PVProračunski viri 80.000 80.000 80.000 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 80.000 80.000 80.000 0 0
(2711) 2711-20-1011 Stabilizacija financiranja zdr avstvenega varstva 01.11.2020 31.12.2021 210.000.000 0,0% 0 210.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 0 210.000.000 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 0 210.000.000 0 0 0
170102 Podporne dejavnosti in nadzor na podro čju zdravstva 7.889.820 9.012.665 8.610.665 6.961.630 9.444.570
2713-11-S001 Manjše investici je ZIRS 174.727 168.000 166.000 166.000 166.000
(2713) 2713-17-0002 Informatizacija in opremljenost ZIRS 2018-2021 01.01.2018 31.12.2021 503.709 496.982 57,8% 174.727 168.000 0 0 0
PVProračunski viri 174.727 168.000 0 0 0
2713 Zdravstveni inšpektorat RS 174.727 168.000 0 0 0
(2713) 2713-20-0001 Informatizacija in opremljenost ZIRS 2022-2024 05.08.2020 31.12.2024 498.000 498.000 0,0% 0 0 166.000 166.000 166.000
PVProračunski viri 0 0 166.000 166.000 166.000
2713 Zdravstveni inšpektorat RS 0 0 166.000 166.000 166.000
Ukrepi     7.715.093 8.844.665 8.444.665 6.795.630 9.278.570
(2711) 2711-17-0004 Nadzor in strokovna telesa 01.01.2018 31.12.2025 16.648.442 24,3% 2.451.500 2.551.500 2.151.500 2.081.100 4.162.200
PVProračunski viri 2.451.500 2.551.500 2.151.500 2.081.100 4.162.200
2711 Ministrstvo za zdravje 2.451.500 2.551.500 2.151.500 2.081.100 4.162.200
(2711) 2711-17-0005 Naloge regulative zdravil in med. pripomo čkov 01.01.2018 31.12.2025 3.533.634 0,1% 522.300 902.300 902.300 401.840 803.680
PVProračunski viri 522.300 902.300 902.300 401.840 803.680
2711 Ministrstvo za zdravje 522.300 902.300 902.300 401.840 803.680
(2713) 2713-17-0001 Izvajanje nalog Zdravstvene inšpekcije 01.01.2018 31.12.2024 32.675.293 36,3% 4.741.293 5.390.865 5.390.865 4.312.690 4.312.690
PVProračunski viri 4.741.293 5.390.865 5.390.865 4.312.690 4.312.690
2713 Zdravstveni inšpektorat RS 4.741.293 5.390.865 5.390.865 4.312.690 4.312.690
170103 Mednarodno sodelovanje na podro čju zdravstva 235.000 421.050 270.000 255.640 511.280
Ukrepi     235.000 421.050 270.000 255.640 511.280
(2711) 2711-17-0006 Mednarodno sodelovanje na podro čju zdravstva 01.01.2018 31.12.2025 2.322.117 36,2% 235.000 421.050 270.000 255.640 511.280
PVProračunski viri 235.000 421.050 270.000 255.640 511.280
2711 Ministrstvo za zdravje 235.000 421.050 270.000 255.640 511.280
170104 Urejanje na podro čju kemikalij 15.734.270 15.837.859 1.586.175 1.360.305 2.615.707
2715-11-S002 Projekti s podro čja kemi jske varnosti 14.263.440 14.256.548 0 0 0
(2715) 2715-17-0003 Evropski biomonitoring - Horizon 2020 10.11.2016 31.12.2021 71.605.906 71.333.966 80,0% 14.263.440 14.256.548 0 0 0
PVProračunski viri 48.493 41.601 0 0 0
2715 Urad RS za kemikalije 48.493 41.601 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 148.683 148.683 0 0 0
2775 NACIONALNI INŠTITUT ZA JAVNO ZDRAVJE 17.079 17.079 0 0 0
2778 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER LJUBLJANA 8.531 8.531 0 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 123.073 123.073 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 14.066.264 14.066.264 0 0 0
Stran 218 od 269 v EUR
2715-11-S003 Opreml jenost or gana v sestavi-URSK 17.000 47.476 47.476 32.451 0
(2715) 2715-20-0001 Informatizacija in opremljenost URSK 2020 - 2023 26.08.2019 31.12.2023 144.403 170.404 0,2% 17.000 47.476 47.476 32.451 0
PVProračunski viri 17.000 47.476 47.476 32.451 0
2715 Urad RS za kemikalije 17.000 47.476 47.476 32.451 0
2715-11-S004 Nadgradnja in podpora kem. varnosti 14.013 25.000 20.000 20.000 0
(2715) 2715-10-0001 Nadgradnja kemijske zakonodaje EU v RS 03.06.2010 31.12.2023 207.606 203.948 64,6% 14.013 25.000 20.000 20.000 0
PVProračunski viri 14.013 25.000 20.000 20.000 0
2715 Urad RS za kemikalije 14.013 25.000 20.000 20.000 0
Ukrepi     1.439.817 1.508.835 1.518.699 1.307.854 2.615.707
(2715) 2715-17-0001 Izvajanje nalog na podro čju kemikalij 01.01.2018 31.12.2025 11.047.997 30,2% 1.439.817 1.508.835 1.518.699 1.307.854 2.615.707
PVProračunski viri 1.439.817 1.508.835 1.518.699 1.307.854 2.615.707
2715 Urad RS za kemikalije 1.439.817 1.508.835 1.518.699 1.307.854 2.615.707
170105 Urejanje na podro čju varstva pred sevanji 597.665 562.122 565.974 561.115 1.104.244
2717-11-S001 Opreml jenost or gana v sestavi - URSVS 241 5.000 5.000 8.993 0
(2717) 2717-20-0001 Informatizacija in opremljenost URSVS 2020 - 2023 21.08.2019 31.12.2023 19.234 40.468 0,0% 241 5.000 5.000 8.993 0
PVProračunski viri 241 5.000 5.000 8.993 0
2717 Uprava RS za varstvo pred sevanji 241 5.000 5.000 8.993 0
Ukrepi     597.424 557.122 560.974 552.122 1.104.244
(2717) 2717-17-0001 Izvajanje nalog na podro čju varstva pred sevanji 01.01.2018 31.12.2025 4.525.605 31,5% 597.424 557.122 560.974 552.122 1.104.244
PVProračunski viri 597.424 557.122 560.974 552.122 1.104.244
2717 Uprava RS za varstvo pred sevanji 597.424 557.122 560.974 552.122 1.104.244
1702 Primarno zdravstveno varstvo 374.136 374.136 374.136 0 0
170201 Investicijska vlaganja na primarni ravni 374.136 374.136 374.136 0 0
2711-11-S001 Sofinanciran je investici j v primarnem zdravstvu 374.136 374.136 374.136 0 0
 EP (2711) 2711-17-0016 Sofinanciranje investicij v primarno zdravstvo 01.01.2018 31.12.2022 1.122.408 0,0% 374.136 374.136 374.136 0 0
PVProračunski viri 374.136 374.136 374.136 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 374.136 374.136 374.136 0 0
1703 Sekundarno in tercia rno zdravstveno varstvo 80.272.755 62.971.226 67.777.533 51.448.645 66.463.910
170301 Investicijska vlaganja na sek undarni in terciarni ravni 80.090.083 62.971.226 67.777.533 51.448.645 66.463.910
2711-11-S002 Regionalne bolnišnice in ostali pro jekti 73.519.154 53.971.226 60.777.533 46.192.212 55.951.042
 EP (2711) 2711-17-0021 Ureditev prostorov bolnišni čnih lekarn 18.07.2016 31.12.2022 5.796.895 0,0% 391.315 1.000.000 4.405.580 0 0
PVProračunski viri 0 0 2.000.000 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 0 0 2.000.000 0 0
SKL Proračunski skladi 391.315 1.000.000 2.405.580 0 0
 EP (2711) 2711-20-1008 UKC Ljubljana - Dokon čanje projekta Prizidek DTS 01.01.2021 31.12.2024 83.000.000 0,0% 0 15.244.592 22.585.136 22.585.136 22.585.136
PVProračunski viri 0 15.244.592 22.585.136 22.585.136 22.585.136
2711 Ministrstvo za zdravje 0 15.244.592 22.585.136 22.585.136 22.585.136
(2711) 2711-02-0001 Oprema za ve č javnih zdravstvenih zavodov 31.05.2001 31.12.2021 61.182.046 61.182.046 94,3% 2.969.759 1.759.201 0 0 0
PVProračunski viri 1.199.021 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.199.021 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.770.738 1.759.201 0 0 0
(2711) 2711-09-0003 Negovalna bolnišnica Ljubljana 23.07.2009 31.12.2022 5.146.701 5.146.701 31,3% 1.565.707 134.293 1.834.359 0 0
SKL Proračunski skladi 1.565.707 134.293 1.834.359 0 0
(2711) 2711-10-0009 Dispečerski center zdravstva 08.03.2010 31.12.2021 5.038.124 4.530.926 65,9% 1.881.625 8.418 0 0 0
PVProračunski viri 47.667 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 47.667 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.833.958 8.418 0 0 0
(2711) 2711-16-0002 Urgentni center Ptuj 15.07.2015 31.12.2022 3.406.698 3.398.982 7,8% 1.054.633 111.185 1.976.154 0 0
SKL Proračunski skladi 434.293 111.185 1.976.154 0 0
PPUO Občine 620.340 0 0 0 0
7596 MESTNA OB ČINA PTUJ 620.340 0 0 0 0
(2711) 2711-17-0026 Klinika Golnik - laboratorij za mikobakterije 06.10.2016 31.12.2022 3.456.870 4.025.765 0,7% 0 2.902.969 529.660 0 0
PVProračunski viri 0 2.902.969 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 0 2.902.969 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 0 529.660 0 0
2776 BOLNIŠNICA GOLNIK - KLINI ČNI ODDELEK ZA PLJU ČNE BOLEZNI IN ALERGIJO GOLNIK 0 0 529.660 0 0
(2711) 2711-17-0029 SB Trbovlje - prenova bolnišni čne lekarne 17.02.2017 31.12.2021 794.902 750.750 80,4% 394.887 12.277 0 0 0
PVProračunski viri 250.965 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 250.965 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 140.300 12.277 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 3.622 0 0 0 0
2792 SPLOŠNA BOLNIŠNICA TRBOVLJE 3.622 0 0 0 0
Stran 219 od 269 v EUR
(2711) 2711-17-0038 UKC Maribor - nakup koronarografa 06.10.2016 31.12.2021 1.100.721 1.077.200 2,5% 21.418 1.073.600 0 0 0
PVProračunski viri 21.418 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 21.418 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 0 1.073.600 0 0 0
(2711) 2711-18-0011 UKC Ljubljana - Širitev EINT Ginekološke klinike 03.10.2017 31.12.2021 2.490.386 2.202.100 50,2% 2.086.111 5.721 0 0 0
PVProračunski viri 925.053 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 925.053 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.084.237 5.721 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 76.822 0 0 0 0
2778 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER LJUBLJANA 76.822 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0012 UKC Ljubljana - nov katetrski laboratorij 01.02.2018 31.12.2023 2.294.454 2.294.454 0,0% 0 2.083.638 140.544 70.272 0
PVProračunski viri 0 1.906.738 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 0 1.906.738 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 176.900 140.544 70.272 0
2778 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER LJUBLJANA 0 176.900 140.544 70.272 0
(2711) 2711-18-0013 UKC Ljubljana - obnova endoskopirnic 25.01.2018 31.12.2020 1.213.900 1.213.900 91,5% 1.182.188 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.113.343 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.113.343 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 68.846 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0014 SB Celje - prenova bolnišni čne lekarne 25.01.2018 31.12.2021 859.978 859.978 0,0% 700.000 159.978 0 0 0
SKL Proračunski skladi 700.000 159.978 0 0 0
(2711) 2711-18-0028 SB Brežice - prenova bolnišni čne lekarne 21.02.2018 31.12.2020 799.710 799.710 76,9% 799.710 0 0 0 0
PVProračunski viri 508.567 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 508.567 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 291.143 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0031 NIJZ - ureditev mansarde 21.02.2018 29.01.2020 198.818 348.476 100,0% 78.172 0 0 0 0
PVProračunski viri 72.072 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 72.072 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 6.100 0 0 0 0
2775 NACIONALNI INŠTITUT ZA JAVNO ZDRAVJE 6.100 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0035 SB Nova Gorica - prenova bolnišni čne lekarne 02.03.2018 31.12.2022 921.100 921.100 0,2% 0 900.000 19.636 0 0
SKL Proračunski skladi 0 900.000 19.636 0 0
(2711) 2711-18-0036 OP Valdoltra - prenova bolnišni čne lekarne 02.03.2018 31.12.2022 929.376 922.056 5,1% 0 407.320 474.476 0 0
SKL Proračunski skladi 0 400.000 474.476 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 7.320 0 0 0
2773 ORTOPEDSKA BOLNIŠNICA VALDOLTRA OSPEDALE ORTOPEDICO VALDOLTRA 0 7.320 0 0 0
(2711) 2711-18-0046 UKC Maribor - širitev EPINT Klinike za pediatrijo 05.04.2018 31.12.2021 1.137.695 1.038.680 0,0% 900.000 237.695 0 0 0
SKL Proračunski skladi 900.000 68.013 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 169.682 0 0 0
2781 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER MARIBOR 0 169.682 0 0 0
(2711) 2711-18-0047 B Postojna - prenova bolnišni čne lekarne 05.04.2018 31.12.2022 883.625 883.625 0,0% 159.311 653.430 70.884 0 0
SKL Proračunski skladi 122.000 653.430 70.884 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 37.311 0 0 0 0
2785 BOLNIŠNICA ZA ŽENSKE BOLEZNI IN PORODNIŠTVO POSTOJNA 37.311 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0048 Nabava CT naprav za ve č JZZ 05.04.2018 31.12.2020 11.501.018 11.701.478 85,6% 8.518.005 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.859.422 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 6.859.422 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.658.583 0 0 0 0
2771 SPLOŠNA BOLNIŠNICA IZOLA OSPEDALE GENERALE ISOLA 100.000 0 0 0 0
2777 ONKOLOŠKI INŠTITUT LJUBLJANA 120.000 0 0 0 0
2778 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER LJUBLJANA 783.449 0 0 0 0
2781 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER MARIBOR 156.720 0 0 0 0
2782 SPLOŠNA BOLNIŠNICA MURSKA SOBOTA 248.414 0 0 0 0
2783 SPLOŠNA BOLNIŠNICA NOVO MESTO 100.000 0 0 0 0
2790 SPLOŠNA BOLNIŠNICA DR. FRANCA DERGANCA NOVA GORICA 150.000 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0050 UKC Lj., ORL klinika - zamenjava v odovodnih cevi 18.05.2018 31.12.2020 785.071 660.020 100,0% 400.744 0 0 0 0
PVProračunski viri 279.288 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 279.288 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 121.456 0 0 0 0
2778 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER LJUBLJANA 121.456 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0053 UKC Ljubljana - zamenjava avtoklavov 20.04.2018 31.12.2021 1.265.018 1.265.018 0,0% 1.069.418 195.600 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.000.000 195.600 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 69.418 0 0 0 0
2778 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER LJUBLJANA 69.418 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0054 SB Brežice - ureditev ve č oddelkov 25.04.2018 31.12.2021 1.584.658 1.584.658 0,0% 1.518.300 66.358 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.500.000 66.358 0 0 0
Stran 220 od 269 v EUR
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 18.300 0 0 0 0
2767 SPLOŠNA BOLNIŠNICA BREŽICE 18.300 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0055 SB Jesenice - prenova bolnišni čne lekarne 19.06.2018 31.12.2021 1.346.124 1.590.124 5,8% 1.200.000 123.310 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.200.000 16.804 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 106.506 0 0 0
2772 SPLOŠNA BOLNIŠNICA JESENICE 0 106.506 0 0 0
(2711) 2711-18-0056 SB Ptuj - transformatorska postaja in agregat 19.06.2018 31.12.2020 285.248 237.707 40,4% 275.305 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 275.305 0 0 0 0
(2711) 2711-19-0001 SB Nova Gorica - Ureditev fekalne kanalizacije 20.04.2018 31.12.2021 539.240 539.240 0,0% 500.000 39.240 0 0 0
SKL Proračunski skladi 500.000 5.080 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 34.160 0 0 0
2790 SPLOŠNA BOLNIŠNICA DR. FRANCA DERGANCA NOVA GORICA 0 34.160 0 0 0
(2711) 2711-19-0002 SB Murska Sobota - Ureditev odseka za dializo 20.04.2018 31.12.2022 2.910.590 2.910.591 0,0% 143.716 2.707.320 59.554 0 0
PVProračunski viri 0 2.700.000 59.554 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 0 2.700.000 59.554 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 143.716 7.320 0 0 0
2782 SPLOŠNA BOLNIŠNICA MURSKA SOBOTA 143.716 7.320 0 0 0
(2711) 2711-19-0003 UKC Maribor - nakup naprave za magnetno resonanco 26.09.2018 31.12.2020 1.449.897 1.452.062 100,0% 1.449.897 0 0 0 0
PVProračunski viri 475.856 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 475.856 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 972.480 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.562 0 0 0 0
2781 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER MARIBOR 1.562 0 0 0 0
(2711) 2711-19-0004 UKC Maribor - nakup angiografskega RTG aparata 26.09.2018 31.12.2020 1.861.085 1.874.000 100,0% 1.861.085 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.859.585 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.500 0 0 0 0
2781 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER MARIBOR 1.500 0 0 0 0
(2711) 2711-19-0010 SB Jesenice - požarna sanacija 05.07.2019 31.12.2021 2.749.857 2.664.412 5,5% 2.081.983 526.930 0 0 0
SKL Proračunski skladi 2.081.983 526.930 0 0 0
(2711) 2711-94-0001 UKC Ljubljana - DTS in HB 20.12.2003 31.12.2022 110.910.618 95.231.705 69,7% 21.983.932 10.738.515 7.628.658 0 0
PVProračunski viri 3.774.605 10.710.608 7.628.658 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 3.774.605 10.710.608 7.628.658 0 0
SKL Proračunski skladi 18.209.327 27.907 0 0 0
(2711) 2711-94-0006 Onkološki inštitut Ljubljana - I. faza 30.05.1996 31.12.2022 96.507.822 87.891.421 98,1% 100.000 1.700.911 0 0 0
PVProračunski viri 0 439.433 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 0 439.433 0 0 0
SKL Proračunski skladi 100.000 1.261.477 0 0 0
(2711) 2711-94-0010 SB Celje - bolnišni čni oddelki in novogradnja 31.03.1999 31.12.2025 117.942.191 117.942.191 18,1% 14.775.259 8.385.633 21.052.892 23.536.804 33.365.906
PVProračunski viri 2.706.743 8.385.633 20.833.981 22.504.804 31.301.906
2711 Ministrstvo za zdravje 2.706.743 8.385.633 20.833.981 22.504.804 31.301.906
SKL Proračunski skladi 12.068.516 0 218.911 1.032.000 2.064.000
(2711) 2711-94-0034 Priprava investicij in nakupi zemljiš č 31.03.1999 31.12.2021 1.161.009 1.161.009 87,6% 4.758 143.424 0 0 0
SKL Proračunski skladi 4.758 143.424 0 0 0
(2711) 2711-99-0002 UKC Ljubljana - IMDPŠ 20.11.2002 31.12.2020 4.234.294 3.634.556 98,8% 812.112 0 0 0 0
PVProračunski viri 216.911 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 216.911 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 563.372 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 31.829 0 0 0 0
2778 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER LJUBLJANA 31.829 0 0 0 0
(2711) 2711-99-0004 Požarno varnostne sanacije 01.09.2000 31.12.2021 9.162.704 10.305.154 42,3% 2.639.804 2.649.669 0 0 0
PVProračunski viri 0 2.179.365 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 0 2.179.365 0 0 0
SKL Proračunski skladi 2.634.924 470.304 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 4.880 0 0 0 0
2781 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER MARIBOR 4.880 0 0 0 0
Ukrepi     6.570.929 9.000.000 7.000.000 5.256.434 10.512.867
(2711) 2711-11-1060 Prenos sredstev na prora čunski sklad 01.12.2011 31.12.2022 24.671.806 100,0% 0 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 0 0 0 0 0
(2711) 2711-17-0007 Zakon o investicijah v JZZ - amortizacija 01.01.2018 31.12.2025 59.292.940 44,4% 6.570.929 9.000.000 7.000.000 5.256.434 10.512.867
PVProračunski viri 6.570.929 9.000.000 7.000.000 5.256.434 10.512.867
2711 Ministrstvo za zdravje 6.570.929 9.000.000 7.000.000 5.256.434 10.512.867
Stran 221 od 269 v EUR
170302 Dejavnost sekundarnega in terciarnega zdr avstvenega varstva 182.671 0 0 0 0
Ukrepi     182.671 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0009 Zagotavljanje poslovne in finan čne stabilnosti JZZ 01.12.2017 30.12.2020 474.352 68,4% 182.671 0 0 0 0
PVProračunski viri 182.671 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 182.671 0 0 0 0
1704 Zdravstveno zavarovanje dolo čenih kategorij prebivalstva 3.569.700 3.549.000 3.680.000 0 0
170401 Zdravstveno varstvo zaprtih oseb 3.569.700 3.549.000 3.680.000 0 0
Ukrepi     3.569.700 3.549.000 3.680.000 0 0
(2031) 2020-11-0001 Zdravstveno varstvo zaprtih oseb 01.01.2011 31.12.2022 39.789.001 79,4% 3.569.700 3.549.000 3.680.000 0 0
PVProračunski viri 3.569.700 3.549.000 3.680.000 0 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 3.569.700 3.549.000 3.680.000 0 0
1705 Oskrba z zdravili in medicinskimi pripomo čki 0 0 0 0 0
170501 Učinkovito zdravljenje z dragimi zdravili 0 0 0 0 0
Ukrepi     0 0 0 0 0
(2711) 2711-17-0008 Učinkovitost zdravljenja na podlagi protokolov 01.01.2018 10.08.2020 1.089.767 100,0% 0 0 0 0 0
1706 Programi javnega zdravja 13.056.817 13.526.753 13.526.753 12.111.299 24.222.598
170601 Naloge javnega zdravja 13.056.817 13.526.753 13.526.753 12.111.299 24.222.598
Ukrepi     13.056.817 13.526.753 13.526.753 12.111.299 24.222.598
(2711) 2711-17-0009 Izvajanje nalog na podro čju javnega zdravja 01.01.2018 31.12.2025 66.646.885 33,9% 8.850.000 9.309.936 9.309.936 7.447.949 14.895.898
PVProračunski viri 8.850.000 9.309.936 9.309.936 7.447.949 14.895.898
2711 Ministrstvo za zdravje 8.850.000 9.309.936 9.309.936 7.447.949 14.895.898
(2711) 2711-17-0010 Spremljanje vplivov okolja na zdravje 01.01.2018 31.12.2025 6.275.987 34,7% 800.000 800.000 800.000 718.739 1.437.478
PVProračunski viri 800.000 800.000 800.000 718.739 1.437.478
2711 Ministrstvo za zdravje 800.000 800.000 800.000 718.739 1.437.478
(2711) 2711-18-0002 Duševno zdravje in odvisnosti od drog 01.01.2018 31.12.2025 16.028.586 42,0% 1.738.000 1.666.718 1.666.718 2.024.430 4.048.859
PVProračunski viri 1.738.000 1.666.718 1.666.718 2.024.430 4.048.859
2711 Ministrstvo za zdravje 1.738.000 1.666.718 1.666.718 2.024.430 4.048.859
(2711) 2711-18-0003 Obvladovanje kroni čnih nenalezljivih bolezni 01.01.2018 31.12.2025 3.801.611 37,6% 378.718 450.000 450.000 425.041 850.083
PVProračunski viri 378.718 450.000 450.000 425.041 850.083
2711 Ministrstvo za zdravje 378.718 450.000 450.000 425.041 850.083
(2711) 2711-18-0005 Zdravje na podro čju prehrane in telesne dejavnosti 01.01.2018 31.12.2025 5.428.242 32,8% 594.030 594.030 594.030 700.000 1.400.000
PVProračunski viri 594.030 594.030 594.030 700.000 1.400.000
2711 Ministrstvo za zdravje 594.030 594.030 594.030 700.000 1.400.000
(2711) 2711-18-0007 Zmanjševanje razlik v zdravju 01.01.2018 31.12.2025 674.655 39,2% 70.000 50.000 50.000 80.000 160.000
PVProračunski viri 70.000 50.000 50.000 80.000 160.000
2711 Ministrstvo za zdravje 70.000 50.000 50.000 80.000 160.000
(2711) 2711-18-0008 Izvajanje zdravstvenih politik in ukrepov v EU 01.01.2018 31.12.2025 1.605.088 28,1% 210.000 210.000 210.000 174.702 349.405
PVProračunski viri 210.000 210.000 210.000 174.702 349.405
2711 Ministrstvo za zdravje 210.000 210.000 210.000 174.702 349.405
(2711) 2711-20-0002 Ukrepi za obvladovanje nalezljivih bolezni 01.01.2020 31.12.2025 2.929.520 13,5% 416.069 446.069 446.069 540.438 1.080.875
PVProračunski viri 416.069 446.069 446.069 540.438 1.080.875
2711 Ministrstvo za zdravje 416.069 446.069 446.069 540.438 1.080.875
1707 Drugi programi na podro čju zdravstva 100.838.458 112.326.934 119.207.820 113.885.900 227.531.800
170701 Presaditve, transfuzije, odšk odnine (cepiva, kri) 2.431.557 2.170.000 2.170.000 2.170.000 4.340.000
Ukrepi     2.431.557 2.170.000 2.170.000 2.170.000 4.340.000
(2711) 2711-17-0012 Presaditve, transfuzije, odškodnine (cepiva, kri) 01.01.2018 31.12.2025 17.909.527 35,2% 2.431.557 2.170.000 2.170.000 2.170.000 4.340.000
PVProračunski viri 2.431.557 2.170.000 2.170.000 2.170.000 4.340.000
2711 Ministrstvo za zdravje 2.431.557 2.170.000 2.170.000 2.170.000 4.340.000
170702 Delovanje nujne medicinske pomo či in zdravstva v izrednih razmerah 108.148 205.500 205.500 215.900 431.800
Ukrepi     108.148 205.500 205.500 215.900 431.800
(2711) 2711-17-0013 Delovanje NMP in zdravstva v izrednih razmerah 01.01.2018 31.12.2025 1.347.171 16,1% 108.148 205.500 205.500 215.900 431.800
PVProračunski viri 107.500 205.500 205.500 215.900 431.800
2711 Ministrstvo za zdravje 107.500 205.500 205.500 215.900 431.800
REZ Proračunska rezerva 648 0 0 0 0
Stran 222 od 269 v EUR
170703 Zdravstveno varstvo nezavarovanih in socialno ogroženih 18.298.753 20.451.434 21.532.320 16.200.000 32.160.000
2711-20-S001 Sklad AMIF 70.000 70.000 0 0 0
(2711) 2711-20-0003 Vzpostavitev ambulante za migrante 05.02.2020 31.12.2021 140.000 140.000 0,0% 70.000 70.000 0 0 0
PVProračunski viri 70.000 70.000 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 70.000 70.000 0 0 0
Ukrepi     18.228.753 20.381.434 21.532.320 16.200.000 32.160.000
(2711) 2711-17-0014 Zdr. varstvo nezavarovanih in soc. ogroženih 01.01.2018 31.12.2025 141.309.167 29,8% 18.228.753 20.381.434 21.532.320 16.200.000 32.160.000
PVProračunski viri 18.228.753 20.381.434 21.532.320 16.200.000 32.160.000
2711 Ministrstvo za zdravje 18.228.753 20.381.434 21.532.320 16.200.000 32.160.000
170704 Podiplomsko izobraž evanje in usposabljanje zdravstvenih delavcev 80.000.000 89.500.000 95.300.000 95.300.000 190.600.000
Ukrepi     80.000.000 89.500.000 95.300.000 95.300.000 190.600.000
(2711) 2711-17-0035 Podiplomsko usposabljanje zdravstvenih delavcev 19.07.2017 31.12.2025 683.700.000 27,7% 80.000.000 89.500.000 95.300.000 95.300.000 190.600.000
PVProračunski viri 80.000.000 89.500.000 95.300.000 95.300.000 190.600.000
2711 Ministrstvo za zdravje 80.000.000 89.500.000 95.300.000 95.300.000 190.600.000
18KULTURA IN CIVILNA DRUŽBA 216.587.251 257.023.157 256.528.316 153.521.745 315.795.781
1801 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju kulture 8.290.976 8.948.887 8.685.568 7.339.007 15.581.760
180101 Urejanje in nadzor kulturnih dejavnosti 423.423 440.290 440.290 342.738 704.463
Ukrepi     423.423 440.290 440.290 342.738 704.463
(3342) 3342-17-0001 Delovanje IRSKD 01.01.2018 31.12.2025 2.992.858 31,0% 423.423 440.290 440.290 342.738 704.463
PVProračunski viri 423.423 440.290 440.290 342.738 704.463
3342 Inšpektorat Republike Slovenije za kulturo in medije 423.423 440.290 440.290 342.738 704.463
180102 Podporne dejavnosti na podro čju kulture 7.867.553 8.508.597 8.245.278 6.996.269 14.877.297
3330-13-S014 Podporne de javnosti na podro čju kulture 449.647 740.816 455.521 1.189.417 3.167.779
 EP (3340) 3340-17-0017 Podporne dejavnosti na podro čju kulture 01.01.2018 31.12.2025 1.517.819 0,0% 64.054 100.884 408.221 352.158 592.502
PVProračunski viri 64.054 100.884 408.221 352.158 592.502
3340 Ministrstvo za kulturo 64.054 100.884 408.221 352.158 592.502
(3340) 3340-19-0019 Gradnja grajske konjušnice in poti v Predjami 09.05.2019 31.12.2026 4.025.611 4.609.339 1,7% 187.525 363.000 47.300 837.259 2.575.277
PVProračunski viri 187.525 363.000 47.300 837.259 2.575.277
3340 Ministrstvo za kulturo 187.525 363.000 47.300 837.259 2.575.277
(3340) 3340-20-0011 Investicijsko vzdrževanje MK 2020-2021 22.08.2019 31.12.2021 475.000 518.628 11,8% 198.068 276.932 0 0 0
PVProračunski viri 198.068 259.314 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 193.068 259.314 0 0 0
3342 Inšpektorat Republike Slovenije za kulturo in medije 5.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 17.618 0 0 0
Ukrepi     7.417.906 7.767.781 7.789.757 5.806.852 11.709.518
(3340) 3340-17-0001 Popularizacija kulture 01.01.2018 31.12.2025 2.432.365 55,8% 248.621 218.278 218.278 174.622 349.244
PVProračunski viri 248.621 218.278 218.278 174.622 349.244
3340 Ministrstvo za kulturo 248.621 218.278 218.278 174.622 349.244
(3340) 3340-17-0002 Raziskovalne naloge v kulturi 01.01.2018 31.12.2025 239.847 30,1% 32.500 33.829 33.829 27.063 54.126
PVProračunski viri 32.500 33.829 33.829 27.063 54.126
3340 Ministrstvo za kulturo 32.500 33.829 33.829 27.063 54.126
(3340) 3340-17-0003 Delovanje MK 01.01.2018 31.12.2025 45.871.448 34,8% 6.422.593 6.537.283 6.537.282 5.002.454 10.004.908
PVProračunski viri 6.422.593 6.537.283 6.537.282 5.002.454 10.004.908
3340 Ministrstvo za kulturo 6.422.593 6.537.283 6.537.282 5.002.454 10.004.908
(3340) 3340-18-0001 Digitalizacija na podro čju kulture 01.01.2018 31.12.2025 3.617.743 30,2% 511.884 497.000 518.977 377.600 851.014
PVProračunski viri 511.884 497.000 518.977 377.600 851.014
3340 Ministrstvo za kulturo 511.884 497.000 518.977 377.600 851.014
(3340) 3340-18-0008 Interventna sredstva na podro čju kulture 01.01.2018 31.12.2025 1.567.303 15,4% 167.000 379.000 379.000 143.200 286.400
PVProračunski viri 167.000 379.000 379.000 143.200 286.400
3340 Ministrstvo za kulturo 167.000 379.000 379.000 143.200 286.400
(3340) 3340-18-0023 Stroški nepremi čnin v upravljanju 01.01.2018 31.12.2025 542.005 12,5% 29.500 102.391 102.391 81.913 163.826
PVProračunski viri 29.500 102.391 102.391 81.913 163.826
3340 Ministrstvo za kulturo 29.500 102.391 102.391 81.913 163.826
(3340) 3340-20-0017 Vzdrževanje garažne hiše 01.03.2020 31.12.2020 5.808 0,0% 5.808 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.808 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 5.808 0 0 0 0
1802 Ohranjanje kulturne dediš čine 60.246.131 64.341.803 63.264.839 45.251.275 89.433.889
180201 Varstvo kulturne dediš čine, arhivska in knjižni čna dejavnost 55.932.433 59.516.350 59.046.062 44.773.275 89.433.889
3330-13-S010 Kulturna dediš čina, arh. in kn jižnična de javnost 2.910.199 4.231.364 6.535.692 3.998.545 7.997.090
 EP (3340) 3340-17-0018 Ohranjanje kulturne dediš čine 01.01.2018 31.12.2025 20.414.086 0,0% 180.000 1.702.769 6.535.682 3.998.545 7.997.090
PVProračunski viri 180.000 1.702.769 6.535.682 3.998.545 7.997.090
3340 Ministrstvo za kulturo 180.000 1.702.769 6.535.682 3.998.545 7.997.090
Stran 223 od 269 v EUR
(3330) 3330-17-0010 Vzdrževanje in nabava OS za Slovenski šolski muzej 20.07.2016 31.12.2022 77.266 70.818 68,0% 16.095 16.095 10 0 0
PVProračunski viri 16.095 16.095 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 16.095 16.095 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 0 10 0 0
7208 SLOVENSKI ŠOLSKI MUZEJ 0 0 10 0 0
(3340) 3340-20-0003 Predhodne arheološke raziskave 2020-2021 18.07.2019 31.12.2021 249.421 310.000 14,3% 94.421 155.000 0 0 0
PVProračunski viri 94.421 155.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 94.421 155.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0004 Kobariški muzej 2020-2021 01.01.2020 31.12.2021 50.000 50.000 7,9% 25.000 25.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 25.000 25.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0005 Odkupi predmetov kulturne dediš čine 2020-2021 22.07.2019 31.12.2021 543.000 475.000 22,4% 305.500 237.500 0 0 0
PVProračunski viri 305.500 237.500 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 305.500 237.500 0 0 0
(3340) 3340-20-0006 NUK - literatura v fizi čni obliki 2020-2021 22.07.2019 31.12.2021 387.000 387.000 32,6% 192.000 195.000 0 0 0
PVProračunski viri 192.000 195.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 192.000 195.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0007 Nakup knjižni čnega gradiva 2020-21 03.01.2020 31.12.2021 3.997.183 4.050.000 3,6% 2.097.183 1.900.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.097.183 1.900.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 2.097.183 1.900.000 0 0 0
3511-11-S003 Kulturni spomeniki 2.531.486 2.820.752 2.500 2.500 0
(3340) 3340-16-0001 Kulturni spomeniki - SV projekti in intervencije 12.08.2015 31.12.2021 7.949.081 7.134.345 62,9% 1.725.010 1.618.413 0 0 0
PVProračunski viri 1.725.010 1.618.413 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.725.010 1.618.413 0 0 0
(3340) 3340-17-0099 Posodobitev dostopa do Evropeane 30.01.2017 31.12.2023 26.198 21.936 67,5% 6.476 2.339 2.500 2.500 0
PVProračunski viri 6.476 2.339 2.500 2.500 0
3340 Ministrstvo za kulturo 6.476 2.339 2.500 2.500 0
(3340) 3340-20-0043 Obnova cerkve v Ži čki kartuziji 11.02.2020 31.12.2021 2.000.000 2.000.000 2,5% 800.000 1.200.000 0 0 0
PVProračunski viri 800.000 1.200.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 800.000 1.200.000 0 0 0
Ukrepi     50.490.748 52.464.234 52.507.870 40.772.230 81.436.799
(3330) 3311-11-0028 Šolski muzej 01.01.2011 31.12.2022 5.426.286 77,5% 504.103 531.817 542.453 0 0
PVProračunski viri 504.103 531.817 542.453 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 504.103 531.817 542.453 0 0
(3340) 3340-17-0004 Izvajanje javne službe v knjižni čarstvu - NUK 01.01.2018 31.12.2025 47.619.557 34,5% 6.246.409 6.735.587 6.735.587 5.388.469 10.776.938
PVProračunski viri 6.246.409 6.735.587 6.735.587 5.388.469 10.776.938
3340 Ministrstvo za kulturo 6.246.409 6.735.587 6.735.587 5.388.469 10.776.938
(3340) 3340-17-0005 Programi in projekti arhivske dejavnosti 01.01.2018 31.12.2025 1.646.331 32,1% 220.850 230.702 230.702 184.561 369.122
PVProračunski viri 220.850 230.702 230.702 184.561 369.122
3340 Ministrstvo za kulturo 220.850 230.702 230.702 184.561 369.122
(3340) 3340-17-0006 Izvajanje javne službe na podro čju KD 01.01.2018 31.12.2025 304.442.295 35,8% 41.652.202 42.599.036 42.599.036 33.265.300 66.530.600
PVProračunski viri 41.652.202 42.599.036 42.599.036 33.265.300 66.530.600
3340 Ministrstvo za kulturo 41.652.202 42.599.036 42.599.036 33.265.300 66.530.600
(3340) 3340-18-0002 Območne knjižnice 01.01.2018 31.12.2025 6.407.097 40,5% 865.824 865.824 865.824 692.659 1.385.318
PVProračunski viri 865.824 865.824 865.824 692.659 1.385.318
3340 Ministrstvo za kulturo 865.824 865.824 865.824 692.659 1.385.318
(3340) 3340-18-0009 Varstvo kulturne dediš čine 01.01.2018 31.12.2025 4.585.986 20,7% 455.764 719.312 752.312 601.849 1.203.698
PVProračunski viri 455.764 719.312 752.312 601.849 1.203.698
3340 Ministrstvo za kulturo 455.764 719.312 752.312 601.849 1.203.698
(3340) 3340-18-0016 Upravljanje s kulturnimi spomeniki v lasti RS 01.01.2018 31.12.2025 2.036.608 26,6% 225.662 319.139 319.139 269.139 430.622
PVProračunski viri 225.662 319.139 319.139 269.139 430.622
3340 Ministrstvo za kulturo 225.662 319.139 319.139 269.139 430.622
(3340) 3340-18-0024 Knjižnična dejavnost 01.01.2018 31.12.2025 3.090.838 32,9% 319.934 462.817 462.817 370.253 740.501
PVProračunski viri 319.934 462.817 462.817 370.253 740.501
3340 Ministrstvo za kulturo 319.934 462.817 462.817 370.253 740.501
180202 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju arhiviranja 3.561.087 3.887.954 3.281.277 0 0
3341-17-S001 Projekti Arhiva 113.779 140.103 95.843 0 0
 EP (3341) 3341-19-0001 Investicije ter inv. vzdrževanje Arhiva RS 01.01.2019 31.12.2022 135.725 0,0% 53.622 32.103 50.000 0 0
PVProračunski viri 53.622 32.103 50.000 0 0
3341 Arhiv Republike Slovenije 53.622 32.103 50.000 0 0
(3341) 3341-20-0001 Investicije in vzdrževanje Arhiva RS 2020-2021 03.02.2020 31.12.2022 214.000 214.000 5,4% 60.157 108.000 45.843 0 0
PVProračunski viri 60.157 108.000 45.843 0 0
3341 Arhiv Republike Slovenije 60.157 108.000 45.843 0 0
Stran 224 od 269 v EUR
3513-11-S001 Projekti Arhiva 631.476 571.826 0 0 0
(3341) 3341-16-0001 Razvoj slovenskega javnega el. arhiva e-ARH.si 06.05.2016 31.12.2021 3.999.999 4.000.000 79,5% 631.476 571.826 0 0 0
PVProračunski viri 631.476 571.826 0 0 0
3341 Arhiv Republike Slovenije 631.476 571.826 0 0 0
Ukrepi     2.815.833 3.176.025 3.185.434 0 0
(3341) 3341-17-0001 Izvajanje javne službe iz arhivske dejavnosti 01.01.2018 31.12.2022 14.536.899 50,8% 2.815.833 3.176.025 3.185.434 0 0
PVProračunski viri 2.815.833 3.176.025 3.185.434 0 0
3341 Arhiv Republike Slovenije 2.815.833 3.176.025 3.185.434 0 0
180203 Vojna grobiš ča 752.611 937.500 937.500 478.000 0
2611-11-S021 Vojna grobišča 0 140.000 140.000 160.000 0
 EP (2611) 2611-13-0004 Gradnja spominskih obeležij, kostnic 22.01.2013 31.12.2023 440.000 0,0% 0 140.000 140.000 160.000 0
PVProračunski viri 0 140.000 140.000 160.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 0 140.000 140.000 160.000 0
Ukrepi     752.611 797.500 797.500 318.000 0
(2130) 2130-16-0009 Odkrivanje in ozna čevanje prikritih vojnih grobiš č 01.01.2016 31.12.2022 2.548.107 60,6% 242.611 400.000 400.000 0 0
PVProračunski viri 242.611 400.000 400.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 242.611 400.000 400.000 0 0
(2611) 2611-11-0009 Vojna grobiš ča 01.01.2011 31.12.2023 4.159.777 64,9% 510.000 397.500 397.500 318.000 0
PVProračunski viri 510.000 397.500 397.500 318.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 510.000 397.500 397.500 318.000 0
1803 Programi v kulturi in mediji 110.814.902 146.420.397 147.735.675 86.344.435 167.743.175
180301 Kulturna raznolikost  - kulturni programi manjšin 914.337 991.711 900.596 656.327 1.312.654
3511-11-S005 Razvo j man jšinskih kultu r 88.215 91.115 0 0 0
(3340) 3340-20-0008 Romske skupnosti - projekti 2020-2021 01.01.2020 31.12.2021 179.330 182.230 14,8% 88.215 91.115 0 0 0
PVProračunski viri 88.215 91.115 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 88.215 91.115 0 0 0
Ukrepi     826.122 900.596 900.596 656.327 1.312.654
(3340) 3340-18-0010 Kulturna dejavnost manjšin 01.01.2018 31.12.2025 6.301.734 35,8% 826.122 900.596 900.596 656.327 1.312.654
PVProračunski viri 826.122 900.596 900.596 656.327 1.312.654
3340 Ministrstvo za kulturo 826.122 900.596 900.596 656.327 1.312.654
180302 Mediji in avdiovizualna kultura 11.994.446 7.071.116 1.903.740 1.500.543 1.991.936
3330-13-S005 Medi ji in AV kultura 9.804.157 5.167.376 0 0 0
(3340) 3340-20-0001 Podpora senzorno oviranim 2020-21 15.07.2019 31.12.2021 345.286 345.286 0,0% 172.643 172.643 0 0 0
PVProračunski viri 172.643 172.643 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 172.643 172.643 0 0 0
(3340) 3340-20-0002 Programske vsebine medijev 2020-2021 16.07.2019 31.12.2021 5.361.034 5.398.126 9,3% 2.661.971 2.699.063 0 0 0
PVProračunski viri 2.661.971 2.699.063 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 2.661.971 2.699.063 0 0 0
(3340) 3340-20-0012 Programi za AV medije 2020-2021 21.08.2019 31.12.2021 1.190.764 1.190.764 12,0% 595.382 595.382 0 0 0
PVProračunski viri 595.382 595.382 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 595.382 595.382 0 0 0
(3340) 3340-20-0013 Vlaganja v AV produkcijo 2020-2021 21.08.2019 31.12.2021 1.814.211 2.000.000 5,8% 814.211 1.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 720.269 1.000.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 720.269 1.000.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 93.942 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0016 Spodbujanje filmske in AV dejavnosti - 2020 - 2021 13.02.2020 31.12.2021 2.823.579 3.147.658 12,3% 2.820.059 3.520 0 0 0
PVProračunski viri 501.240 3.520 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 501.240 3.520 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.318.820 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0019 Spletna serija # Čist zares 03.04.2018 31.12.2020 109.000 109.000 5,2% 109.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.668 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 5.668 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 103.332 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0021 Študijski filmi Univerze v Novi Gorici 2019/2020 30.10.2019 31.12.2020 111.750 111.750 16,1% 111.750 0 0 0 0
PVProračunski viri 31.750 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 31.750 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 21.000 0 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 21.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 59.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0022 Minuta do odmora 03.04.2018 31.12.2021 172.410 172.410 14,5% 97.410 75.000 0 0 0
PVProračunski viri 25.000 75.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 25.000 75.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 72.410 0 0 0 0
Stran 225 od 269 v EUR
(3340) 3340-20-0023 Od Sevnice do Bele hiše 15.07.2019 31.12.2021 102.070 102.070 12,2% 64.570 37.500 0 0 0
PVProračunski viri 12.500 37.500 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 12.500 37.500 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 52.070 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0024 Skozi moje o či 09.05.2019 31.12.2021 176.391 176.391 13,9% 170.251 6.140 0 0 0
PVProračunski viri 39.910 6.140 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 39.910 6.140 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 94.685 0 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 14.685 0 0 0 0
3551 RADIOTELEVIZIJA SLOVENIJA JAVNI ZAVOD, LJUBLJANA 80.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 35.656 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0025 Celovečerni film Cent'anni 09.05.2019 31.12.2021 256.900 256.900 14,9% 247.300 9.600 0 0 0
PVProračunski viri 62.400 9.600 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 62.400 9.600 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 184.900 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0035 Animirana serija Tako zraste 15.07.2019 31.12.2021 268.960 268.960 8,3% 243.600 25.360 0 0 0
PVProračunski viri 22.190 25.360 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 22.190 25.360 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 165.000 0 0 0 0
3551 RADIOTELEVIZIJA SLOVENIJA JAVNI ZAVOD, LJUBLJANA 165.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 56.410 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0036 Dokumentarni film Antigona 08.05.2017 31.12.2020 152.610 152.610 2,6% 152.610 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 4.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 148.610 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0037 Serija 50 knjig, ki so nas napisale 15.07.2019 31.12.2020 123.350 123.350 10,3% 123.350 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.176 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 20.176 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 103.174 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0038 Animirana miniserija Ma ček Muri - Tekma 11.06.2018 31.12.2020 186.710 186.710 7,0% 186.710 0 0 0 0
PVProračunski viri 18.200 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 18.200 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 168.510 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0039 Dokumentarni film Divja Slovenija 15.07.2019 31.12.2021 165.000 165.000 10,6% 145.000 20.000 0 0 0
PVProračunski viri 17.500 20.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 17.500 20.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 100.000 0 0 0 0
3551 RADIOTELEVIZIJA SLOVENIJA JAVNI ZAVOD, LJUBLJANA 100.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 27.500 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0042 Promocija in distribucija slovenskih filmov  02.04.2020 31.12.2020 117.046 117.046 56,9% 117.046 0 0 0 0
PVProračunski viri 117.046 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 117.046 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0044 Dokumentarni film Konoplja osvobaja 20.05.2020 31.12.2021 280.000 280.000 0,0% 273.500 6.500 0 0 0
PVProračunski viri 58.500 6.500 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 58.500 6.500 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 72.000 0 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 22.000 0 0 0 0
3551 RADIOTELEVIZIJA SLOVENIJA JAVNI ZAVOD, LJUBLJANA 50.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 143.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0045 Igrani celove černi film Pti čar 20.05.2020 31.12.2021 155.800 155.800 8,0% 17.500 138.300 0 0 0
PVProračunski viri 17.500 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 17.500 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 24.600 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 0 24.600 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 113.700 0 0 0
(3340) 3340-20-0046 Kratki animirani film Steakhouse 20.05.2020 31.12.2021 174.168 174.168 0,0% 6.000 168.168 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 51.550 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 0 6.550 0 0 0
3551 RADIOTELEVIZIJA SLOVENIJA JAVNI ZAVOD, LJUBLJANA 0 45.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 116.618 0 0 0
(3340) 3340-20-0047 Dokumentarni film Telo 20.05.2020 31.12.2021 167.071 167.071 14,4% 33.621 133.450 0 0 0
PVProračunski viri 33.621 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 33.621 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 10.000 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 0 10.000 0 0 0
Stran 226 od 269 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 0 123.450 0 0 0
(3340) 3340-20-0078 Dokumentarni film Izza bitne zavese 12.06.2020 31.12.2020 196.863 196.863 0,0% 196.863 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 50.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 89.443 0 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 19.443 0 0 0 0
3551 RADIOTELEVIZIJA SLOVENIJA JAVNI ZAVOD, LJUBLJANA 70.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 57.420 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0079 Igrani kratki film Turist 12.06.2020 31.12.2021 87.915 87.915 0,0% 67.915 20.000 0 0 0
PVProračunski viri 20.000 20.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 20.000 20.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 19.129 0 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 19.129 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 28.786 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0080 Animirani kratki film Tri ti čice 12.06.2020 31.12.2021 122.965 122.965 12,9% 91.215 31.750 0 0 0
PVProračunski viri 31.750 31.750 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 31.750 31.750 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 45.830 0 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 5.830 0 0 0 0
3551 RADIOTELEVIZIJA SLOVENIJA JAVNI ZAVOD, LJUBLJANA 40.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 13.635 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0081 Igrani kratki film Športni dan 12.06.2020 31.12.2021 119.005 119.005 0,0% 102.005 17.000 0 0 0
PVProračunski viri 17.000 17.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 17.000 17.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 24.451 0 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 24.451 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 60.554 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0082 Kratki igrani film Sami 12.06.2020 31.12.2021 190.674 190.674 0,0% 182.674 8.000 0 0 0
PVProračunski viri 8.000 8.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 8.000 8.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 174.674 0 0 0 0
Ukrepi     2.190.289 1.903.740 1.903.740 1.500.543 1.991.936
(3340) 3340-17-0007 Izvajanje javne službe - filmska in AV kultura 01.01.2018 31.12.2025 8.452.229 41,8% 1.363.446 1.282.018 1.282.018 1.009.150 1.009.150
PVProračunski viri 1.363.446 1.282.018 1.282.018 1.009.150 1.009.150
3340 Ministrstvo za kulturo 1.363.446 1.282.018 1.282.018 1.009.150 1.009.150
(3340) 3340-18-0003 Delovanje SFC 01.01.2018 31.12.2025 4.841.686 40,0% 789.731 584.610 584.610 461.703 923.406
PVProračunski viri 789.731 584.610 584.610 461.703 923.406
3340 Ministrstvo za kulturo 789.731 584.610 584.610 461.703 923.406
(3340) 3340-18-0011 Informiranje Slovencev v zamejstvu in tujini 01.01.2018 31.12.2025 274.630 27,0% 37.112 37.112 37.112 29.690 59.380
PVProračunski viri 37.112 37.112 37.112 29.690 59.380
3340 Ministrstvo za kulturo 37.112 37.112 37.112 29.690 59.380
180303 Mednarodno sodelovanje na podro čju kulture 1.107.170 1.193.678 1.201.678 954.943 1.810.013
Ukrepi     1.107.170 1.193.678 1.201.678 954.943 1.810.013
(1811) 1811-17-0001 Zunanjekulturna politika 01.01.2017 31.12.2024 742.754 34,0% 60.756 124.840 124.840 99.873 99.873
PVProračunski viri 60.756 124.840 124.840 99.873 99.873
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 60.756 124.840 124.840 99.873 99.873
(3340) 3340-18-0004 Mednarodno sodelovanje 01.01.2018 31.12.2025 7.049.516 23,0% 1.046.414 1.068.838 1.076.838 855.070 1.710.140
PVProračunski viri 1.046.414 1.068.838 1.076.838 855.070 1.710.140
3340 Ministrstvo za kulturo 1.046.414 1.068.838 1.076.838 855.070 1.710.140
180304 Založništvo 5.413.547 5.367.192 632.287 504.508 1.009.016
3340-13-S001 Založništvo 4.780.353 4.734.905 0 0 0
(3340) 3340-20-0010 Stabilizacija in razvoj knjige 2020-2021 31.07.2019 31.12.2021 9.515.258 9.469.810 29,1% 4.780.353 4.734.905 0 0 0
PVProračunski viri 4.780.353 4.734.905 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 4.780.353 4.734.905 0 0 0
Ukrepi     633.194 632.287 632.287 504.508 1.009.016
(3340) 3340-18-0005 Delovanje JAK 01.01.2018 31.12.2025 4.176.452 34,6% 554.222 579.033 579.033 463.226 926.452
PVProračunski viri 554.222 579.033 579.033 463.226 926.452
3340 Ministrstvo za kulturo 554.222 579.033 579.033 463.226 926.452
(3340) 3340-18-0013 Slovenska matica 01.01.2018 31.12.2025 443.040 43,4% 78.972 53.254 53.254 41.282 82.564
PVProračunski viri 78.972 53.254 53.254 41.282 82.564
3340 Ministrstvo za kulturo 78.972 53.254 53.254 41.282 82.564
Stran 227 od 269 v EUR
180305 Promocija in razvoj slovenskega jezika 1.972.149 2.033.195 2.033.195 56.230 490.460
Ukrepi     1.972.149 2.033.195 2.033.195 56.230 490.460
(3330) 3330-18-0004 Skrb za slovenš čino v VŠ 01.01.2018 31.12.2022 9.338.658 47,2% 1.918.629 1.962.907 1.962.907 0 0
PVProračunski viri 1.918.629 1.962.907 1.962.907 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.918.629 1.962.907 1.962.907 0 0
(3340) 3340-18-0006 Promocija in razvoj slovenskega jezika 01.01.2018 31.12.2025 880.595 15,9% 53.520 70.288 70.288 56.230 490.460
PVProračunski viri 53.520 70.288 70.288 56.230 490.460
3340 Ministrstvo za kulturo 53.520 70.288 70.288 56.230 490.460
180306 Nagrade in socialne pravice na podro čju kulture 10.361.583 11.208.194 11.080.994 8.864.795 16.229.590
3340-16-S001 Socialne pravice na podro čju kulture 159.000 159.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0009 Delovne štipendije- samozaposleni 2020-2021 06.08.2019 31.12.2021 318.000 318.000 35,8% 159.000 159.000 0 0 0
PVProračunski viri 159.000 159.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 159.000 159.000 0 0 0
Ukrepi     10.202.583 11.049.194 11.080.994 8.864.795 16.229.590
(3340) 3340-17-0008 Socialne pravice na podro čju kulture 01.01.2018 31.12.2025 74.525.466 34,2% 10.029.926 10.849.194 10.880.994 8.704.795 15.909.590
PVProračunski viri 10.029.926 10.849.194 10.880.994 8.704.795 15.909.590
3340 Ministrstvo za kulturo 10.029.926 10.849.194 10.880.994 8.704.795 15.909.590
(3340) 3340-17-0009 Nagrade na podro čju kulture 01.01.2018 31.12.2025 1.363.913 34,0% 172.657 200.000 200.000 160.000 320.000
PVProračunski viri 172.657 200.000 200.000 160.000 320.000
3340 Ministrstvo za kulturo 172.657 200.000 200.000 160.000 320.000
180307 Ljubiteljska kultura 4.188.970 4.582.089 5.270.789 4.216.631 7.833.262
Ukrepi     4.188.970 4.582.089 5.270.789 4.216.631 7.833.262
(3340) 3340-17-0010 Ljubiteljska kultura 01.01.2018 31.12.2025 34.486.373 33,0% 4.188.970 4.582.089 5.270.789 4.216.631 7.833.262
PVProračunski viri 4.188.970 4.582.089 5.270.789 4.216.631 7.833.262
3340 Ministrstvo za kulturo 4.188.970 4.582.089 5.270.789 4.216.631 7.833.262
180308 Umetnostni programi 74.862.699 113.973.222 124.712.396 69.590.458 137.066.244
3340-17-S001 Programi v kulturi in medi ji 5.775.027 20.973.067 31.705.541 13.212.592 48.286.184
 EP (3340) 3340-17-0019 Programi v kulturi in mediji 01.01.2018 31.12.2025 72.707.029 0,0% 5.395.898 8.896.814 18.755.541 13.212.592 26.446.184
PVProračunski viri 5.395.898 8.896.814 18.755.541 13.212.592 26.446.184
3340 Ministrstvo za kulturo 5.395.898 8.896.814 18.755.541 13.212.592 26.446.184
 EP (3340) 3340-20-0110 Določeni nujni programi v kulturi 01.01.2021 31.12.2027 44.090.000 0,0% 0 9.300.000 12.950.000 0 21.840.000
PVProračunski viri 0 9.300.000 12.950.000 0 21.840.000
3340 Ministrstvo za kulturo 0 9.300.000 12.950.000 0 21.840.000
(3340) 3340-19-0034 Europa Cantat Festival 2021 - zborovski festival 14.06.2019 31.12.2021 3.147.200 3.147.200 7,9% 205.500 2.773.003 0 0 0
PVProračunski viri 145.500 688.700 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 145.500 688.700 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 10.000 1.821.003 0 0 0
9607 JAVNI SKLAD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA KULTURNE DEJAVNOSTI 10.000 1.821.003 0 0 0
PPUO Občine 50.000 263.300 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 50.000 263.300 0 0 0
(3340) 3340-20-0034 Sanacija marmornih ploš č v SNG Nova Gorica 27.03.2020 31.12.2020 93.941 93.941 65,2% 93.941 0 0 0 0
PVProračunski viri 93.941 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 93.941 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0083 Kratki film o džungli 12.06.2020 31.12.2021 82.938 82.938 0,0% 79.688 3.250 0 0 0
PVProračunski viri 29.250 3.250 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 29.250 3.250 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 12.938 0 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 12.938 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 37.500 0 0 0 0
3511-11-S002 Investici je v  kulturno infrastrukturo 2.709.468 23.582.632 23.577.132 3.577.132 32.197.180
 EP (3340) 3340-16-0002 Investicije v kulturi 18.08.2015 31.12.2025 80.183.370 0,0% 1.119.124 23.332.850 23.577.132 3.577.132 28.577.132
PVProračunski viri 1.119.124 23.332.850 23.577.132 3.577.132 28.577.132
3340 Ministrstvo za kulturo 1.119.124 23.332.850 23.577.132 3.577.132 28.577.132
(3340) 3340-18-0014 Prenova objekta Metelkova 6 10.08.2017 31.12.2025 3.755.530 4.174.747 1,5% 86.915 0 0 0 3.620.048
PVProračunski viri 86.915 0 0 0 3.620.048
3340 Ministrstvo za kulturo 86.915 0 0 0 3.620.048
(3340) 3340-19-0020 1. faza celovite prenove SNG Drama 08.05.2019 31.12.2021 2.979.735 2.984.018 53,9% 1.343.085 244.282 0 0 0
PVProračunski viri 1.343.085 244.282 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.343.085 244.282 0 0 0
(3340) 3511-99-0004 Obnova in dogradnja SNG Opera in balet Ljubljana 30.05.1998 30.06.2021 51.020.360 47.293.785 99,9% 160.344 5.500 0 0 0
PVProračunski viri 160.344 5.500 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 160.344 5.500 0 0 0
Stran 228 od 269 v EUR
3511-11-S008 Programi in pro jekti  na podro čju umetnosti 10.000 10.000 0 0 0
(3340) 3340-18-0031 Vadbišče SMEEL 2018-2021 - nakup opreme 14.05.2018 31.12.2021 45.383 40.000 55,9% 10.000 10.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 10.000 10.000 0 0 0
Ukrepi     66.368.204 69.407.523 69.429.723 52.800.734 56.582.880
(3340) 3340-17-0011 Izvajanje javne službe na podro čju umetnosti 01.01.2018 31.12.2025 398.243.751 40,1% 61.573.225 62.700.200 62.700.200 48.914.876 48.914.876
PVProračunski viri 61.573.225 62.700.200 62.700.200 48.914.876 48.914.876
3340 Ministrstvo za kulturo 61.573.225 62.700.200 62.700.200 48.914.876 48.914.876
(3340) 3340-17-0012 Vzgoja in izobraževanje na podro čju kulture 01.01.2018 31.12.2025 382.347 35,4% 53.155 53.155 53.155 42.524 85.048
PVProračunski viri 53.155 53.155 53.155 42.524 85.048
3340 Ministrstvo za kulturo 53.155 53.155 53.155 42.524 85.048
(3340) 3340-18-0007 Kulturne in kreativne industrije 01.01.2018 31.12.2025 933.260 26,3% 21.565 229.640 229.640 103.712 103.712
PVProračunski viri 21.565 229.640 229.640 103.712 103.712
3340 Ministrstvo za kulturo 21.565 229.640 229.640 103.712 103.712
(3340) 3340-18-0012 Spodbujanje kulturne ustvarjalnosti 01.01.2018 31.12.2025 38.902.005 30,8% 4.720.259 6.424.528 6.446.728 3.739.622 7.479.244
PVProračunski viri 4.720.259 6.424.528 6.446.728 3.739.622 7.479.244
3340 Ministrstvo za kulturo 4.720.259 6.424.528 6.446.728 3.739.622 7.479.244
1804 Podpora nevladnim organizacijam in civilni družbi 37.235.242 37.312.069 36.842.234 14.587.028 43.036.956
180401 Podpora Slovencem v zamejstvu in po svetu 9.695.000 10.200.000 10.700.000 20.000 0
1537-17-S001 Investici je in investici jsko vzdrževan je 5.174 50.000 0 0 0
(1537) 1537-17-0001 Investicije in investicijsko vzdrževanje 2017-2019 26.07.2016 31.12.2021 79.290 70.000 31,1% 5.174 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 5.174 50.000 0 0 0
1537 Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu 5.174 50.000 0 0 0
1537-18-S001 Razvo j slovenske skupnosti izven RS 284.000 400.000 240.000 20.000 0
(1537) 1537-18-0001 Vzorčna turistično-izobr. kmetija Gorski Kotar 19.07.2017 31.12.2023 983.445 488.329 4,0% 284.000 400.000 240.000 20.000 0
PVProračunski viri 284.000 400.000 240.000 20.000 0
1537 Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu 89.000 200.000 40.000 20.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 195.000 200.000 200.000 0 0
Ukrepi     9.405.826 9.750.000 10.460.000 0 0
(1537) 1537-11-0001 Sofinanciranje dejavnosti Slovencev po svetu 01.01.2011 31.12.2022 18.631.442 79,2% 1.508.600 1.610.000 1.825.000 0 0
PVProračunski viri 1.508.600 1.610.000 1.825.000 0 0
1537 Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu 1.508.600 1.610.000 1.825.000 0 0
(1537) 1537-11-0003 Sofinanciranje dej. Slovencev v sosednjih državah 01.01.2011 31.12.2022 83.790.961 82,2% 6.957.350 7.135.000 7.630.000 0 0
PVProračunski viri 6.957.350 7.135.000 7.630.000 0 0
1537 Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu 6.957.350 7.135.000 7.630.000 0 0
(1537) 1537-15-0001 Delovanje Urada 01.01.2015 31.12.2022 7.253.200 68,0% 939.876 1.005.000 1.005.000 0 0
PVProračunski viri 939.876 1.005.000 1.005.000 0 0
1537 Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu 939.876 1.005.000 1.005.000 0 0
180402 Podpora manjšinam 5.603.571 5.795.687 5.889.687 5.863.185 40.181.074
1540-15-S001 Investici je UN 18.055 7.100 9.100 11.000 174.020
(1540) 1540-15-0001 Nakup in vzdrževanje sredstev za delovanje UN 08.01.2015 31.12.2024 49.000 49.000 28,1% 5.055 3.000 5.000 6.000 16.198
PVProračunski viri 1.702 3.000 5.000 6.000 16.198
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 1.702 3.000 5.000 6.000 16.198
SOVDrugi sovlagatelji 3.353 0 0 0 0
(1540) 1540-18-0001 IT oprema narodnih in romske skupnosti 01.01.2018 31.12.2027 200.000 200.000 12,5% 13.000 4.100 4.100 5.000 157.822
PVProračunski viri 13.000 4.100 4.100 5.000 157.822
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 13.000 4.100 4.100 5.000 157.822
1540-15-S002 Mednarodni pozivi/razpisi - UN - Romi 57.018 99.500 115.500 110.348 281.825
 EP (1540) 1540-16-0001 Delovanje UN - mednarodni pozivi/razpisi- Romi 01.01.2016 31.12.2030 422.487 0,0% 10.332 32.330 33.000 65.000 281.825
PVProračunski viri 10.332 32.330 33.000 65.000 281.825
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 10.332 32.330 33.000 65.000 281.825
(1540) 1540-18-0002 SIFOROMA 3, Krepitev nacion.posvetovalnega procesa 01.01.2019 31.03.2020 61.534 68.297 100,0% 6.938 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.938 0 0 0 0
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 6.938 0 0 0 0
(1540) 1540-20-0001 SIFOROMA4, Krepitev nacion.posvetovalnega procesa 18.06.2019 31.12.2021 68.418 68.418 30,2% 39.748 28.670 0 0 0
PVProračunski viri 39.748 28.670 0 0 0
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 39.748 28.670 0 0 0
(1540) 1540-20-0002 SIFOROMA5, Krepitev nacion. posvetovalnega procesa 12.05.2020 31.12.2023 166.348 166.348 0,0% 0 38.500 82.500 45.348 0
PVProračunski viri 0 38.500 82.500 45.348 0
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 0 38.500 82.500 45.348 0
Ukrepi     5.528.498 5.689.087 5.765.087 5.741.837 39.725.230
(1540) 1516-11-0001 Podpora - Italijan i, Madžari, Romi 01.01.2011 31.12.2030 100.000.000 46,2% 5.115.967 5.277.837 5.353.837 5.348.837 36.938.331
PVProračunski viri 5.110.767 5.277.837 5.353.837 5.348.837 36.938.331
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 5.110.767 5.277.837 5.353.837 5.348.837 36.938.331
Stran 229 od 269 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 5.199 0 0 0 0
(1540) 1540-13-0001 Delovanje Urada Vlade RS za narodnosti 01.07.2013 31.12.2030 6.115.600 31,5% 412.531 411.250 411.250 393.000 2.786.899
PVProračunski viri 330.989 411.250 411.250 393.000 2.786.899
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 330.989 411.250 411.250 393.000 2.786.899
SOVDrugi sovlagatelji 81.542 0 0 0 0
180403 Podpora verskim skupnostim 1.570.927 1.784.927 1.784.927 1.427.941 2.855.882
Ukrepi     1.570.927 1.784.927 1.784.927 1.427.941 2.855.882
(3340) 3340-17-0013 Podpora verskim skupnostim 01.01.2018 31.12.2025 12.953.999 34,7% 1.570.927 1.784.927 1.784.927 1.427.941 2.855.882
PVProračunski viri 1.570.927 1.784.927 1.784.927 1.427.941 2.855.882
3340 Ministrstvo za kulturo 1.570.927 1.784.927 1.784.927 1.427.941 2.855.882
180404 Spodbujanje razvoja nevladnih organizacij ter civilnega in socialnega 
dialoga18.306.492 17.656.282 16.713.100 7.075.902 0
1541-15-S035 Krepitev zmo gljivosti-izobraževan je, usposabl janje 1.480.562 1.595.682 402.500 85.352 0
 EP (1541) 1541-15-0034 Krepitev zmogljivosti-izobraževanje, usposabljanje 16.12.2015 31.12.2023 988.884 0,0% 98.532 402.500 402.500 85.352 0
PVProračunski viri 98.532 402.500 402.500 85.352 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 98.530 402.498 402.498 85.350 0
(2611) 2611-18-1221 TRGOVINKO - krepitev socialnega dialoga v trgovini 29.08.2017 31.12.2021 469.304 469.304 60,7% 119.383 115.841 0 0 0
PVProračunski viri 119.383 115.841 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 119.383 115.841 0 0 0
(2611) 2611-18-1222 Skupaj nad izzive trga dela 09.10.2017 31.12.2021 481.742 481.742 62,9% 134.874 114.674 0 0 0
PVProračunski viri 134.874 114.674 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 134.874 114.674 0 0 0
(2611) 2611-18-1223 Krepitev kompetenc kolektivnega dogovarjanja 09.10.2017 31.12.2021 412.944 412.944 54,2% 127.600 114.293 0 0 0
PVProračunski viri 127.600 114.293 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 127.600 114.293 0 0 0
(2611) 2611-18-1224 Krepitev socialnih partnerjev s podro čja obrti 05.06.2017 31.12.2021 461.079 461.079 58,1% 132.159 130.407 0 0 0
PVProračunski viri 132.159 130.407 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 132.159 130.407 0 0 0
(2611) 2611-18-1225 DialogPlus - usposobljeni socialni partnerji 09.10.2017 31.12.2021 466.907 466.907 57,1% 158.993 108.881 0 0 0
PVProračunski viri 158.993 108.881 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 158.993 108.881 0 0 0
(2611) 2611-18-1226 Za boljši socialni dialog 31.05.2017 31.12.2021 499.977 499.977 53,6% 116.588 141.663 0 0 0
PVProračunski viri 116.588 141.663 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 116.588 141.663 0 0 0
(2611) 2611-18-1227 Za krepitev socialnega dialoga 05.06.2017 31.12.2021 500.000 500.000 62,4% 148.053 127.305 0 0 0
PVProračunski viri 148.053 127.305 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 148.053 127.305 0 0 0
(2611) 2611-18-1228 Pogajalska šola 06.10.2017 31.12.2021 499.291 499.291 59,0% 144.659 98.109 0 0 0
PVProračunski viri 144.659 98.109 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 144.659 98.109 0 0 0
(2611) 2611-18-1229 Zrno napredka 01.06.2017 31.12.2021 499.880 499.880 58,6% 112.949 132.641 0 0 0
PVProračunski viri 112.949 132.641 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 112.949 132.641 0 0 0
(2611) 2611-18-1230 Krepitev kompetenc s podro čja delovnega prava 10.10.2017 31.12.2021 500.000 500.000 67,5% 107.495 109.368 0 0 0
PVProračunski viri 107.495 109.368 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 107.495 109.368 0 0 0
(2611) 2611-19-1220 Za vse - ozaveš čanje NVO o diskriminaciji 17.09.2018 31.12.2020 217.443 217.443 94,4% 79.276 0 0 0 0
PVProračunski viri 79.276 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 79.276 0 0 0 0
Ukrepi     16.825.930 16.060.600 16.310.600 6.990.550 0
(1620) 1620-17-0001 Donacije za upravi čence dela dohodnine 01.01.2017 31.12.2023 40.637.624 48,6% 6.131.674 6.480.000 6.730.000 6.980.000 0
PVProračunski viri 6.131.674 6.480.000 6.730.000 6.980.000 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 6.131.674 6.480.000 6.730.000 6.980.000 0
(3130) 3111-11-0017 Podpora delovanju nevladnih organizacij 01.01.2011 31.12.2023 3.846.970 98,9% 10.000 10.000 10.000 10.550 0
PVProračunski viri 10.000 10.000 10.000 10.550 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 10.000 10.000 10.000 10.550 0
(3130) 3130-19-0004 Izločanje sredstev na Sklad za razvoj NVO 01.01.2019 31.12.2022 19.641.368 51,3% 5.298.507 4.785.300 4.785.300 0 0
PVProračunski viri 5.298.507 4.785.300 4.785.300 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 5.298.507 4.785.300 4.785.300 0 0
(3130) 3130-19-0005 Sklad za razvoj NVO 01.01.2019 31.12.2022 19.641.368 28,7% 5.385.749 4.785.300 4.785.300 0 0
SKL Proračunski skladi 5.385.749 4.785.300 4.785.300 0 0
Stran 230 od 269 v EUR
180405 Enake možnosti 304.732 120.653 0 0 0
2611-16-S003 Enake možnosti 304.732 120.653 0 0 0
 EP (2611) 2611-16-0003 Enakost spolov - program REC 12.01.2015 31.12.2020 2 0,0% 2 0 0 0 0
PVProračunski viri 2 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2 0 0 0 0
(2611) 2611-17-0102 CYBERVAW-Odprava spletnega nasilja nad ženskami 26.10.2016 31.12.2020 383.143 457.161 100,0% 51.693 0 0 0 0
PVProračunski viri 51.693 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 51.693 0 0 0 0
(2611) 2611-19-0001 Moje delo.Moja pokojnina 21.02.2018 31.12.2021 474.586 500.935 41,9% 253.037 120.653 0 0 0
PVProračunski viri 217.064 120.653 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 217.064 120.653 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 35.973 0 0 0 0
2640 ZAVOD ZA POKOJNINSKO IN INVAL IDSKO ZAVAROVANJE SLOVENIJE 35.973 0 0 0 0
180406 Podpora nevladnim organizacijam na podro čju vojne zakonodaje 1.754.520 1.754.520 1.754.520 200.000 0
Ukrepi     1.754.520 1.754.520 1.754.520 200.000 0
(1911) 1911-15-0007 Podpora nevladnim org. na veteranskem podro čju 01.01.2015 31.12.2022 11.275.352 68,7% 1.504.520 1.504.520 1.504.520 0 0
PVProračunski viri 1.504.520 1.504.520 1.504.520 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 1.504.520 1.504.520 1.504.520 0 0
(2611) 2611-11-0113 Sklepanje in nadzor nad izvajanjem pogodb 01.01.2011 31.12.2023 6.401.262 87,7% 250.000 250.000 250.000 200.000 0
PVProračunski viri 250.000 250.000 250.000 200.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 250.000 250.000 250.000 200.000 0
19IZOBRAŽEVANJE IN ŠPORT 1.950.454.446 2.072.911.886 2.063.500.879 412.555.045 157.859.060
1901 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju 
izobraževanja in športa91.885.876 84.004.715 71.460.007 21.675.888 10.426.693
190101 Urejanje izobraž evalnega sistema 872.551 936.618 945.357 35.000 35.000
3314-11-S001 Skupina pro jektov: Investici je v IRSŠŠ 34.000 34.000 34.000 35.000 35.000
(3333) 3333-17-0001 Investicije in investicijsko vzdrževanje 2017-2020 18.07.2016 31.12.2020 202.641 212.756 99,7% 34.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 34.000 0 0 0 0
3333 Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport 34.000 0 0 0 0
(3333) 3333-20-0001 Investicije in inv. vzdrževanje IRSŠŠ 2021-2024 01.01.2021 31.12.2024 138.000 138.000 0,0% 0 34.000 34.000 35.000 35.000
PVProračunski viri 0 34.000 34.000 35.000 35.000
3333 Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport 0 34.000 34.000 35.000 35.000
Ukrepi     838.551 902.618 911.357 0 0
(3333) 3314-11-0001 Ukrep izvajanje dejavnosti IRSŠŠ 01.01.2011 31.12.2022 9.154.305 77,8% 838.551 902.618 911.357 0 0
PVProračunski viri 838.551 902.618 911.357 0 0
3333 Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport 838.551 902.618 911.357 0 0
190102 Podporne aktivnosti na podro čju izobraž evanja in š porta 88.293.149 80.260.785 67.699.128 18.851.992 10.391.693
1541-15-S031 Vlaganje v izobraževan je in usposabl janje 10.173.899 4.500.579 900.002 100.002 0
 EP (1541) 1541-15-0030 Vlaganje v izobraževanje in usposabljanje 16.12.2014 31.12.2023 2.000.008 0,0% 100.002 900.002 900.002 100.002 0
PVProračunski viri 100.002 900.002 900.002 100.002 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 100.000 900.000 900.000 100.000 0
(3330) 3330-17-1901 Program nadaljnje vzpostavitve IKT v VIZ 17.04.2017 31.12.2021 40.175.416 40.175.416 89,9% 5.873.217 3.500.000 0 0 0
PVProračunski viri 540.404 3.500.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 540.404 3.500.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 5.332.813 0 0 0 0
99002 Neznan posredni prora čunski uporabnik 5.332.813 0 0 0 0
(3330) 3330-20-1902 IKT v vzgojno-izobraževalnih zavodih- COVID-19 28.04.2020 31.12.2020 4.000.000 4.000.000 0,0% 4.000.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.000.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.000.000 0 0 0 0
(3340) 3340-16-0021 GLEDA(L)IŠ ČE 26.09.2016 31.12.2021 153.220 154.420 83,4% 30.680 15.320 0 0 0
PVProračunski viri 30.000 15.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 30.000 15.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 680 320 0 0 0
(3340) 3340-16-0022 Gledališče kot prostor u čenja simbolnih jezikov 26.09.2016 31.12.2021 200.000 200.000 76,0% 40.000 20.000 0 0 0
PVProračunski viri 40.000 20.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 40.000 20.000 0 0 0
(3340) 3340-16-0023 Igrišče za gledališ če 2.0 26.09.2016 31.12.2021 150.000 150.000 82,4% 30.000 15.000 0 0 0
(3340) 3340-16-0024 Filmska osnovna šola 26.09.2016 31.12.2021 176.766 200.000 88,7% 40.000 20.000 0 0 0
Stran 231 od 269 v EUR
(3340) 3340-16-0025 Razumevanje filma 26.09.2016 31.12.2021 123.438 140.000 79,7% 28.000 14.001 0 0 0
PVProračunski viri 28.000 14.001 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 28.000 14.001 0 0 0
(3340) 3340-16-0026 Filmski vlak 26.09.2016 31.12.2021 158.000 160.000 69,5% 32.000 16.256 0 0 0
PVProračunski viri 32.000 16.256 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 32.000 16.256 0 0 0
1541-15-S032 Izboljšanje enake ga dostopa-vseživl jenjsko učenje 40.306.900 46.938.229 35.763.700 3.500.002 0
 EP (1541) 1541-15-0031 Izboljšanje enakega dostopa-vseživljenjsko u čenje 16.12.2014 31.12.2023 28.157.028 0,0% 1.155.175 11.240.264 12.261.587 3.500.002 0
PVProračunski viri 1.155.175 11.240.264 12.261.587 3.500.002 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 25.000 375.000 400.000 200.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.095.173 10.823.465 11.861.585 3.300.000 0
3340 Ministrstvo za kulturo 35.000 41.797 0 0 0
(2611) 2611-16-1131 Štipendije za deficitarne poklice 13.01.2016 31.12.2022 12.047.983 13.712.009 70,6% 3.347.110 1.964.391 765.294 0 0
PVProračunski viri 3.347.110 1.964.391 765.294 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.347.110 1.964.391 765.294 0 0
(2611) 2611-17-1122 Dvig kakovosti sistema vrednotenja pridob. znanj 11.11.2016 31.12.2022 1.217.168 1.312.500 46,9% 196.694 222.168 320.472 0 0
PVProračunski viri 196.694 222.168 320.472 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 196.694 222.168 320.472 0 0
(2611) 2611-17-1132 Regijska štipendjska shema - Posavska stat. regija 18.01.2017 31.12.2022 2.152.179 2.152.179 26,5% 349.320 394.845 1.086.289 0 0
PVProračunski viri 349.320 394.845 1.086.289 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 349.320 394.845 1.086.289 0 0
(2611) 2611-17-1133 Regijska štipendijska shema-Pomurska stat. regija 25.01.2017 31.12.2022 1.078.200 1.078.200 20,1% 122.255 160.290 641.241 0 0
PVProračunski viri 122.255 160.290 641.241 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 122.255 160.290 641.241 0 0
(2611) 2611-17-1134 Regijska štip.shema-Osrednjeslovenska stat. regija 25.01.2017 31.12.2022 581.579 581.579 71,1% 136.645 93.609 38.870 0 0
PVProračunski viri 136.645 93.609 38.870 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 136.645 93.609 38.870 0 0
(2611) 2611-17-1135 Regijska štipendijska shema- Goriška stat. regija 26.01.2017 31.12.2022 2.113.588 2.113.588 44,1% 487.910 623.345 431.127 0 0
PVProračunski viri 487.910 623.345 431.127 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 487.910 623.345 431.127 0 0
(2611) 2611-17-1136 Regijska štipendijska shema-Gorenjska stat. regija 25.01.2017 31.12.2022 756.240 756.240 64,1% 201.058 115.302 98.243 0 0
PVProračunski viri 201.058 115.302 98.243 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 201.058 115.302 98.243 0 0
(2611) 2611-17-1137 Regijska štipendijska shema-Koroška stat. regija 26.01.2017 31.12.2022 2.279.760 2.279.760 60,5% 454.000 503.000 242.896 0 0
PVProračunski viri 454.000 503.000 242.896 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 454.000 503.000 242.896 0 0
(2611) 2611-17-1138 Regijska štipendijska shema-Savinjska stat. regija 25.01.2017 31.12.2022 2.863.040 2.863.040 32,8% 655.801 1.068.897 457.614 0 0
PVProračunski viri 655.801 1.068.897 457.614 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 655.801 1.068.897 457.614 0 0
(2611) 2611-17-1139 Regijska štip. she.-Prim.-notranjska stat. regija 14.03.2017 31.12.2022 858.703 858.703 49,2% 193.462 199.768 184.097 0 0
PVProračunski viri 193.462 199.768 184.097 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 193.462 199.768 184.097 0 0
(2611) 2611-17-1140 Regijska štipendijska shema-Zasavska stat. regija 27.01.2017 31.12.2022 843.200 843.200 21,0% 70.724 84.595 570.149 0 0
PVProračunski viri 70.724 84.595 570.149 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 70.724 84.595 570.149 0 0
(2611) 2611-17-1141 Reg.štip. shema-stat. regija Jugovzhodna Slovenija 30.01.2017 31.12.2022 1.470.643 1.470.643 43,0% 315.176 358.665 390.787 0 0
PVProračunski viri 315.176 358.665 390.787 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 315.176 358.665 390.787 0 0
(2611) 2611-17-1142 Regijska štip. shema - Podravska stat. regija 27.01.2017 31.12.2022 623.919 623.919 53,5% 164.738 141.057 121.924 0 0
PVProračunski viri 164.738 141.057 121.924 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 164.738 141.057 121.924 0 0
(2611) 2611-17-1143 Regijska štip. shema- Obalno-kraška stat.regija 30.01.2017 31.12.2022 715.760 715.760 52,7% 178.728 173.041 108.565 0 0
PVProračunski viri 178.728 173.041 108.565 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 178.728 173.041 108.565 0 0
(2611) 2611-19-1121 Kompeten čni centri za razvoj kadrov 2019-2022 23.05.2019 31.12.2022 7.000.000 7.000.000 23,6% 2.510.162 2.408.815 1.607.775 0 0
PVProračunski viri 2.510.162 2.408.815 1.607.775 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.510.162 2.408.815 1.607.775 0 0
(2611) 2611-19-1153 VšečKAM in GREM - Karierni center za mlade 21.06.2019 31.12.2022 1.250.000 1.250.000 27,1% 350.000 350.000 371.950 0 0
PVProračunski viri 350.000 350.000 371.950 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 350.000 350.000 371.950 0 0
(2611) 2611-19-1154 Karierni plac - karierni center za mlade 04.10.2018 31.12.2022 1.249.970 1.249.970 45,4% 334.767 328.877 243.371 0 0
PVProračunski viri 334.767 328.877 243.371 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 334.767 328.877 243.371 0 0
(3330) 3330-16-1003 Izzivi medkulturnega sobivanja 03.06.2016 31.12.2021 3.000.000 3.000.000 71,6% 650.000 430.000 0 0 0
PVProračunski viri 650.000 430.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 650.000 430.000 0 0 0
Stran 232 od 269 v EUR
(3330) 3330-16-1004 Le z drugimi smo 03.06.2016 31.12.2021 1.000.000 1.000.000 77,7% 200.000 100.000 0 0 0
PVProračunski viri 200.000 100.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 200.000 100.000 0 0 0
(3330) 3330-16-1005 Po kreativni poti do znanja 2016-2020 07.07.2016 31.12.2021 11.493.602 11.493.602 87,9% 1.904.860 36.703 0 0 0
PVProračunski viri 1.904.860 36.703 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.904.860 36.703 0 0 0
(3330) 3330-16-1006 Svetovanje 2016-2022, AZ LU Velenje 06.07.2016 31.12.2022 342.000 342.000 73,4% 54.720 54.720 31.920 0 0
PVProračunski viri 54.720 54.720 31.920 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 54.720 54.720 31.920 0 0
(3330) 3330-16-1007 Svetovanje 2016-2022, AZ Maribor LU 06.07.2016 31.12.2022 854.158 854.158 68,9% 137.679 137.654 70.084 0 0
PVProračunski viri 137.679 137.654 70.084 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 137.679 137.654 70.084 0 0
(3330) 3330-16-1008 Svetovanje 2016-2022, LU Krško 06.07.2016 31.12.2022 341.765 341.941 71,8% 54.720 54.720 31.920 0 0
(3330) 3330-16-1009 Svetovanje 2016-2022, LU Murska S obota 06.07.2016 31.12.2022 741.000 741.000 62,3% 118.560 118.560 69.160 0 0
PVProračunski viri 118.560 118.560 69.160 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 118.560 118.560 69.160 0 0
(3330) 3330-16-1010 Svetovanje 2016-2022, LU Ptuj 05.07.2016 31.12.2022 341.849 341.849 74,3% 53.992 53.992 22.264 0 0
PVProračunski viri 53.992 53.992 22.264 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 53.992 53.992 22.264 0 0
(3330) 3330-16-1011 Svetovanje 2016-2022, MOCIS Slovenj Gradec 30.06.2016 31.12.2022 341.836 341.836 74,7% 54.576 54.695 31.915 0 0
PVProračunski viri 54.576 54.695 31.915 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 54.576 54.695 31.915 0 0
(3330) 3330-16-1012 Svetovanje 2016-2022, RIC Novo mesto 07.07.2016 31.12.2022 854.986 854.986 71,4% 136.799 136.799 79.799 0 0
PVProračunski viri 136.799 136.799 79.799 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 136.799 136.799 79.799 0 0
(3330) 3330-16-1013 Svetovanje 2016-2022, UPI LU Žalec 06.07.2016 31.12.2022 854.991 854.991 74,7% 136.800 136.800 79.791 0 0
PVProračunski viri 136.800 136.800 79.791 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 136.800 136.800 79.791 0 0
(3330) 3330-16-1014 Svetovanje 2016-2022, Zasavska LU Trbovlje 06.07.2016 31.12.2022 340.657 340.657 67,6% 54.711 54.616 30.903 0 0
PVProračunski viri 54.711 54.616 30.903 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 54.711 54.616 30.903 0 0
(3330) 3330-16-1015 Svetovanje 2016-2022, ZIK Črnomelj 05.07.2016 31.12.2022 342.000 342.000 66,3% 54.720 54.720 50.160 0 0
PVProračunski viri 54.720 54.720 50.160 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 54.720 54.720 50.160 0 0
(3330) 3330-16-1016 Svetovanje 2016-2022, Zavod Znanje Postojna 06.07.2016 31.12.2022 342.000 342.000 70,0% 54.720 54.720 31.920 0 0
(3330) 3330-16-1017 Svetovanje 2016-2022, CDI Univerzum Ljubljana 06.07.2016 31.12.2022 1.168.561 1.168.737 71,3% 186.994 188.886 108.771 0 0
PVProračunski viri 186.994 188.886 108.771 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 186.994 188.886 108.771 0 0
(3330) 3330-16-1018 Svetovanje 2016-2022, LU Jesenice 05.07.2016 31.12.2022 1.215.673 1.215.692 71,1% 194.539 194.539 113.481 0 0
PVProračunski viri 194.539 194.539 113.481 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 194.539 194.539 113.481 0 0
(3330) 3330-16-1019 Svetovanje 2016-2022, LU Koper 06.07.2016 31.12.2022 684.000 684.000 65,2% 109.440 109.440 63.840 0 0
PVProračunski viri 109.440 109.440 63.840 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 109.440 109.440 63.840 0 0
(3330) 3330-16-1020 Svetovanje 2016-2022, LU Nova Gorica 06.07.2016 31.12.2022 684.000 684.000 72,0% 109.440 109.440 63.840 0 0
(3330) 3330-16-1039 Razvoj kadrov v športu 2016-2022 07.07.2016 31.12.2022 7.000.000 7.000.000 60,6% 1.200.240 1.142.314 760.000 0 0
PVProračunski viri 1.200.240 1.142.314 760.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.200.240 1.142.314 760.000 0 0
(3330) 3330-16-1704 E-ocenjevanja pri maturi 28.07.2016 31.12.2022 1.000.000 1.000.000 69,8% 250.000 200.000 15.000 0 0
PVProračunski viri 250.000 200.000 15.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 250.000 200.000 15.000 0 0
(3330) 3330-16-1705 Nadgradnja KC Univerze v Mariboru 07.07.2016 31.12.2020 1.276.249 1.276.249 97,9% 265.907 0 0 0 0
PVProračunski viri 265.907 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 265.907 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1706 Nadgradnja KC FKPV 06.07.2016 31.12.2020 60.811 60.811 95,8% 10.321 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.321 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 10.321 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1707 Nadgradnja dejavnosti KC Univerze v Novi Gorici 06.07.2016 31.12.2020 31.511 31.514 100,0% 3.303 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.303 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.303 0 0 0 0
Stran 233 od 269 v EUR
(3330) 3330-16-1708 Nadgradnja aktivnosti Kariernega centra VŠTP 07.07.2016 13.12.2020 7.344 7.344 94,4% 408 0 0 0 0
PVProračunski viri 408 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 408 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1709 Nadgradnja dejavnosti KC Evropske pravne fakultete 08.07.2016 31.12.2020 58.120 58.141 94,1% 7.491 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.491 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.491 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1710 Nadgradnja dejavnosti KC Gea College 08.07.2016 31.12.2020 22.200 22.200 100,0% 5.367 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.367 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 5.367 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1711 Karierni center Univerze na Primorskem- nadgradnja 07.07.2016 31.12.2020 423.255 423.255 94,6% 80.069 0 0 0 0
PVProračunski viri 80.069 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 80.069 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1712 Nadgradnja Kariernega centra FIŠ 05.07.2016 31.12.2020 19.083 19.089 93,6% 2.516 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.516 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.516 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1713 Karierni centri Univerze v Ljubljani 08.07.2016 31.12.2020 2.842.249 2.815.249 91,7% 586.141 0 0 0 0
PVProračunski viri 586.141 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 586.141 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1714 Popestrimo šolo 2016-2021 14.10.2016 31.12.2021 4.608.000 4.610.000 81,3% 936.000 468.000 0 0 0
PVProračunski viri 936.000 468.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 936.000 468.000 0 0 0
(3330) 3330-16-1715 Strokovna podpora na podro čju temeljnih kompetenc 14.11.2016 31.12.2022 1.893.375 1.893.375 58,4% 447.948 273.375 170.000 0 0
PVProračunski viri 447.948 273.375 170.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 447.948 273.375 170.000 0 0
(3330) 3330-16-1716 Strokovna podpora svetovanje 14.11.2016 31.12.2022 809.000 809.000 67,2% 151.657 145.333 45.000 0 0
PVProračunski viri 151.657 145.333 45.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 151.657 145.333 45.000 0 0
(3330) 3330-16-1718 Vodenje in upravljanje informatizacije  IUO 15.09.2016 31.12.2022 2.291.820 2.321.932 15,1% 161.376 883.503 991.744 0 0
PVProračunski viri 161.376 883.503 991.744 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 161.376 883.503 991.744 0 0
(3330) 3330-16-1719 Razvoj programov za poklicno izobraževanje 21.11.2016 31.12.2022 484.106 484.106 67,8% 89.351 89.351 37.349 0 0
PVProračunski viri 89.351 89.351 37.349 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 89.351 89.351 37.349 0 0
(3330) 3330-16-1720 Dvig kakovosti za madžarsko narodno skupnost 09.11.2016 31.12.2020 359.981 360.000 94,3% 73.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 73.500 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 73.500 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1723 Evalvacija sistema s pomo čjo mednarodnih raziskav 24.11.2016 31.12.2021 1.967.578 2.000.000 91,1% 256.352 60.000 0 0 0
PVProračunski viri 256.352 60.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 256.352 60.000 0 0 0
(3330) 3330-17-1721 Dvig kakovosti šolstva za italjansko skupnost 15.12.2016 31.12.2020 360.000 360.000 90,6% 70.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 70.000 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1743 Študentski inovativni projekti 20.02.2017 31.12.2021 6.954.389 6.954.389 82,2% 2.069.943 26.432 0 0 0
PVProračunski viri 2.069.943 26.432 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.069.943 26.432 0 0 0
(3330) 3330-17-1744 Bralna pismenost in razvoj slovenš čine 20.01.2017 31.12.2022 2.550.000 2.550.000 42,0% 393.000 488.513 596.527 0 0
PVProračunski viri 393.000 488.513 596.527 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 393.000 488.513 596.527 0 0
(3330) 3330-17-1745 Jeziki štejejo 23.01.2017 31.12.2022 1.124.178 1.125.000 50,6% 206.578 215.521 133.694 0 0
PVProračunski viri 206.578 215.521 133.694 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 206.578 215.521 133.694 0 0
(3330) 3330-17-1746 NA-MA POTI 20.01.2017 31.12.2022 4.000.000 4.000.000 42,9% 634.001 766.296 885.355 0 0
PVProračunski viri 634.001 766.296 885.355 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 634.001 766.296 885.355 0 0
(3330) 3330-17-1747 Inovativna u čna okolja podprta z IKT 23.01.2017 31.12.2022 3.280.000 3.280.000 50,6% 602.289 628.362 389.793 0 0
PVProračunski viri 602.289 628.362 389.793 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 602.289 628.362 389.793 0 0
(3330) 3330-17-1748 Za KAkovost slovenskih U Čbenikov 20.01.2017 31.12.2022 500.000 500.000 50,6% 91.812 95.787 59.420 0 0
PVProračunski viri 91.812 95.787 59.420 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 91.812 95.787 59.420 0 0
(3330) 3330-17-1749 Popestrimo šolo II (2017-2021) 29.03.2017 31.12.2021 1.188.000 1.296.000 77,7% 264.000 132.000 0 0 0
PVProračunski viri 264.000 132.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 264.000 132.000 0 0 0
(3330) 3330-17-1752 Sofinancirane izobraževanja 2016-2018 12.04.2017 31.12.2021 5.484.565 5.484.570 85,9% 1.495.604 70.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.495.604 70.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.495.604 70.000 0 0 0
Stran 234 od 269 v EUR
(3330) 3330-17-1753 Digitalna UL - z uporabo IKT do odli čnosti 12.04.2017 31.12.2020 1.055.981 1.088.285 89,4% 328.010 0 0 0 0
PVProračunski viri 328.010 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 328.010 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1754 "Didakt.UM" 11.04.2017 31.12.2020 658.383 658.383 94,1% 164.539 0 0 0 0
PVProračunski viri 164.539 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 164.539 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1755 Inovativno s tehnologijo do znanja - InoTeZ 12.04.2017 31.12.2020 251.035 251.039 97,5% 62.813 0 0 0 0
PVProračunski viri 62.813 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 62.813 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1756 Z roko v roki poMO Č 30.06.2017 31.12.2021 1.494.000 1.494.000 70,8% 272.240 280.100 0 0 0
PVProračunski viri 272.240 280.100 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 272.240 280.100 0 0 0
(3330) 3330-17-1757 Krepitev kompetence podjetnosti v osnovnih šolah 14.04.2017 31.12.2022 3.299.865 3.300.000 44,5% 563.500 550.000 716.500 0 0
PVProračunski viri 563.500 550.000 716.500 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 563.500 550.000 716.500 0 0
(3330) 3330-17-1766 Vzpostavitev sistema za spremljanje zaposljivosti 19.07.2017 31.12.2022 492.277 500.000 69,9% 36.650 36.650 101.282 0 0
PVProračunski viri 36.650 36.650 101.282 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 36.650 36.650 101.282 0 0
(3330) 3330-17-1774 Razvijanje sporazumevalnih možnosti 25.09.2017 31.12.2022 1.125.000 1.125.000 50,6% 57.701 364.398 133.694 0 0
PVProračunski viri 57.701 364.398 133.694 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 57.701 364.398 133.694 0 0
(3330) 3330-17-1775 Središče karierne orientacije-Zahod 29.09.2017 31.12.2021 822.500 822.500 70,0% 195.250 51.500 0 0 0
PVProračunski viri 195.250 51.500 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 195.250 51.500 0 0 0
(3330) 3330-17-1776 Prožni model zagotavljanja kakovosti nadarjenih 28.09.2017 31.12.2021 250.000 250.000 61,9% 75.000 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 75.000 50.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 75.000 50.000 0 0 0
(3330) 3330-17-1777 Razvojno središ če talentov 29.09.2017 31.12.2021 927.371 927.371 74,0% 326.200 148.500 0 0 0
PVProračunski viri 326.200 148.500 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 326.200 148.500 0 0 0
(3330) 3330-18-1778 Krepitev kompetence podjetnosti v gimnazijah 27.12.2017 31.12.2022 2.700.000 2.700.000 38,9% 746.000 746.000 158.000 0 0
PVProračunski viri 746.000 746.000 158.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 746.000 746.000 158.000 0 0
(3330) 3330-18-1779 Usposabljanje strokovnih delavcev v športu 2018-22 08.03.2018 31.12.2022 5.000.000 5.000.000 32,0% 400.000 1.200.000 1.800.000 0 0
PVProračunski viri 400.000 1.200.000 1.800.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 400.000 1.200.000 1.800.000 0 0
(3330) 3330-18-1781 Izvajanje promocije, animacije, pomo či -vzhod 26.06.2018 31.12.2022 1.268.400 1.268.400 48,0% 96.000 384.000 180.000 0 0
PVProračunski viri 96.000 384.000 180.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 96.000 384.000 180.000 0 0
(3330) 3330-18-1782 Promocije, animacije in pomo či- zahod 27.06.2018 31.12.2022 941.600 845.600 43,1% 256.000 160.000 120.000 0 0
PVProračunski viri 256.000 160.000 120.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 256.000 160.000 120.000 0 0
(3330) 3330-18-1783 Program nadaljnjega poklicnega izobraževanja 13.07.2018 31.12.2022 16.815.894 16.815.894 46,0% 2.283.198 4.613.250 2.190.250 0 0
PVProračunski viri 2.283.198 4.613.250 2.190.250 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.283.198 4.613.250 2.190.250 0 0
(3330) 3330-18-1787 Inovativni javni zavod 2018-2022 30.08.2018 31.12.2022 2.813.810 2.363.810 37,7% 1.110.500 660.500 322.920 0 0
PVProračunski viri 1.110.500 660.500 322.920 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.110.500 660.500 322.920 0 0
(3330) 3330-18-1791 Inovativno u čenje in pou čevanje v visokem šolstvu 17.09.2018 31.12.2022 3.288.106 3.288.106 30,0% 300.000 1.025.000 976.674 0 0
PVProračunski viri 300.000 1.025.000 976.674 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 300.000 1.025.000 976.674 0 0
(3330) 3330-18-1792 Kompetence 2018-2022 Ljudska univerza Celje 01.10.2018 31.12.2022 836.671 836.671 52,1% 190.786 189.480 133.731 0 0
PVProračunski viri 190.786 189.480 133.731 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 190.786 189.480 133.731 0 0
(3330) 3330-18-1793 Kompetence 2018-2022 Ljudska univerza Velenje 01.10.2018 31.12.2022 836.680 836.680 55,7% 157.794 189.480 133.731 0 0
PVProračunski viri 157.794 189.480 133.731 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 157.794 189.480 133.731 0 0
(3330) 3330-18-1794 Kompetence 2018-2022 Primorsko-notranjska 02.10.2018 31.12.2022 539.812 539.812 54,9% 122.549 135.596 107.796 0 0
PVProračunski viri 122.549 135.596 107.796 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 122.549 135.596 107.796 0 0
(3330) 3330-18-1795 Kompetence 2018-2022 Ljudska univerza Ptuj 01.10.2018 31.12.2022 752.954 752.954 51,7% 171.708 170.530 120.344 0 0
PVProračunski viri 171.708 170.530 120.344 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 171.708 170.530 120.344 0 0
(3330) 3330-18-1796 Temeljne poklicne kompetence 2018-2022 Pokolpje 03.10.2018 31.12.2022 634.827 634.827 44,2% 145.015 144.051 102.310 0 0
PVProračunski viri 145.015 144.051 102.310 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 145.015 144.051 102.310 0 0
Stran 235 od 269 v EUR
(3330) 3330-18-1797 Kompetence 2018-2022, Zasavska ljudska univerza 03.10.2018 31.12.2022 712.692 712.692 48,4% 162.520 161.401 113.914 0 0
PVProračunski viri 162.520 161.401 113.914 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 162.520 161.401 113.914 0 0
(3330) 3330-18-1798 Kompetence 2018-2022 Ljudska univerza Maribor 03.10.2018 31.12.2022 1.129.518 1.129.518 43,9% 257.572 255.798 180.537 0 0
PVProračunski viri 257.572 255.798 180.537 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 257.572 255.798 180.537 0 0
(3330) 3330-18-1799 Temeljne in poklicne kompetence 2018-2022, Mocis 03.10.2018 31.12.2022 712.692 712.692 47,9% 162.520 161.401 113.914 0 0
(3330) 3330-18-1800 Kompetence 2018 do 2022, osrednja JV regija 03.10.2018 31.12.2022 914.545 914.545 52,4% 209.728 208.508 150.204 0 0
PVProračunski viri 209.728 208.508 150.204 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 209.728 208.508 150.204 0 0
(3330) 3330-18-1801 Kompetence 2018-2022, Murska S obota 03.10.2018 31.12.2022 1.549.372 1.549.372 45,8% 353.314 350.882 247.645 0 0
PVProračunski viri 353.314 350.882 247.645 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 353.314 350.882 247.645 0 0
(3330) 3330-18-1802 Krepitev kompetenc 2018-2022 v Savinjski regiji 02.10.2018 31.12.2022 836.543 836.543 47,6% 135.025 189.480 133.700 0 0
PVProračunski viri 135.025 189.480 133.700 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 135.025 189.480 133.700 0 0
(3330) 3330-18-1803 Kompetence 2018-2022, LU Slovenska Bistrica 03.10.2018 31.12.2022 627.509 627.509 47,0% 143.095 142.110 100.298 0 0
PVProračunski viri 143.095 142.110 100.298 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 143.095 142.110 100.298 0 0
(3330) 3330-18-1805 Razvoj kompetenc 2018-2022 Ljudska univerza Koper 02.10.2018 31.12.2022 1.538.346 1.538.346 48,2% 350.122 347.711 245.407 0 0
PVProračunski viri 350.122 347.711 245.407 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 350.122 347.711 245.407 0 0
(3330) 3330-18-1806 Kompetence 2018-2022 -Ljudska univerza Ajdovš čina 03.10.2018 31.12.2022 538.421 538.421 46,7% 79.543 121.699 85.893 0 0
PVProračunski viri 79.543 121.699 85.893 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 79.543 121.699 85.893 0 0
(3330) 3330-18-1807 Znanje nas aktivira 2 03.10.2018 31.12.2022 1.019.787 1.019.787 47,1% 232.100 230.502 162.683 0 0
PVProračunski viri 232.100 230.502 162.683 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 232.100 230.502 162.683 0 0
(3330) 3330-18-1808 Kompetence v Dolini So če II 03.10.2018 31.12.2022 999.925 999.925 43,9% 347.796 226.012 159.515 0 0
PVProračunski viri 347.796 226.012 159.515 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 347.796 226.012 159.515 0 0
(3330) 3330-18-1809 KORAK - Kompetence za razvoj kariere 02.10.2018 31.12.2022 1.105.478 1.105.478 43,0% 235.423 249.870 176.353 0 0
PVProračunski viri 235.423 249.870 176.353 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 235.423 249.870 176.353 0 0
(3330) 3330-18-1810 Kompetence II 2018-2022, Univerzum 02.10.2018 31.12.2022 1.105.476 1.105.476 48,9% 251.603 249.870 176.353 0 0
PVProračunski viri 251.603 249.870 176.353 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 251.603 249.870 176.353 0 0
(3330) 3330-19-1811 Mobilnost u čiteljev Univerze v Ljubljani 03.09.2018 31.12.2021 1.010.158 1.010.158 52,0% 193.543 418.438 0 0 0
PVProračunski viri 193.543 418.438 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 193.543 418.438 0 0 0
(3330) 3330-19-1812 Mobilnost u čiteljev Univerze v Mariboru 30.08.2018 31.12.2021 662.757 662.757 55,1% 239.539 215.823 0 0 0
PVProračunski viri 239.539 215.823 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 239.539 215.823 0 0 0
(3330) 3330-19-1813 Mobilnost u čiteljev Fakultete v Novem mestu 03.09.2018 31.12.2021 73.204 73.204 57,8% 42.340 30.864 0 0 0
PVProračunski viri 42.340 30.864 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 42.340 30.864 0 0 0
(3330) 3330-19-1814 Mobilnost u čiteljev Univerze na Primorskem 29.08.2018 31.12.2021 288.250 288.250 33,7% 71.279 171.674 0 0 0
PVProračunski viri 71.279 171.674 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 71.279 171.674 0 0 0
(3330) 3330-19-1817 Mobilnost u čiteljev Mednarodne fakultete v Celju 31.08.2018 31.12.2021 21.491 21.491 0,0% 0 21.491 0 0 0
PVProračunski viri 0 21.491 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 21.491 0 0 0
(3330) 3330-19-1821 Učim se biti u čitelj 17.04.2019 31.12.2022 2.559.040 2.559.040 43,2% 960.622 730.622 723.047 0 0
PVProračunski viri 960.622 730.622 723.047 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 960.622 730.622 723.047 0 0
(3330) 3330-19-1822 Mobilnost študentov 2019- Univerza v Ljubljani 22.08.2019 31.12.2020 650.800 650.800 74,7% 281.353 0 0 0 0
PVProračunski viri 281.353 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 281.353 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1825 Mobilnost študentov  Fakultete za tehnologijo 12.07.2019 31.12.2020 1.200 1.200 100,0% 400 0 0 0 0
PVProračunski viri 400 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 400 0 0 0 0
(3330) 3330-20-1827 Gostovanje tujih strokovnjakov na AMEU 2019-2022 12.09.2019 31.12.2021 24.378 24.378 0,0% 20.248 4.130 0 0 0
PVProračunski viri 20.248 4.130 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 20.248 4.130 0 0 0
Stran 236 od 269 v EUR
(3330) 3330-20-1828 Razvoj študija na FINI preko tujih u čiteljev 12.09.2019 31.12.2021 33.888 33.888 7,3% 24.852 9.036 0 0 0
PVProračunski viri 24.852 9.036 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 24.852 9.036 0 0 0
(3330) 3330-20-1829 Uporabne podatkovne zn anosti za zaposljivost 12.09.2019 31.12.2021 39.256 39.256 0,0% 15.040 24.216 0 0 0
PVProračunski viri 15.040 24.216 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 15.040 24.216 0 0 0
(3330) 3330-20-1830 Gostujoči predavatelji II na FKPV 10.09.2019 31.12.2022 21.528 21.528 35,2% 10.002 6.806 4.720 0 0
PVProračunski viri 10.002 6.806 4.720 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 10.002 6.806 4.720 0 0
(3330) 3330-20-1831 Analiza u činkovitosti prožnih oblik u čenja 12.09.2019 31.12.2022 63.399 63.399 0,0% 7.074 45.923 10.402 0 0
PVProračunski viri 7.074 45.923 10.402 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.074 45.923 10.402 0 0
(3330) 3330-20-1832 Tuji gostujo či učitelji na MFDPŠ 2019-2022 05.09.2019 31.12.2022 20.234 20.234 35,3% 9.812 5.276 5.146 0 0
PVProračunski viri 9.812 5.276 5.146 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 9.812 5.276 5.146 0 0
(3330) 3330-20-1833 Gostujoči tuji strokovnjaki Univerze v Ljubljani 16.09.2019 31.12.2022 1.184.034 1.184.034 4,1% 144.884 751.082 288.068 0 0
PVProračunski viri 144.884 751.082 288.068 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 144.884 751.082 288.068 0 0
(3330) 3330-20-1834 Prožne oblike u čenja za boljšo zaposljivost 12.09.2019 31.12.2022 39.148 39.148 0,0% 0 36.319 2.829 0 0
PVProračunski viri 0 36.319 2.829 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 36.319 2.829 0 0
(3330) 3330-20-1835 Internacionalizacija kompetenc študentov FOŠ 13.09.2019 31.12.2020 2.557 2.557 100,0% 2.557 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.557 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.557 0 0 0 0
(3330) 3330-20-1836 Krajša in daljša gostovanja na UM 2019-2022 12.09.2019 31.12.2022 498.819 498.819 5,6% 27.759 427.264 43.796 0 0
PVProračunski viri 27.759 427.264 43.796 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 27.759 427.264 43.796 0 0
(3330) 3330-20-1837 Gostovanje tujih visokošolskih u čiteljev na UP 12.09.2019 31.12.2022 421.482 421.482 2,1% 86.881 230.606 103.995 0 0
PVProračunski viri 86.881 230.606 103.995 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 86.881 230.606 103.995 0 0
(3330) 3330-20-1838 Mednarodno sodelovanje Visoka zdravstv. šola 13.09.2019 31.12.2022 15.949 15.949 0,0% 3.042 2.273 10.634 0 0
PVProračunski viri 3.042 2.273 10.634 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.042 2.273 10.634 0 0
(3330) 3330-20-1839 Trajnostno inženirstvo Visoke šole za inženirstvo 10.02.2019 31.12.2022 18.001 18.001 0,0% 0 9.476 8.525 0 0
PVProračunski viri 0 9.476 8.525 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 9.476 8.525 0 0
(3330) 3330-20-1840 Gostovanje tujih u čiteljev na VŠVO 12.09.2019 31.12.2022 20.961 20.961 0,0% 0 13.138 7.823 0 0
PVProračunski viri 0 13.138 7.823 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 13.138 7.823 0 0
(3330) 3330-20-1841 Mobilnost študentov 2019 - Fakulteta za dizajn 20.04.2020 31.12.2020 4.000 4.000 0,0% 4.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.000 0 0 0 0
(3330) 3330-20-1842 Mobilnost študentov 2019 - Sk upnost višjih šol 18.05.2020 31.12.2020 5.600 5.600 0,0% 5.600 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.600 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 5.600 0 0 0 0
(3330) 3330-20-1843 Mobilnost študentov 2019 - Univerza v Mariboru 27.05.2020 31.12.2020 150.400 150.400 0,0% 150.400 0 0 0 0
PVProračunski viri 150.400 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 150.400 0 0 0 0
(3330) 3330-20-1844 Mobilnost študentov 2019 - Alma Mater Europea 04.06.2020 31.12.2020 1.000 1.000 0,0% 1.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.000 0 0 0 0
(3330) 3330-20-1845 Mobilnost študentov 2019 - Fakulteta za zdr avstvo 05.06.2020 31.12.2020 2.400 2.400 0,0% 2.400 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.400 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.400 0 0 0 0
(3340) 3340-17-0050 Spletni portal Fran ček 19.04.2017 30.12.2021 913.440 928.345 64,9% 197.434 168.360 0 0 0
PVProračunski viri 191.400 165.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 191.400 165.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.034 3.360 0 0 0
(3340) 3340-17-0051 Slovenščina na dlani 20.04.2017 31.10.2021 1.020.805 1.057.605 70,3% 243.600 157.510 0 0 0
PVProračunski viri 243.600 157.510 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 243.600 157.510 0 0 0
(3340) 3340-18-0076 Štipendije za specializirane poklice v kulturi 09.01.2018 31.12.2022 2.625.000 2.625.000 23,6% 733.252 1.266.902 305.161 0 0
PVProračunski viri 733.252 1.266.902 305.161 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 733.252 1.266.902 305.161 0 0
Stran 237 od 269 v EUR
3311-11-S011 Razvo j aplikaci j in investici je MŠŠ 8.993.369 3.367.000 3.367.000 3.367.000 6.734.000
 EP (3330) 3330-18-0019 Ravnanje s stvarnim premoženjem 01.01.2018 31.12.2025 15.932.369 0,0% 7.357.369 1.715.000 1.715.000 1.715.000 3.430.000
PVProračunski viri 7.357.369 1.715.000 1.715.000 1.715.000 3.430.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.357.369 1.715.000 1.715.000 1.715.000 3.430.000
 EP (3330) 3330-18-0020 Informatizacija organa MIZŠ 01.01.2018 31.12.2025 6.086.365 0,0% 0 0 1.286.365 1.600.000 3.200.000
PVProračunski viri 0 0 1.286.365 1.600.000 3.200.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 0 1.286.365 1.600.000 3.200.000
 EP (3330) 3330-20-8201 Posodobitev opreme ministrstva 01.01.2022 31.12.2025 208.000 0,0% 0 0 52.000 52.000 104.000
PVProračunski viri 0 0 52.000 52.000 104.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 0 52.000 52.000 104.000
(3330) 3330-17-0005 Posodobitev opreme ministrstva 2017-2021 19.07.2016 31.12.2021 223.254 270.147 74,6% 36.000 52.000 0 0 0
PVProračunski viri 36.000 52.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 36.000 52.000 0 0 0
(3330) 3330-17-0021 Aplikacije za zajem elektronskih podatkov 21.07.2016 31.12.2022 3.370.813 2.882.092 50,2% 870.000 900.000 256.635 0 0
PVProračunski viri 870.000 900.000 256.635 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 870.000 900.000 256.635 0 0
(3330) 3330-19-0012 Računalniška oprema za podporo VIZ in delo organa 03.01.2019 31.12.2022 2.081.278 2.080.000 33,4% 730.000 700.000 57.000 0 0
PVProračunski viri 730.000 700.000 57.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 730.000 700.000 57.000 0 0
3311-11-S012 ROI in investici je v zavode 2.607.022 2.001.000 1.641.000 1.641.000 2.994.000
 EP (3330) 3311-02-2409 Strokovni zavodi in centri 02.11.2002 31.12.2023 370.000 0,0% 50.000 40.000 140.000 140.000 0
PVProračunski viri 50.000 40.000 140.000 140.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 50.000 40.000 140.000 140.000 0
 EP (3330) 3330-20-0004 Računalniško opismenjevanje in informatika VIZ 01.01.2020 31.12.2025 4.479.000 0,0% 0 0 0 1.493.000 2.986.000
PVProračunski viri 0 0 0 1.493.000 2.986.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 0 0 1.493.000 2.986.000
(3330) 3330-15-0002 Subvencioniranje priprave u čbenikov 07.01.2015 31.01.2020 964.343 800.000 100,0% 42.126 0 0 0 0
PVProračunski viri 42.126 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 42.126 0 0 0 0
(3330) 3330-17-0013 Sofinanciranje tekmovanj v znanju 20.07.2016 31.12.2024 40.000 40.000 0,0% 8.000 8.000 8.000 8.000 8.000
PVProračunski viri 0 0 0 8.000 8.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 0 0 8.000 8.000
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 8.000 8.000 8.000 0 0
99002 Neznan posredni prora čunski uporabnik 8.000 8.000 8.000 0 0
(3330) 3330-17-0015 Računalniško opismenjevanje in informatika VIZ 21.07.2016 31.12.2022 7.427.268 7.372.588 59,3% 1.480.157 1.493.000 1.493.000 0 0
PVProračunski viri 1.480.157 1.493.000 1.493.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.480.157 1.493.000 1.493.000 0 0
(3330) 3330-19-0051 Sanacija in oprema za Slovenski šolski muzej 19.07.2019 31.12.2020 383.000 390.228 19,2% 316.739 0 0 0 0
PVProračunski viri 316.739 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 316.739 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0020 Subvencioniranje priprave u čbenikov 2020-2021 12.05.2020 31.12.2021 1.170.000 1.420.000 7,4% 710.000 460.000 0 0 0
PVProračunski viri 710.000 460.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 710.000 460.000 0 0 0
3311-11-S018 Tuje donaci je 4.068.158 402.089 2.204.000 0 0
 EP (3330) 3330-18-0022 Mednarodni razvojni projekti X5GON 01.01.2018 31.12.2022 1.109.386 0,0% 189.990 169.396 750.000 0 0
PVProračunski viri 189.990 169.396 750.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 189.990 169.396 750.000 0 0
(3330) 3330-16-0002 CMEPIUS - ERAZMUS+ 17.07.2014 31.12.2020 60.492 71.525 70,7% 19.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 13.500 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 13.500 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 6.000 0 0 0 0
99002 Neznan posredni prora čunski uporabnik 6.000 0 0 0 0
(3330) 3330-16-0004 EURYDICE baza podatkov -tuja donacija 03.03.2015 31.12.2022 406.994 339.235 65,3% 75.000 75.000 34.000 0 0
PVProračunski viri 75.000 75.000 34.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 75.000 75.000 34.000 0 0
(3330) 3330-16-0005 Razvoj strategij na podro čju izobraževanja 17.12.2014 31.12.2021 410.298 384.939 92,9% 30.343 12.000 0 0 0
PVProračunski viri 30.343 12.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 30.343 12.000 0 0 0
(3330) 3330-18-0052 Mednarodni projekt X5gon 24.07.2017 31.12.2022 2.774.519 3.120.958 86,8% 370.740 33.124 2.000 0 0
PVProračunski viri 64.250 33.124 2.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 64.250 33.124 2.000 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 166.698 0 0 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 166.698 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 139.792 0 0 0 0
Stran 238 od 269 v EUR
(3330) 3330-19-0013 TALIS raziskava o pou čevanju in u čenju 2 15.06.2018 31.12.2021 109.113 49.390 29,0% 64.586 12.917 0 0 0
PVProračunski viri 64.586 12.917 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 64.586 12.917 0 0 0
(3330) 3330-20-0009 Jezikovno ob čutljivo pou čevanje v vseh razredih 15.02.2019 31.12.2022 2.418.806 2.400.000 0,1% 1.680.000 20.806 718.000 0 0
PVProračunski viri 15.406 19.806 5.603 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 15.406 19.806 5.603 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.664.594 1.000 712.397 0 0
(3330) 3330-20-0010 Preverjanje vsepredmetnih veš čin STEM 15.02.2019 31.12.2022 2.416.846 2.340.000 0,2% 1.638.000 78.846 700.000 0 0
PVProračunski viri 61.080 77.846 25.177 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 61.080 77.846 25.177 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.576.920 1.000 674.823 0 0
Ukrepi     22.143.801 23.051.888 23.823.426 10.243.988 663.693
(3330) 3311-11-0025 Podporne aktivnosti 01.01.2011 31.12.2025 78.410.212 72,4% 8.741.727 9.131.440 9.642.050 417.000 67.000
PVProračunski viri 8.741.727 9.131.440 9.642.050 417.000 67.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 8.741.727 9.131.440 9.642.050 417.000 67.000
(3330) 3311-11-0026 Izvajanje dejavnosti MŠŠ 01.01.2011 31.12.2025 162.639.385 74,1% 13.402.074 13.920.448 14.181.376 9.826.988 596.693
PVProračunski viri 13.402.074 13.920.448 14.181.376 9.826.988 596.693
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 13.402.074 13.920.448 14.181.376 9.826.988 596.693
190103 Urejanje sistema dejavnosti za mladino 416.865 454.000 462.210 470.584 0
3313-11-S002 Skupina pro j. investici je in stvarno prem. v Uradu 19.557 22.000 22.000 22.000 0
 EP (3331) 3331-19-0001 Stvarno premoženje in sredstva odškodnin URSM 09.01.2019 31.12.2023 8.078 0,0% 2.078 2.000 2.000 2.000 0
PVProračunski viri 2.078 2.000 2.000 2.000 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 2.078 2.000 2.000 2.000 0
(3331) 3331-16-0001 Posodobitev opreme Urada RS za mladino 12.08.2015 31.12.2023 106.132 107.469 27,4% 17.479 20.000 20.000 20.000 0
PVProračunski viri 17.479 20.000 20.000 20.000 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 17.479 20.000 20.000 20.000 0
Ukrepi     397.308 432.000 440.210 448.584 0
(3331) 3313-11-0002 Izvajanje dejavnosti Urada RS za mladino 01.01.2010 31.12.2023 4.518.554 68,6% 397.308 432.000 440.210 448.584 0
PVProračunski viri 397.308 432.000 440.210 448.584 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 397.308 432.000 440.210 448.584 0
190104 Programi za mlade 2.303.312 2.353.312 2.353.312 2.318.312 0
3331-16-S002 Tuje donaci je za mladino 35.000 35.000 35.000 0 0
(3331) 3331-19-0002 Orodje Youth Wiki 23.05.2019 31.12.2022 124.878 124.878 32,7% 35.000 35.000 35.000 0 0
PVProračunski viri 35.000 35.000 35.000 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 35.000 35.000 35.000 0 0
Ukrepi     2.268.312 2.318.312 2.318.312 2.318.312 0
(3331) 3313-11-0003 Programi za mlade 01.01.2011 31.12.2023 26.657.602 72,7% 2.268.312 2.318.312 2.318.312 2.318.312 0
PVProračunski viri 2.268.312 2.318.312 2.318.312 2.318.312 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 2.268.312 2.318.312 2.318.312 2.318.312 0
1902 Predšolska vzgoja 24.052.204 25.728.731 26.986.914 23.225.349 23.200.249
190201 Izvajanje predšolske vzgoje 4.017.916 4.332.966 4.671.165 3.778.949 3.753.949
Ukrepi     4.017.916 4.332.966 4.671.165 3.778.949 3.753.949
(3330) 3311-11-0001 Izvajanje predšolske v. za ranljive skupine 01.01.2010 31.12.2024 31.863.641 44,5% 4.017.916 4.332.966 4.671.165 3.778.949 3.753.949
PVProračunski viri 4.017.916 4.332.966 4.671.165 3.778.949 3.753.949
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.017.916 4.332.966 4.671.165 3.778.949 3.753.949
190202 Povečanje vklju čenosti otrok v predšolsko vzgojo 20.034.288 21.395.765 22.315.749 19.446.400 19.446.300
3311-11-S002 Sofinanciran je investici j v vrtcih 149.288 200.100 200.100 100 0
 EP (3330) 3311-07-0003 Nove investicije v vrtce 01.01.2007 31.12.2023 800 0,0% 500 100 100 100 0
PPUO Občine 500 100 100 100 0
99001 Neznana ob čina 500 100 100 100 0
 EP (3330) 3330-20-0008 Nove investicije v vrtce 01.01.2020 31.12.2022 452.000 0,0% 52.000 200.000 200.000 0 0
PVProračunski viri 52.000 200.000 200.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 52.000 200.000 200.000 0 0
(3330) 3311-12-7805 Vrtec Vrhovci - enota Brdo 27.01.2011 31.12.2020 96.788 1.596.788 0,0% 96.788 0 0 0 0
PPUO Občine 96.788 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 96.788 0 0 0 0
Ukrepi     19.885.000 21.195.665 22.115.649 19.446.300 19.446.300
(3330) 3311-11-0002 Povečanje vklju čenosti otrok v predšolsko vzgojo 01.01.2010 31.12.2024 260.096.717 65,8% 19.885.000 21.195.665 22.115.649 19.446.300 19.446.300
PVProračunski viri 19.885.000 21.195.665 22.115.649 19.446.300 19.446.300
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 19.885.000 21.195.665 22.115.649 19.446.300 19.446.300
Stran 239 od 269 v EUR
1903 Osnovno šolstvo 956.600.495 1.018.803.317 1.051.457.843 14.266.583 4.879.449
190301 Izvajanje osnovnošolskih programov 853.135.866 907.801.927 935.691.019 13.516.583 3.519.449
3311-11-S003 Investici je v osnovno šolstvo 641.489 3.573.031 2.456.339 1.016.583 3.509.449
 EP (3330) 3311-07-0002 Nove investicije v OŠ 01.01.2007 31.12.2025 9.871.128 42,3% 40.000 279.000 1.816.000 700.100 2.860.000
PVProračunski viri 40.000 279.000 816.000 700.000 2.860.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 40.000 279.000 816.000 700.000 2.860.000
PPUO Občine 0 0 1.000.000 100 0
99001 Neznana ob čina 0 0 1.000.000 100 0
 EP (3330) 3330-20-0006 Nove investicije v CŠOD 01.01.2020 31.12.2025 1.500.000 0,0% 0 300.000 300.000 300.000 600.000
PVProračunski viri 0 300.000 300.000 300.000 600.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 300.000 300.000 300.000 600.000
 EP (3330) 3330-20-0007 Nove investicije v osnovne šole 01.01.2020 31.12.2022 660.533 0,0% 60.533 300.000 300.000 0 0
PVProračunski viri 60.533 300.000 300.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 60.533 300.000 300.000 0 0
(3330) 3311-04-2068 PŠ Tabor pri Oš Vransko 06.10.2003 31.12.2026 1.287.341 1.452.171 91,0% 16.483 16.483 16.483 16.483 49.449
PPUO Občine 16.483 16.483 16.483 16.483 49.449
7682 OBČINA TABOR 16.483 16.483 16.483 16.483 49.449
(3330) 3311-04-2078 OŠ Muta s telovadnico 06.05.2003 31.12.2020 2.067.210 2.562.815 95,2% 100.160 0 0 0 0
PPUO Občine 100.160 0 0 0 0
7580 OBČINA MUTA 100.160 0 0 0 0
(3330) 3311-04-2086 OŠ Ljudski vrt -Ptuj (I.faza) 16.12.2002 31.12.2020 1.848.000 2.283.247 85,9% 260.888 0 0 0 0
PPUO Občine 260.888 0 0 0 0
7596 MESTNA OB ČINA PTUJ 260.888 0 0 0 0
(3330) 3330-16-0001 Novogradnja OŠ Lavrica 15.09.2014 31.12.2021 7.625.333 7.613.452 64,8% 84.167 2.598.290 0 0 0
PVProračunski viri 84.167 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 84.167 0 0 0 0
PPUO Občine 0 2.598.290 0 0 0
7623 OBČINA ŠKOFLJICA 0 2.598.290 0 0 0
(3330) 3330-17-0008 Vzdrževanje in nabava OS za ZRSŠ 20.07.2016 31.12.2022 418.481 348.735 75,4% 79.258 79.258 23.856 0 0
PVProračunski viri 79.258 79.258 23.856 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 79.258 79.258 23.856 0 0
Ukrepi     852.494.377 904.228.896 933.234.680 12.500.000 10.000
(3330) 3311-11-0004 Izvajanje osnovnošolskih programov 01.01.2010 31.12.2023 8.800.173.538 76,7% 844.607.106 896.058.550 924.969.569 5.900.000 0
PVProračunski viri 844.607.106 896.058.550 924.969.569 5.900.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 844.607.106 896.058.550 924.969.569 5.900.000 0
(3330) 3311-11-0005 Urejanje in podpora v sistemu osnovnega šolstva 01.01.2011 31.12.2024 93.697.230 73,3% 7.887.271 8.170.346 8.265.111 6.600.000 10.000
PVProračunski viri 7.887.271 8.170.346 8.265.111 6.600.000 10.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.887.271 8.170.346 8.265.111 6.600.000 10.000
190302 Dejavnost glasbenega šolstva 60.000.000 63.074.400 64.658.765 0 0
Ukrepi     60.000.000 63.074.400 64.658.765 0 0
(3330) 3311-11-0003 Izvajanje dejavnosti glasbenega šolstva 01.01.2011 31.12.2022 616.249.110 76,7% 60.000.000 63.074.400 64.658.765 0 0
PVProračunski viri 60.000.000 63.074.400 64.658.765 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 60.000.000 63.074.400 64.658.765 0 0
190303 Dejavnost zavodov za otroke in mladostnike s posebnimi potrebami 43.464.629 47.926.990 51.108.059 750.000 1.360.000
3311-11-S004 Investici je v zavode za usposabl janje 1.015.208 1.180.010 1.030.000 600.000 1.200.000
 EP (3330) 3330-17-0007 Nove investicije v zavode za usposabljanje 22.07.2016 31.12.2025 3.010.000 0,0% 0 680.000 530.000 600.000 1.200.000
PVProračunski viri 0 680.000 530.000 600.000 1.200.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 680.000 530.000 600.000 1.200.000
(3330) 3330-17-0020 Investicijsko vzdrževanje in oprema zavodov 22.07.2016 31.12.2021 1.670.503 1.400.000 100,0% 0 10 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 10 0 0 0
99002 Neznan posredni prora čunski uporabnik 0 10 0 0 0
(3330) 3330-19-0014 Hortikulturni center-Plastenjak Mlad.doma MB 08.01.2019 31.12.2020 393.392 395.740 66,9% 130.402 0 0 0 0
PVProračunski viri 119.885 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 119.885 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 10.516 0 0 0 0
6902 MLADINSKI DOM MARIBOR 10.516 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0017 Investicijsko vzdrževanje zavodov 2019-2022 20.03.2019 31.12.2022 2.138.010 1.880.000 28,1% 545.656 500.000 500.000 0 0
PVProračunski viri 545.656 500.000 500.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 545.656 500.000 500.000 0 0
(3330) 3330-20-0024 Rekreativno igriš če Mladinski dom Mal či Beličeve 07.05.2020 31.12.2020 99.990 99.990 0,0% 99.990 0 0 0 0
PVProračunski viri 95.490 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 95.490 0 0 0 0
7188 MLADINSKI DOM MAL ČI BELIČEVE LJUBLJANA, MENCINGERJEVA 65 4.500 0 0 0 0
Stran 240 od 269 v EUR
(3330) 3330-20-0025 Obnovitvena dela 4 stavb CŠOD 18.05.2020 31.12.2020 239.160 239.160 0,0% 239.160 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 200.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 39.160 0 0 0 0
7158 CENTER ŠOLSKIH IN OBŠOLSKIH DEJAVNOSTI 39.160 0 0 0 0
Ukrepi     42.449.421 46.746.980 50.078.059 150.000 160.000
(3330) 3311-11-0006 Izv.dej. zav. za otroke in mladostnike s pos.potr. 01.01.2011 31.12.2024 421.347.943 74,2% 42.449.421 46.746.980 50.078.059 150.000 160.000
PVProračunski viri 42.449.421 46.746.980 50.078.059 150.000 160.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 42.449.421 46.746.980 50.078.059 150.000 160.000
1904 Srednje splošno in poklicno šolstvo 336.622.415 363.845.625 356.854.658 315.400.002 25.425.900
190401 Izvajanje srednješolskih izobraž evalnih programov 323.622.415 349.701.101 342.430.134 314.880.002 24.425.900
1541-15-S033 Sistemi izobraževan ja in usposabl janja za tr g dela 3.409.054 7.294.576 6.476.233 70.002 0
 EP (1541) 1541-15-0032 Sistemi izobraževanja in usposabljanja za trg dela 16.12.2014 31.12.2023 1.050.008 0,0% 2 430.002 550.002 70.002 0
PVProračunski viri 2 430.002 550.002 70.002 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 430.000 550.000 70.000 0
(3330) 3330-16-1001 Dvig poklicnih kompetenc u čiteljev 2016-2022 25.05.2016 31.12.2020 520.090 526.188 99,3% 5.296 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.296 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 5.296 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1701 Usposabljanje mentorjev 2016-2021 12.07.2016 31.12.2021 544.843 545.000 87,4% 100.000 33.333 0 0 0
PVProračunski viri 100.000 33.333 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 100.000 33.333 0 0 0
(3330) 3330-16-1702 Usposabljanje mentorjev 08.07.2016 31.12.2021 544.713 545.000 84,7% 100.000 33.333 0 0 0
(3330) 3330-16-1801 Promocija poklicnega izobraževanja 21.11.2016 31.12.2021 1.796.677 1.796.677 89,4% 343.733 6.715 0 0 0
PVProračunski viri 343.733 6.715 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 343.733 6.715 0 0 0
(3330) 3330-17-1802 Prenova poklicnega izobraževanja 19.01.2017 31.12.2021 1.706.127 1.706.127 64,2% 444.123 291.192 0 0 0
PVProračunski viri 444.123 291.192 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 444.123 291.192 0 0 0
(3330) 3330-18-1804 Povezava izobraževanja s trgom dela 12.07.2018 31.12.2022 21.446.178 21.446.178 31,2% 2.415.900 6.500.000 5.926.231 0 0
PVProračunski viri 2.415.900 6.500.000 5.926.231 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.415.900 6.500.000 5.926.231 0 0
3311-11-S005 Investici je v sredn jem šolstvu 16.252.537 20.830.969 14.350.500 14.550.000 24.340.000
 EP (3330) 3311-11-0081 Energetska sanacija - EP 01.01.2011 31.12.2023 3.790.000 0,0% 50.040 957.000 1.282.960 1.500.000 0
PVProračunski viri 50.040 957.000 1.282.960 1.500.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 50.040 957.000 1.282.960 1.500.000 0
 EP (3330) 3311-11-0083 Investicije v dijaško prehrano - EP 01.01.2011 31.12.2022 100 0,0% 0 0 100 0 0
PVProračunski viri 0 0 100 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 0 100 0 0
 EP (3330) 3330-17-0006 Nove investicije v srednjem šolstvu 22.07.2016 31.12.2025 35.508.900 0,0% 360.000 1.000.000 2.808.900 7.000.000 24.340.000
PVProračunski viri 360.000 1.000.000 2.808.900 7.000.000 24.340.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 360.000 1.000.000 2.808.900 7.000.000 24.340.000
 EP (3330) 3330-20-0005 Investicije v zavode po 28. čl. ZOFVI 01.01.2021 31.12.2022 365.610 0,0% 0 300.000 65.610 0 0
PVProračunski viri 0 300.000 65.610 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 300.000 65.610 0 0
(3330) 3311-06-0115 Mreža šol Maribor 25.10.2005 31.12.2023 14.378.161 17.571.752 90,5% 20.000 150.000 200.000 1.000.000 0
PVProračunski viri 20.000 50.000 200.000 1.000.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 20.000 50.000 200.000 1.000.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 100.000 0 0 0
(3330) 3311-08-0086 Ek. šola Ljubljana, Prešernova 01.07.2007 31.12.2021 2.501.723 3.100.000 2,1% 0 2.450.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 2.450.000 0 0 0
(3330) 3311-08-0089 SŠ za oblikovanje MB in živ. šola MB 17.08.2007 31.12.2021 1.424.084 1.699.636 1,7% 0 1.400.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 1.400.000 0 0 0
(3330) 3311-08-0090 Novogradnja prostorov za ŠC Slovenj Gradec 17.08.2007 31.12.2022 14.925.637 14.905.637 43,4% 4.942.852 5.358.555 885.599 0 0
PVProračunski viri 4.942.852 3.334.061 885.599 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.942.852 3.334.061 885.599 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 2.024.494 0 0 0
7050 ŠOLSKI CENTER SLOVENJ GRADEC 0 2.024.494 0 0 0
(3330) 3311-08-0107 Gimnazija Šentvid, Lj. 03.09.2008 31.12.2023 4.157.199 5.194.176 9,5% 713.000 49.355 500.000 2.500.000 0
PVProračunski viri 13.000 49.355 500.000 2.500.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 13.000 49.355 500.000 2.500.000 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 700.000 0 0 0 0
99002 Neznan posredni prora čunski uporabnik 700.000 0 0 0 0
Stran 241 od 269 v EUR
(3330) 3330-17-0009 Vzdrževanje in nabava OS za Državni izpitni center 20.07.2016 31.12.2022 192.004 176.000 58,3% 40.000 40.000 10 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 40.000 40.000 0 0 0
6329 DRŽAVNI IZPITNI CENTER 0 0 10 0 0
(3330) 3330-17-0018 Investicijsko vzdrževanje v srednjem šolstvu 22.07.2016 31.12.2021 8.986.689 9.700.000 100,0% 0 1 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 1 0 0 0
99002 Neznan posredni prora čunski uporabnik 0 1 0 0 0
(3330) 3330-18-0057 Izgradnja prostorov za delavnice SGGOŠ Ljubljana 12.01.2018 31.12.2020 1.610.219 1.499.945 99,4% 41.853 0 0 0 0
PVProračunski viri 41.853 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 41.853 0 0 0 0
(3330) 3330-18-0059 Reševanje prostorske problematike SŠGT Maribor 29.03.2018 31.12.2022 6.114.531 6.115.676 4,1% 200.000 2.968.000 2.696.879 0 0
PVProračunski viri 200.000 2.918.000 2.696.879 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 200.000 2.918.000 2.696.879 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 50.000 0 0 0
7017 SREDNJA ŠOLA ZA GOSTINSTVO IN TURIZEM MARIBOR 0 50.000 0 0 0
(3330) 3330-18-0083 ŠC Celje - zaokrožitev šolskega prostora 04.09.2018 31.12.2020 89.100 95.100 49,2% 45.300 0 0 0 0
PVProračunski viri 35.300 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 35.300 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 10.000 0 0 0 0
6967 ŠOLSKI CENTER CELJE 10.000 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0011 Prizidek SŠFKZ Ljubljana 24.09.2018 31.12.2020 3.296.219 3.046.887 69,9% 2.972.386 0 0 0 0
PVProračunski viri 993.919 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 993.919 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.978.467 0 0 0 0
6995 SREDNJA ŠOLA ZA FARMACIJO, KOZMETIKO IN ZDRAVSTVO 1.978.467 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0015 Investicijsko vzdrževanje srednjih šol 2019-2022 20.03.2019 31.12.2023 13.054.925 11.380.000 22,0% 2.825.264 3.101.137 2.689.118 1.850.000 0
PVProračunski viri 2.825.264 3.101.137 2.689.118 1.850.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.825.264 3.101.137 2.689.118 1.850.000 0
(3330) 3330-19-0020 Prizidek k Šolskemu centru Celje 26.03.2018 31.12.2020 1.037.178 1.029.956 34,6% 685.592 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.222 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.222 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 678.370 0 0 0 0
6967 ŠOLSKI CENTER CELJE 678.370 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0021 Obnova hiše na Prešernovi 11 v Kranju 11.04.2019 15.05.2020 196.847 234.783 53,2% 99.122 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.874 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 10.874 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 88.248 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0022 Telovadnica-Gimnazija Šiška 25.04.2019 31.12.2023 1.342.922 1.339.100 10,6% 500.000 0 0 700.000 0
PVProračunski viri 0 0 0 700.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 0 0 700.000 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 500.000 0 0 0 0
6944 GIMNAZIJA  ŠIŠKA 500.000 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0041 Telovadnica-Srednja zdravstvena šola Murska Sobota 10.10.2013 31.12.2022 5.358.360 4.465.438 5,6% 200.100 1.637.857 3.221.324 0 0
PVProračunski viri 200.100 1.388.038 2.666.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 200.100 1.388.038 2.666.000 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 249.818 0 0 0
7027 SREDNJA ZDRAVSTVENA ŠOLA MURSKA SOBOTA 0 249.818 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 555.324 0 0
(3330) 3330-19-0043 Prenova u čnih delavnic SVŠGUGL Ljubljana 08.05.2019 30.11.2020 1.330.011 1.245.560 26,9% 971.969 0 0 0 0
PVProračunski viri 58.958 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 58.958 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 913.011 0 0 0 0
6945 SREDNJA VZGOJITELJSKA ŠOLA IN GIMNAZIJA LJUBLJANA 913.011 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0049 Večnamenski šolski objekt BIC Ljubljana 17.05.2019 31.12.2020 1.393.614 1.305.543 99,6% 5.543 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 5.543 0 0 0 0
6999 BIOTEHNIŠKI IZOBRAŽEVALNI CENTER LJUBLJANA 5.543 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0053 Nadomestitev po požaru uni čenih prostorov-Grm NM 26.09.2019 31.12.2021 3.045.171 3.032.077 1,8% 1.570.000 1.418.964 0 0 0
PVProračunski viri 1.000.000 1.418.964 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.000.000 1.418.964 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 570.000 0 0 0 0
7035 GRM NOVO MESTO - CENTER BIOTEHNIKE IN TURIZMA 570.000 0 0 0 0
(3330) 6318-02-2404 Srednja tehniška šola Koper (SKPŠ) 23.07.2000 31.12.2021 17.824.154 18.033.671 100,0% 9.517 100 0 0 0
PVProračunski viri 9.417 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 9.417 0 0 0 0
PPUO Občine 100 100 0 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 100 100 0 0 0
Stran 242 od 269 v EUR
Ukrepi     303.960.823 321.575.556 321.603.401 300.260.000 85.900
(3330) 3311-11-0009 Izvajanje srednješolskih izobraževalnih programov 01.01.2011 31.12.2023 3.690.178.885 72,6% 300.579.840 317.827.196 317.827.196 300.010.100 0
PVProračunski viri 300.579.840 317.827.196 317.827.196 300.010.100 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 300.579.840 317.827.196 317.827.196 300.010.100 0
(3330) 3311-11-0010 Urejanje in podpora v sistemu srednjega šolstva 01.01.2011 31.12.2025 39.742.267 77,8% 3.380.983 3.748.360 3.776.205 249.900 85.900
PVProračunski viri 3.380.983 3.748.360 3.776.205 249.900 85.900
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.380.983 3.748.360 3.776.205 249.900 85.900
190402 Dijaški domovi 13.000.000 14.144.524 14.424.524 520.000 1.000.000
3311-11-S014 Investici je v di jaške domove 500.000 820.000 1.100.000 520.000 1.000.000
 EP (3330) 3330-19-0010 Nove investicije v dijaške domove 03.01.2019 31.12.2025 2.570.000 0,0% 0 350.000 700.000 520.000 1.000.000
PVProračunski viri 0 350.000 700.000 520.000 1.000.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 350.000 700.000 520.000 1.000.000
(3330) 3330-19-0016 Investicijsko vzdrževanje dijaških domov 2019-2022 20.03.2019 31.12.2022 2.285.248 1.920.000 42,9% 500.000 470.000 400.000 0 0
PVProračunski viri 500.000 470.000 400.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 500.000 470.000 400.000 0 0
Ukrepi     12.500.000 13.324.524 13.324.524 0 0
(3330) 3311-11-0008 Izvajanje dejavnosti dijaških domov 01.01.2011 31.12.2022 139.907.732 78,7% 12.500.000 13.324.524 13.324.524 0 0
PVProračunski viri 12.500.000 13.324.524 13.324.524 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 12.500.000 13.324.524 13.324.524 0 0
1905 Višje in visokošolsko izobraževanje 354.679.727 372.087.698 374.643.882 22.489.456 83.166.171
190501 Dejavnost višjega šolstva 16.000.000 16.717.330 16.717.330 100.000 0
3311-11-S007 Investici je v viš jem šolstvu 0 18.000 18.000 100.000 0
(3330) 3311-11-0082 Investicijsko vzdrževanje in oprema VIŠ 01.01.2011 31.12.2023 303.484 367.485 55,2% 0 18.000 18.000 100.000 0
PVProračunski viri 0 18.000 18.000 100.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 18.000 18.000 100.000 0
Ukrepi     16.000.000 16.699.330 16.699.330 0 0
(3330) 3311-11-0011 Izvajanje dejavnosti višjega šolstva 01.01.2011 31.12.2022 187.971.999 80,1% 16.000.000 16.699.330 16.699.330 0 0
PVProračunski viri 16.000.000 16.699.330 16.699.330 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 16.000.000 16.699.330 16.699.330 0 0
190502 Dejavnost visokega šolstva 331.645.297 347.867.731 350.081.204 20.015.675 80.792.390
3211-11-S006 Sofinanciran je investici j v visokem šolstvu 23.527.365 19.718.446 22.110.719 19.113.301 80.177.652
 EP (3330) 3330-18-0001 Nove investicije na podro čju VŠ 01.01.2018 31.12.2024 17.816.177 0,0% 0 1.963.197 2.315.812 6.665.183 6.871.985
PVProračunski viri 0 785 532.720 5.239.268 5.403.127
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 785 532.720 5.239.268 5.403.127
SKL Proračunski skladi 0 1.962.412 1.783.092 1.425.915 1.468.859
(3330) 3211-08-0010 UP - Kampus Livade - Izola 22.06.2007 31.12.2027 30.790.000 30.790.000 14,2% 0 500.000 3.500.000 5.000.000 17.405.861
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 500.000 3.500.000 5.000.000 17.405.861
6615 UNIVERZA NA PRIMORSKEM UNIVERSITA DEL LITORALE 0 500.000 3.500.000 5.000.000 17.405.861
(3330) 3211-11-0072 Odplačilo kreditov za investicije v VŠ in ŠD 01.01.2011 31.12.2033 164.407.210 147.940.853 55,8% 7.501.024 7.459.806 8.016.907 6.454.085 47.190.118
PVProračunski viri 4.600.000 4.600.000 5.200.000 3.680.000 39.770.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.600.000 4.600.000 5.200.000 3.680.000 39.770.000
SKL Proračunski skladi 2.901.024 2.859.806 2.816.907 2.774.085 7.420.118
(3330) 3330-16-0007 UL-AG Ljubljana 20.10.2015 31.12.2026 28.233.403 25.222.961 10,0% 504.260 7.004.260 8.278.000 994.033 8.709.688
PVProračunski viri 300.000 6.000.000 7.278.000 994.033 8.709.688
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 300.000 6.000.000 7.278.000 994.033 8.709.688
SKL Proračunski skladi 204.260 1.004.260 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 0 1.000.000 0 0
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 0 0 1.000.000 0 0
(3330) 3330-16-0008 UL-AGRFT Ljubljana 20.10.2015 31.03.2021 21.743.869 18.125.085 80,0% 7.345.740 20.000 0 0 0
PVProračunski viri 5.700.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 5.700.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.645.740 20.000 0 0 0
(3330) 3330-16-0010 UL-Sanacija pomola in postavitev sohe 29.09.2015 31.12.2021 1.984.575 1.984.575 28,4% 977.286 567.958 0 0 0
PVProračunski viri 681.915 567.958 0 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 3.700 567.958 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 678.215 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 295.371 0 0 0 0
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 295.371 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0008 UP - obnova in sanacija nekdanje STŠ v KP 24.07.2015 30.06.2021 6.349.943 5.729.943 28,2% 5.557.688 370.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.052.936 370.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.052.936 370.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.963.086 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.541.666 0 0 0 0
6615 UNIVERZA NA PRIMORSKEM UNIVERSITA DEL LITORALE 2.541.666 0 0 0 0
Stran 243 od 269 v EUR
(3330) 3330-19-0048 Nakup parcele št. 172/13, Poljansko predmestje 02.07.2019 31.12.2020 151.232 151.232 0,6% 150.378 0 0 0 0
PVProračunski viri 150.378 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 150.378 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0011 Nujno vzdrževanje na podro čju VŠ 2020-2021 19.12.2019 31.12.2021 280.000 280.000 5,0% 99.796 180.204 0 0 0
PVProračunski viri 99.796 140.204 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 99.796 140.204 0 0 0
SKL Proračunski skladi 0 40.000 0 0 0
(3330) 3330-20-0012 Prostorska ureditev obmo čja Roška 13.01.2020 31.12.2021 560.423 560.445 5,0% 162.315 398.108 0 0 0
PVProračunski viri 51.350 216.647 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 51.350 216.647 0 0 0
SKL Proračunski skladi 100.595 181.461 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.370 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0014 Rekonstrukcija strehe - Hajdrihova 28, LJ 27.02.2020 31.12.2020 298.346 298.346 0,0% 298.346 0 0 0 0
PVProračunski viri 33.333 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 33.333 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 166.667 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 98.346 0 0 0 0
7088 UNIVERZA V LJUBLJANI, FAKULTETA ZA GRADBENIŠTVO IN GEODEZIJO 98.346 0 0 0 0
(3330) 3330-20-8202 UP - Sanacija požara Livade 03.07.2019 31.12.2021 2.185.446 2.185.446 0,0% 930.532 1.254.914 0 0 0
PVProračunski viri 0 1.152.252 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 1.152.252 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 930.532 102.662 0 0 0
6615 UNIVERZA NA PRIMORSKEM UNIVERSITA DEL LITORALE 930.532 102.662 0 0 0
3211-11-S009 Izgradnja evidenčnega in analitske ga IS v VŠ 231.125 240.000 240.000 240.000 0
(3330) 3330-19-0047 Informacijski sistem eVŠ 08.07.2019 31.12.2023 976.784 1.060.000 8,8% 231.125 240.000 240.000 240.000 0
PVProračunski viri 231.125 240.000 240.000 240.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 231.125 240.000 240.000 240.000 0
Ukrepi     307.886.807 327.909.285 327.730.485 662.374 614.738
(3330) 3211-11-0054 Podpora na podro čju VŠ 01.01.2011 31.12.2022 6.005.875 99,8% 1.200 6.200 6.200 0 0
PVProračunski viri 1.200 6.200 6.200 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.200 6.200 6.200 0 0
(3330) 3330-16-0006 Mednarodna vpetost izobraž. in inovac ij. sistema 01.01.2016 31.12.2022 13.674.592 83,6% 998.720 1.070.000 1.070.000 0 0
PVProračunski viri 998.720 1.070.000 1.070.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 998.720 1.070.000 1.070.000 0 0
(3330) 3330-18-0005 Mednarodno sodelovanje in mobilnost v VŠ 01.01.2018 31.12.2022 2.595.884 47,8% 508.672 525.570 525.570 0 0
PVProračunski viri 508.672 525.570 525.570 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 508.672 525.570 525.570 0 0
(3330) 3330-18-0006 Nacionalni projekti VŠ 01.01.2018 31.12.2022 1.194.138 36,8% 253.755 253.755 253.755 0 0
PVProračunski viri 253.755 253.755 253.755 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 253.755 253.755 253.755 0 0
(3330) 3330-18-0008 Sofinanciranje interesne dejavnosti študentov 01.01.2018 31.12.2022 240.286 60,0% 48.063 48.063 48.063 0 0
PVProračunski viri 48.063 48.063 48.063 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 48.063 48.063 48.063 0 0
(3330) 3330-18-0009 Delovanje Evro-sredozemske univerze 01.01.2018 31.12.2022 1.179.172 52,2% 250.000 250.000 250.000 0 0
PVProračunski viri 250.000 250.000 250.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 250.000 250.000 250.000 0 0
(3330) 3330-18-0011 Aktivnosti za pripravo investicij VŠ in ŠD 01.01.2018 31.12.2024 6.217.200 45,9% 1.063.503 986.174 807.374 662.374 614.738
PVProračunski viri 1.063.503 986.174 807.374 662.374 614.738
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.063.503 986.174 807.374 662.374 614.738
(3330) 3330-18-0012 Dejavnost visokega šolstva - fiksni del 01.01.2018 31.12.2022 1.332.304.322 52,7% 264.938.180 281.899.874 281.899.874 0 0
PVProračunski viri 264.938.180 281.899.874 281.899.874 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 264.938.180 281.899.874 281.899.874 0 0
(3330) 3330-18-0013 Dejavnost visokega šolstva - variabilni del 01.01.2018 31.12.2022 122.586.324 41,6% 30.153.687 31.779.649 31.779.649 0 0
PVProračunski viri 30.153.687 31.779.649 31.779.649 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 30.153.687 31.779.649 31.779.649 0 0
(3330) 3330-18-0014 Dejavnost visokega šolstva - razvojni steber 01.01.2018 31.12.2022 34.193.083 53,7% 6.671.028 7.090.000 7.090.000 0 0
PVProračunski viri 6.671.028 7.090.000 7.090.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 6.671.028 7.090.000 7.090.000 0 0
(3330) 3330-18-0016 Doktorski in podoktorski študij 01.01.2018 31.12.2022 19.184.908 42,7% 3.000.000 4.000.000 4.000.000 0 0
PVProračunski viri 3.000.000 4.000.000 4.000.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.000.000 4.000.000 4.000.000 0 0
190503 Spodbujanje kakovosti v visokem šolstvu 1.363.240 1.505.521 1.509.521 92.261 92.261
1217-11-S002 Tehnična infrastruktura NAKVIS 82.261 82.261 82.261 92.261 92.261
 EP (1217) 1217-18-0001 Investicijsko vzdrževanje 03.08.2017 31.12.2024 266.783 0,0% 0 0 82.261 92.261 92.261
PVProračunski viri 0 0 82.261 92.261 92.261
1217 Nacionalna agencija RS za kakovost v visokem šolstvu 0 0 82.261 92.261 92.261
Stran 244 od 269 v EUR
(1217) 1217-19-0001 Vzdrževanje in nadgradnja eNAKVIS 2019-2021 21.12.2018 31.12.2021 215.429 202.032 54,5% 67.516 67.516 0 0 0
PVProračunski viri 67.516 67.516 0 0 0
1217 Nacionalna agencija RS za kakovost v visokem šolstvu 67.516 67.516 0 0 0
(1217) 1217-19-0002 Investicijsko vzdrževanje NAKVIS 2019-2021 21.12.2018 31.12.2021 48.218 44.235 51,0% 14.745 14.745 0 0 0
PVProračunski viri 14.745 14.745 0 0 0
1217 Nacionalna agencija RS za kakovost v visokem šolstvu 14.745 14.745 0 0 0
Ukrepi     1.280.979 1.423.260 1.427.260 0 0
(1217) 1217-11-0001 Nacionalna agencija RS za kakovost v VŠ 01.01.2011 31.12.2022 8.914.128 74,3% 986.864 1.015.030 1.019.030 0 0
PVProračunski viri 986.864 1.015.030 1.019.030 0 0
1217 Nacionalna agencija RS za kakovost v visokem šolstvu 986.864 1.015.030 1.019.030 0 0
(1217) 1217-11-0002 Delovanje sistema v visokem šolstvu 01.01.2011 31.12.2022 2.473.647 60,3% 294.115 408.230 408.230 0 0
PVProračunski viri 294.115 408.230 408.230 0 0
1217 Nacionalna agencija RS za kakovost v visokem šolstvu 294.115 408.230 408.230 0 0
190504 Študentski domovi 895.555 1.381.721 1.821.468 2.027.200 2.027.200
3211-11-S007 Sofinanciran je investici j v študentske domove 895.555 1.381.721 1.821.468 2.027.200 2.027.200
 EP (3330) 3330-18-0002 Nove investicije na podro čju ŠD 01.01.2018 31.12.2024 6.950.071 0,0% 0 1.074.203 1.821.468 2.027.200 2.027.200
PVProračunski viri 0 774.203 1.285.000 1.027.200 1.027.200
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 774.203 1.285.000 1.027.200 1.027.200
SKL Proračunski skladi 0 300.000 536.468 1.000.000 1.000.000
(3330) 3330-18-0084 Energetska prenova stavbe DŠD Koper 05.08.2018 31.12.2020 745.733 628.691 84,7% 153.471 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 100.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 53.471 0 0 0 0
6303 DIJAŠKI DOM KOPER - CASA DELLO STUDENTE CAPODISTRIA 53.471 0 0 0 0
(3330) 6322-01-2402 Študentski domovi v Mariboru-leasing 01.03.2000 30.12.2021 20.889.177 21.501.988 97,4% 742.085 307.518 0 0 0
PVProračunski viri 742.085 307.518 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 742.085 307.518 0 0 0
190505 Univerzitetne knjižnice 4.775.635 4.615.396 4.514.359 254.320 254.320
3211-11-S032 Sofinanciran je opreme kn jižnic in investici ja NUK 721.219 419.437 318.400 254.320 254.320
(3330) 1552-01-2401 Univerzitetna knjižnica v Ljubljani 14.05.1996 31.12.2024 31.909.193 28.803.877 94,4% 670.400 318.400 318.400 254.320 254.320
PVProračunski viri 670.400 318.400 318.400 254.320 254.320
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 670.400 318.400 318.400 254.320 254.320
(3330) 3330-19-0046 Oprema univerzitetnih knjižnic in CTK 2019-2021 01.07.2019 31.12.2021 201.856 201.396 24,8% 50.819 101.037 0 0 0
PVProračunski viri 50.000 93.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 50.000 93.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 819 8.037 0 0 0
6615 UNIVERZA NA PRIMORSKEM UNIVERSITA DEL LITORALE 0 7.000 0 0 0
7207 UNIVERZA V MARIBORU UNIVERZITETNA KNJIŽNICA MARIBOR 819 1.037 0 0 0
Ukrepi     4.054.416 4.195.959 4.195.959 0 0
(3330) 3330-18-0010 Visokošolske knjižnice 01.01.2018 31.12.2022 19.832.740 52,5% 4.054.416 4.195.959 4.195.959 0 0
PVProračunski viri 4.054.416 4.195.959 4.195.959 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.054.416 4.195.959 4.195.959 0 0
1906 Izobraževanje odraslih 4.577.413 4.667.223 4.675.333 5.700 6.000
190601 Izvajanje dejavnosti izobraž evanja odraslih 4.577.413 4.667.223 4.675.333 5.700 6.000
3311-11-S008 Računalniško opismen jevan je in informatika 230.719 239.515 230.010 0 0
(3330) 3330-17-0012 Vzdrževanje in nabava OS za Andragoški center RS 20.07.2016 31.12.2022 45.682 41.866 63,6% 9.515 9.515 10 0 0
PVProračunski viri 9.515 9.515 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 9.515 9.515 0 0 0
6326 ANDRAGOŠKI CENTER REPUBLIKE SLOVENIJE V ANGLEŠKEM JEZIKU: SLOVENIAN INSTITUTE 
FOR ADULT EDUCATION0 0 10 0 0
(3330) 3330-20-0022 Izobraževanje odraslih 2020-2021 14.05.2020 31.12.2022 681.204 600.000 18,6% 221.204 230.000 230.000 0 0
PVProračunski viri 221.204 230.000 230.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 221.204 230.000 230.000 0 0
Ukrepi     4.346.694 4.427.708 4.445.323 5.700 6.000
(3330) 3311-11-0012 Izvajanje dejavnosti izobraževanja odraslih 01.01.2010 31.12.2022 32.939.523 74,6% 3.507.306 3.556.747 3.556.747 0 0
PVProračunski viri 3.507.306 3.556.747 3.556.747 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.507.306 3.556.747 3.556.747 0 0
(3330) 3311-11-0014 Ukrep urejanje in podpora izobraževanju odraslih 01.01.2011 31.12.2024 9.726.988 79,3% 839.388 870.961 888.576 5.700 6.000
PVProračunski viri 839.388 870.961 888.576 5.700 6.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 839.388 870.961 888.576 5.700 6.000
Stran 245 od 269 v EUR
1907 Državne štipendije, štipendije za nadarjene ter nagrade za 
trajnostni razvoj106.784.452 121.591.242 95.238.907 438.864 877.728
190701 Štipendije 106.235.872 121.042.662 94.690.327 0 0
Ukrepi     106.235.872 121.042.662 94.690.327 0 0
(2611) 2611-11-0005 Štipendije sklada za razvoj kadrov in štipendije 01.01.2011 31.12.2022 14.107.554 72,6% 1.520.327 1.520.327 1.520.327 0 0
PVProračunski viri 1.520.327 1.520.327 1.520.327 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.520.327 1.520.327 1.520.327 0 0
(2611) 2611-11-0006 Štipendije: državne, Zoisove in NTR 01.01.2011 31.12.2022 1.059.598.108 81,8% 84.595.545 99.402.335 73.050.000 0 0
PVProračunski viri 60.313.209 73.150.000 73.050.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 60.313.209 73.150.000 73.050.000 0 0
SKL Proračunski skladi 24.282.336 26.252.335 0 0 0
(2611) 2611-11-0086 Izvajanje zakona o štipendiranju 01.01.2011 31.12.2022 1.083.054 72,8% 120.000 120.000 120.000 0 0
PVProračunski viri 120.000 120.000 120.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 120.000 120.000 120.000 0 0
(2611) 2611-13-2114 Koncesijske dajatve 01.01.2013 31.12.2022 307.595.866 84,6% 20.000.000 20.000.000 20.000.000 0 0
PVProračunski viri 20.000.000 20.000.000 20.000.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 20.000.000 20.000.000 20.000.000 0 0
190703 Štipendije za potrebe kulturne dejavnosti 548.580 548.580 548.580 438.864 877.728
Ukrepi     548.580 548.580 548.580 438.864 877.728
(3340) 3340-17-0014 Štipendije za potrebe kulturne dejavnosti 01.01.2018 31.12.2025 3.957.045 32,2% 548.580 548.580 548.580 438.864 877.728
PVProračunski viri 548.580 548.580 548.580 438.864 877.728
3340 Ministrstvo za kulturo 548.580 548.580 548.580 438.864 877.728
1908 Pomoči šolajočim 46.907.883 63.183.280 63.183.280 0 0
190801 Prehrana študentov, dijakov in u čencev 41.609.462 57.529.000 57.529.000 0 0
Ukrepi     41.609.462 57.529.000 57.529.000 0 0
(2611) 2611-11-0007 Izvajanje študentske prehrane 01.01.2011 31.12.2022 2.472.310 79,7% 197.462 220.000 220.000 0 0
PVProračunski viri 197.462 220.000 220.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 197.462 220.000 220.000 0 0
(2611) 2611-11-0008 Subvencioniranje študentske prehrane 01.01.2011 31.12.2022 152.886.100 83,2% 8.500.000 11.000.000 11.000.000 0 0
PVProračunski viri 8.500.000 11.000.000 11.000.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 8.500.000 11.000.000 11.000.000 0 0
(3330) 3311-11-0016 Regresiranje prehrane u čencem 01.01.2010 31.12.2022 317.380.445 73,0% 26.900.000 37.129.000 37.129.000 0 0
PVProračunski viri 26.900.000 37.129.000 37.129.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 26.900.000 37.129.000 37.129.000 0 0
(3330) 3311-11-0019 Regresiranje prehrane dijakov 01.01.2010 31.12.2022 119.161.102 82,1% 6.012.000 9.180.000 9.180.000 0 0
PVProračunski viri 6.012.000 9.180.000 9.180.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 6.012.000 9.180.000 9.180.000 0 0
190802 Prevozi študentov, dijakov, u čencev in gojencev v zavodih za 
usposabljanje1.656.802 1.873.885 1.873.885 0 0
Ukrepi     1.656.802 1.873.885 1.873.885 0 0
(3330) 3311-11-0017 Regresiranje prevozov u čencev 01.01.2010 31.12.2022 16.082.855 80,6% 1.200.052 1.405.000 1.405.000 0 0
PVProračunski viri 1.200.052 1.405.000 1.405.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.200.052 1.405.000 1.405.000 0 0
(3330) 3311-11-0020 Regresiranje prevozov dijakom 01.01.2010 31.12.2022 21.770.680 94,6% 456.750 465.885 465.885 0 0
PVProračunski viri 456.750 465.885 465.885 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 456.750 465.885 465.885 0 0
(3330) 3311-11-0021 Regresiranje prevozov študentom višjih šol 01.01.2010 31.12.2022 125.567 95,2% 0 3.000 3.000 0 0
PVProračunski viri 0 3.000 3.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 3.000 3.000 0 0
190803 Bivanje študentov 3.234.884 3.357.295 3.357.295 0 0
Ukrepi     3.234.884 3.357.295 3.357.295 0 0
(3330) 3330-18-0007 Sofinanciranje bivanja študentov 01.01.2018 31.12.2022 15.824.151 51,4% 3.234.884 3.357.295 3.357.295 0 0
PVProračunski viri 3.234.884 3.357.295 3.357.295 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.234.884 3.357.295 3.357.295 0 0
190804 Šola v naravi 406.735 423.100 423.100 0 0
Ukrepi     406.735 423.100 423.100 0 0
(3330) 3311-11-0018 Subvencioniranje šole v naravi 01.01.2010 31.12.2022 4.911.253 82,8% 406.735 423.100 423.100 0 0
PVProračunski viri 406.735 423.100 423.100 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 406.735 423.100 423.100 0 0
Stran 246 od 269 v EUR
1909 Šport in rekreacija 28.343.981 19.000.055 19.000.055 15.053.204 9.876.870
190901 Program ske in razvojne naloge š porta 14.943.506 15.253.355 15.271.555 12.142.804 9.876.870
Ukrepi     14.943.506 15.253.355 15.271.555 12.142.804 9.876.870
(3330) 3311-11-0023 Programi vrhunskega športa 01.01.2011 31.12.2023 76.090.200 67,0% 7.100.000 7.100.000 7.100.000 5.680.000 0
PVProračunski viri 7.100.000 7.100.000 7.100.000 5.680.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.100.000 7.100.000 7.100.000 5.680.000 0
(3330) 3311-11-0024 Programske in razvojne naloge športa 01.01.2011 31.12.2025 100.281.360 63,1% 7.843.506 8.153.355 8.171.555 6.462.804 9.876.870
PVProračunski viri 7.843.506 8.153.355 8.171.555 6.462.804 9.876.870
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.843.506 8.153.355 8.171.555 6.462.804 9.876.870
190902 Športna infrastruktura 13.400.475 3.746.700 3.728.500 2.910.400 0
3311-11-S009 Investici je v športno infrastrukturo 13.400.475 3.746.700 3.728.500 2.910.400 0
 EP (3330) 3311-07-0034 Izgradnja mreže športne infrastrukture 16.08.2006 31.12.2023 10.421.400 0,0% 235.000 3.638.000 3.638.000 2.910.400 0
PVProračunski viri 235.000 3.638.000 3.638.000 2.910.400 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 235.000 3.638.000 3.638.000 2.910.400 0
(3330) 3330-18-0063 Informatika v športu (e-šport) 18.05.2018 31.12.2022 556.972 644.785 46,1% 153.549 88.700 70.500 0 0
PVProračunski viri 153.549 88.700 70.500 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 153.549 88.700 70.500 0 0
(3330) 3330-18-0067 Evidenca športnikov 17.07.2018 31.12.2022 240.000 200.000 68,8% 35.000 20.000 20.000 0 0
PVProračunski viri 30.000 20.000 20.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 30.000 20.000 20.000 0 0
(3330) 3330-19-0024 Razsvetljava nogometnega igriš ča Kranj - 2. faza 16.04.2019 30.04.2020 373.876 457.600 100,0% 273.876 0 0 0 0
PPUO Občine 183.876 0 0 0 0
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 183.876 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 90.000 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0029 Ureditev razsvetljave v ŠRC Slovenske Konjice 26.04.2019 30.04.2020 160.507 187.627 100,0% 60.507 0 0 0 0
PPUO Občine 60.507 0 0 0 0
7614 OBČINA SLOVENSKE KONJICE 60.507 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0032 Izgradnja razsvetljave na igriš ču Rečica 26.04.2019 30.04.2020 204.554 204.554 48,9% 104.554 0 0 0 0
PPUO Občine 104.554 0 0 0 0
7556 OBČINA LAŠKO 104.554 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0034 Šolska dvorana OŠ Duplek 13.12.2017 31.08.2020 3.202.003 3.150.953 17,6% 2.638.018 0 0 0 0
PPUO Občine 1.756.498 0 0 0 0
7525 OBČINA DUPLEK 1.756.498 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 881.520 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0035 Izgradnja nizkoenergijske športne dvorane Mengeš 13.02.2018 31.08.2020 5.249.876 6.261.126 19,7% 4.216.053 0 0 0 0
PPUO Občine 3.371.412 0 0 0 0
7571 OBČINA MENGEŠ 3.371.412 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 844.642 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0036 Večnamenska športna dvorana pri OŠ Brezno 17.04.2019 31.08.2020 3.392.480 3.500.005 14,4% 2.903.730 0 0 0 0
PPUO Občine 2.401.065 0 0 0 0
7593 OBČINA PODVELKA 2.401.065 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 502.665 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0037 Gradnja športne dvorane OŠ Dobrepolje 22.01.2018 31.08.2020 2.894.938 2.894.938 16,9% 2.406.188 0 0 0 0
PPUO Občine 2.406.188 0 0 0 0
7519 OBČINA DOBREPOLJE 2.406.188 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0021 Investicije v Nordijski center Planica 2020 20.04.2020 30.11.2022 374.000 1.525.000 13,0% 374.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 360.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 360.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 14.000 0 0 0 0
7302 ZAVOD ZA ŠPORT REPUBLIKE SLOVENIJE PLANICA 14.000 0 0 0 0
20SOCIALNA VARNOST 1.409.721.738 1.507.420.810 1.485.251.779 952.519.468 1.600.000
2001 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju socialne 
varnosti37.152.213 55.255.699 27.150.732 9.395.817 0
200101 Podporne dejavnosti na podro čju dela, družine ter socialnih zadev 36.653.721 54.717.968 26.613.001 8.958.213 0
1541-15-S028 Aktivno vkl jučevan je in izbol jšanje zaposl jivosti 21.060.230 37.855.934 9.850.367 40.622 0
 EP (1541) 1541-15-0027 Aktivno vklju čevanje in izboljšanje zaposljivosti 16.12.2014 31.12.2023 22.799.471 0,0% 706.695 21.494.881 597.893 2 0
PVProračunski viri 706.695 21.494.881 597.893 2 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 334.880 1.456.750 181.250 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 0 19.325.000 116.141 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2 80.866 100.500 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 371.811 632.263 200.000 0 0
Stran 247 od 269 v EUR
(2031) 2031-16-0001 Razvoj delovnih kompetenc zaprtih oseb 05.11.2015 31.12.2021 980.000 980.000 81,0% 160.000 89.892 0 0 0
PVProračunski viri 160.000 89.892 0 0 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 160.000 89.892 0 0 0
(2611) 2611-16-9121 Projektno u čenje mlajših odraslih (PUM-O) 11.09.2015 31.12.2022 11.830.000 12.000.000 63,7% 1.982.155 2.152.124 1.509.106 0 0
PVProračunski viri 1.982.155 2.152.124 1.509.106 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.982.155 2.152.124 1.509.106 0 0
(2611) 2611-17-9111 Celovit model socialne aktivacije 17.11.2016 31.12.2022 9.235.823 9.771.623 51,1% 1.851.368 1.856.667 1.891.057 0 0
PVProračunski viri 1.851.368 1.856.667 1.891.057 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.851.368 1.856.667 1.891.057 0 0
(2611) 2611-17-9122 Prehod mladih 06.11.2017 31.12.2022 4.200.000 4.200.000 50,3% 1.055.496 906.040 595.757 0 0
PVProračunski viri 1.055.496 906.040 595.757 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.055.496 906.040 595.757 0 0
(2611) 2611-17-9123 Večnamenski romski center Drom 06.06.2017 31.12.2021 130.708 130.708 64,7% 53.905 20.000 0 0 0
PVProračunski viri 53.905 20.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 53.905 20.000 0 0 0
(2611) 2611-17-9124 Večnamenska romska postaja 06.06.2017 31.12.2021 161.720 164.720 61,1% 49.182 39.900 0 0 0
PVProračunski viri 46.182 36.900 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 46.182 36.900 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.000 3.000 0 0 0
(2611) 2611-17-9125 Večnamenski romski center Ko čevje 06.06.2017 31.12.2021 152.688 152.690 65,2% 42.614 34.658 0 0 0
PVProračunski viri 42.614 34.658 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 42.614 34.658 0 0 0
(2611) 2611-17-9126 Večnamenski romski center Vejar 07.06.2017 31.12.2021 141.827 142.427 59,1% 42.216 33.338 0 0 0
PVProračunski viri 41.616 33.138 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 41.616 33.138 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 600 200 0 0 0
3066 CENTER ZA SOCIALNO DELO TREBNJE 600 200 0 0 0
(2611) 2611-17-9127 Večnamenski romski center 05.06.2017 31.12.2021 152.726 152.726 63,5% 50.239 32.727 0 0 0
PVProračunski viri 50.239 32.727 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 50.239 32.727 0 0 0
(2611) 2611-17-9128 Večnamenski romski center Novo mesto 06.06.2017 31.12.2021 152.684 152.727 72,6% 43.636 32.727 0 0 0
PVProračunski viri 43.636 32.727 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 43.636 32.727 0 0 0
(2611) 2611-17-9129 Večnamenski romski center Dolinsko 05.06.2017 31.12.2021 144.433 146.472 60,1% 41.311 32.715 0 0 0
PVProračunski viri 39.311 32.215 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 39.311 32.215 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.000 500 0 0 0
7154 LJUDSKA UNIVERZA, ZAVOD ZA IZOBRAŽEVANJE ODRASLIH IN MLADINE LENDAVA NEPI 
EGYETEM, FELNOTTEK ES FIATALOK TOVABBKEPZOINTEZETE LENDVA2.000 500 0 0 0
(2611) 2611-17-9131 VGC Gorenjska 14.10.2016 31.12.2021 1.300.017 1.300.017 65,3% 266.663 266.004 0 0 0
PVProračunski viri 121.660 121.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 121.660 121.000 0 0 0
PPUO Občine 145.003 145.003 0 0 0
7502 OBČINA BLED 4.878 4.878 0 0 0
7503 OBČINA BOHINJ 4.200 4.200 0 0 0
7511 OBČINA CERKLJE NA GORENJSKEM 2.000 2.000 0 0 0
7540 OBČINA JESENICE 28.900 28.900 0 0 0
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 70.000 70.000 0 0 0
7552 OBČINA KRANJSKA GORA 3.600 3.600 0 0 0
7595 OBČINA PREDDVOR 2.000 2.000 0 0 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 10.000 10.000 0 0 0
7617 OBČINA ŠENČUR 3.800 3.800 0 0 0
7622 OBČINA ŠKOFJA LOKA 10.000 10.000 0 0 0
7690 OBČINA ŽIROVNICA 5.625 5.625 0 0 0
(2611) 2611-17-9132 VGC Zasavje 18.10.2016 31.12.2021 673.447 673.447 71,6% 144.495 139.689 0 0 0
PVProračunski viri 124.805 120.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 124.805 120.000 0 0 0
PPUO Občine 19.689 19.689 0 0 0
7533 OBČINA HRASTNIK 2.000 2.000 0 0 0
7559 OBČINA LITIJA 320 320 0 0 0
7629 OBČINA TRBOVLJE 4.369 4.369 0 0 0
7642 OBČINA ZAGORJE OB SAVI 13.000 13.000 0 0 0
(2611) 2611-17-9133 VGC Pomurja 20.10.2016 31.12.2021 794.559 794.559 69,4% 165.682 154.870 0 0 0
PVProračunski viri 121.771 110.959 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 121.771 110.959 0 0 0
PPUO Občine 43.912 43.912 0 0 0
7528 OBČINA GORNJA RADGONA 8.012 8.012 0 0 0
7532 OBČINA ŠALOVCI 3.000 3.000 0 0 0
7562 OBČINA LJUTOMER 14.200 14.200 0 0 0
Stran 248 od 269 v EUR
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 18.700 18.700 0 0 0
(2611) 2611-17-9134 VGC Primorsko Notranjske regije 17.10.2016 31.12.2021 648.493 648.493 74,9% 136.138 130.948 0 0 0
PVProračunski viri 122.740 120.141 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 122.740 120.141 0 0 0
PPUO Občine 13.398 10.807 0 0 0
7512 OBČINA CERKNICA 1.965 1.474 0 0 0
7537 OBČINA ILIRSKA BISTRICA 4.050 3.037 0 0 0
7564 OBČINA LOŠKA DOLINA 3.036 3.036 0 0 0
7594 OBČINA POSTOJNA 4.347 3.260 0 0 0
(2611) 2611-17-9135 Marela - VGC Dolenjske in Bele Krajine 20.10.2016 31.12.2021 862.072 862.072 71,3% 188.055 172.788 0 0 0
PVProračunski viri 130.640 115.374 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 130.640 115.374 0 0 0
PPUO Občine 57.414 57.414 0 0 0
7516 OBČINA ČRNOMELJ 3.443 3.443 0 0 0
7572 OBČINA METLIKA 5.610 5.610 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 10.760 10.760 0 0 0
7609 OBČINA SEMIČ 2.400 2.400 0 0 0
7630 OBČINA TREBNJE 20.508 20.508 0 0 0
7698 OBČINA MOKRONOG - TREBELNO 5.555 5.555 0 0 0
7710 OBČINA ŠENTRUPERT 4.432 4.432 0 0 0
7711 OBČINA MIRNA 4.706 4.706 0 0 0
(2611) 2611-17-9136 VGC Ljubljana 20.10.2016 31.12.2021 871.529 871.529 68,0% 178.490 191.930 0 0 0
PVProračunski viri 119.050 132.940 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 119.050 132.940 0 0 0
PPUO Občine 59.440 58.990 0 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 5.000 5.000 0 0 0
7538 OBČINA IVANČNA GORICA 4.400 4.400 0 0 0
7542 OBČINA KAMNIK 5.400 4.950 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 36.640 36.640 0 0 0
7640 OBČINA VRHNIKA 8.000 8.000 0 0 0
(2611) 2611-17-9137 VGC Planet generacij 20.10.2016 31.12.2021 792.030 792.030 72,9% 165.841 161.592 0 0 0
PVProračunski viri 122.435 118.186 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 122.435 118.186 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.600 1.600 0 0 0
7185 ANDRAGOŠKI ZAVOD LJUDSKA UNIVERZA VELENJE 1.600 1.600 0 0 0
PPUO Občine 41.806 41.806 0 0 0
7566 OBČINA LUČE 240 240 0 0 0
7582 OBČINA NAZARJE 480 480 0 0 0
7625 OBČINA ŠMARTNO OB PAKI 240 240 0 0 0
7626 OBČINA ŠOŠTANJ 1.040 1.040 0 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 15.900 15.900 0 0 0
7650 OBČINA BRASLOV ČE 40 40 0 0 0
7672 OBČINA POLZELA 280 280 0 0 0
7673 OBČINA PREBOLD 41 41 0 0 0
7687 OBČINA VRANSKO 105 105 0 0 0
7688 OBČINA ŽALEC 23.200 23.200 0 0 0
7708 OBČINA REČICA OB SAVINJI 240 240 0 0 0
(2611) 2611-17-9138 VGC Posavje 20.10.2016 31.12.2021 774.508 774.508 68,4% 174.988 144.537 0 0 0
PVProračunski viri 132.968 113.109 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 132.968 113.109 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 3.123 2.306 0 0 0
3079 MLADINSKI CENTER BREŽICE 3.123 2.306 0 0 0
PPUO Občine 37.097 27.771 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 4.462 3.295 0 0 0
7553 OBČINA KRŠKO 16.428 12.321 0 0 0
7599 OBČINA RADEČE 2.376 1.782 0 0 0
7610 OBČINA SEVNICA 11.440 8.580 0 0 0
7648 OBČINA BISTRICA OB SOTLI 2.000 1.500 0 0 0
7696 OBČINA KOSTANJEVICA NA KRKI 391 293 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.800 1.350 0 0 0
(2611) 2611-17-9139 VGC Skupna to čka 20.10.2016 31.12.2021 873.107 873.107 64,7% 195.649 174.844 0 0 0
PVProračunski viri 138.977 103.427 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 138.977 103.427 0 0 0
PPUO Občine 25.609 25.609 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 13.392 13.392 0 0 0
7563 OBČINA LOGATEC 2.078 2.078 0 0 0
7640 OBČINA VRHNIKA 5.139 5.139 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 31.063 45.808 0 0 0
Stran 249 od 269 v EUR
(2611) 2611-17-9140 Socio - VGC 20.10.2016 31.12.2021 874.914 874.914 72,0% 184.459 170.558 0 0 0
PVProračunski viri 121.332 123.150 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 121.332 123.150 0 0 0
PPUO Občine 62.877 47.158 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 16.000 12.000 0 0 0
7550 OBČINA KOZJE 1.000 750 0 0 0
7592 OBČINA PODČETRTEK 1.000 750 0 0 0
7606 OBČINA ROGAŠKA SLATINA 3.000 2.250 0 0 0
7607 OBČINA ROGATEC 1.500 1.125 0 0 0
7614 OBČINA SLOVENSKE KONJICE 7.400 5.550 0 0 0
7620 OBČINA ŠENTJUR 21.603 16.202 0 0 0
7624 OBČINA ŠMARJE PRI JELŠAH 3.000 2.250 0 0 0
7644 OBČINA ZREČE 7.124 5.343 0 0 0
7648 OBČINA BISTRICA OB SOTLI 500 375 0 0 0
7653 OBČINA DOBJE 750 563 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 250 250 0 0 0
(2611) 2611-17-9141 VGC Goriške 20.10.2016 31.12.2021 713.824 713.823 69,4% 149.098 151.701 0 0 0
PVProračunski viri 121.333 123.937 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 121.333 123.937 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 12.000 12.000 0 0 0
7170 LJUDSKA UNIVERZA NOVA GORICA 12.000 12.000 0 0 0
PPUO Občine 15.765 15.765 0 0 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 954 954 0 0 0
7505 OBČINA BOVEC 1.000 1.000 0 0 0
7506 OBČINA BRDA 510 510 0 0 0
7513 OBČINA CERKNO 100 100 0 0 0
7535 OBČINA IDRIJA 1.114 1.114 0 0 0
7543 OBČINA KANAL OB SO ČI 850 850 0 0 0
7545 OBČINA KOBARID 1.800 1.800 0 0 0
7574 OBČINA MIREN - KOSTANJEVICA 733 733 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 1.000 1.000 0 0 0
7584 OBČINA ŠEMPETER - VRTOJBA 336 336 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 2.500 2.500 0 0 0
7700 OBČINA RENČE - VOGRSKO 4.868 4.868 0 0 0
(2611) 2611-17-9142 VGC Skupaj 19.10.2016 31.12.2021 1.024.503 1.024.503 67,4% 240.177 191.443 0 0 0
PVProračunski viri 150.076 101.342 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 150.076 101.342 0 0 0
PPUO Občine 90.101 90.101 0 0 0
7547 OBČINA KOČEVJE 32.682 32.682 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 26.000 26.000 0 0 0
7621 OBČINA ŠKOCJAN 8.120 8.120 0 0 0
7656 OBČINA DOLENJSKE TOPLICE 5.419 5.419 0 0 0
7664 OBČINA KOSTEL 2.940 2.940 0 0 0
7678 OBČINA SODRAŽICA 2.940 2.940 0 0 0
7702 OBČINA STRAŽA 3.000 3.000 0 0 0
7705 OBČINA ŠMARJEŠKE TOPLICE 9.000 9.000 0 0 0
(2611) 2611-17-9143 VGC Štajerska 12.10.2016 31.12.2021 935.849 935.849 65,4% 212.382 183.387 0 0 0
PVProračunski viri 140.208 111.213 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 140.208 111.213 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 14.513 14.513 0 0 0
2670 DOM  DANICE VOGRINEC MARIBOR 14.513 14.513 0 0 0
PPUO Občine 43.148 43.148 0 0 0
7525 OBČINA DUPLEK 2.420 2.420 0 0 0
7554 OBČINA KUNGOTA 2.136 2.136 0 0 0
7557 OBČINA LENART 2.420 2.420 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 20.000 20.000 0 0 0
7598 OBČINA RAČE-FRAM 3.050 3.050 0 0 0
7608 OBČINA RUŠE 3.120 3.120 0 0 0
7615 OBČINA STARŠE 2.261 2.261 0 0 0
7618 OBČINA ŠENTILJ 3.120 3.120 0 0 0
7666 OBČINA LOVRENC NA POHORJU 1.620 1.620 0 0 0
7668 OBČINA MIKLAVŽ NA DRAVSKEM POLJU 3.001 3.001 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 14.513 14.513 0 0 0
(2611) 2611-17-9144 VGC Koroška 21.10.2016 31.12.2021 1.443.982 1.443.982 66,1% 306.262 255.389 0 0 0
PVProračunski viri 123.319 118.181 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 123.319 118.181 0 0 0
PPUO Občine 182.944 137.208 0 0 0
7515 OBČINA ČRNA NA KOROŠKEM 8.195 6.146 0 0 0
7573 OBČINA MEŽICA 20.752 15.564 0 0 0
7593 OBČINA PODVELKA 8.800 6.600 0 0 0
7601 OBČINA RADLJE OB DRAVI 94.009 70.507 0 0 0
Stran 250 od 269 v EUR
7603 OBČINA RAVNE NA KOROŠKEM 49.940 37.455 0 0 0
7674 OBČINA PREVALJE 1.248 936 0 0 0
(2611) 2611-17-9145 VGC Morje 19.10.2016 31.12.2021 568.212 613.500 71,2% 141.970 99.710 0 0 0
PVProračunski viri 134.270 92.010 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 134.270 92.010 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.000 2.000 0 0 0
7284 OSNOVNA ŠOLA KOPER SCUOLA ELEMENTARE CAPODISTRIA 2.000 2.000 0 0 0
PPUO Občine 4.100 4.100 0 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 4.100 4.100 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.600 1.600 0 0 0
(2611) 2611-18-9112 Razvoj in vzdrževanje aplikacije SA 13.10.2017 31.12.2022 337.964 548.195 1,8% 176.827 85.465 70.183 0 0
PVProračunski viri 176.827 85.465 70.183 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 176.827 85.465 70.183 0 0
(2611) 2611-19-9121 AS - Aktiviraj Se! 14.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 30,1% 223.300 240.300 187.890 0 0
PVProračunski viri 223.300 240.300 187.890 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 223.300 240.300 187.890 0 0
(2611) 2611-19-9122 Borštnikov program socialne aktivacije 14.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 22,5% 229.026 229.026 171.770 0 0
PVProračunski viri 229.026 229.026 171.770 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 229.026 229.026 171.770 0 0
(2611) 2611-19-9123 Pikapolonica 12.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 23,9% 241.640 237.435 208.003 0 0
PVProračunski viri 241.640 237.435 208.003 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 241.640 237.435 208.003 0 0
(2611) 2611-19-9124 Izkoristi svoj potencial 14.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 19,0% 229.026 229.026 180.526 0 0
PVProračunski viri 229.026 229.026 180.526 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 229.026 229.026 180.526 0 0
(2611) 2611-19-9125 Motivacija - Odgovornost - Spremembe - Trajnost 14.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 20,8% 242.624 225.448 219.006 0 0
PVProračunski viri 242.624 225.448 219.006 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 242.624 225.448 219.006 0 0
(2611) 2611-19-9126 Od A do Ž: Aktivno živim v Sloveniji 14.06.2019 31.12.2022 342.922 342.990 16,5% 110.000 110.000 97.990 0 0
PVProračunski viri 110.000 110.000 97.990 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 110.000 110.000 97.990 0 0
(2611) 2611-19-9127 Inkluzivna družba za vse 17.06.2019 31.12.2022 1.030.617 1.030.617 22,7% 347.104 336.988 326.873 0 0
PVProračunski viri 347.104 336.988 326.873 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 347.104 336.988 326.873 0 0
(2611) 2611-19-9128 Socialna aktivacija albansko govore čih žensk 2019 17.06.2019 31.12.2022 1.030.617 1.030.617 23,5% 342.450 346.184 258.225 0 0
PVProračunski viri 342.450 346.184 258.225 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 342.450 346.184 258.225 0 0
(2611) 2611-19-9129 Aktivirajmo Posavje 14.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 6,3% 257.684 240.447 188.946 0 0
PVProračunski viri 257.684 240.447 188.946 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 257.684 240.447 188.946 0 0
(2611) 2611-19-9130 Socialna aktivacija za Rominje 17.06.2019 31.12.2022 343.539 343.539 8,3% 111.418 111.418 102.133 0 0
PVProračunski viri 111.418 111.418 102.133 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 111.418 111.418 102.133 0 0
(2611) 2611-19-9131 Socialna aktivacija Zasavja 17.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 16,7% 241.734 222.936 204.050 0 0
PVProračunski viri 241.734 222.936 204.050 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 241.734 222.936 204.050 0 0
(2611) 2611-19-9132 Aktiviraj se v Novem mestu in Črnomlju 21.08.2019 31.12.2022 687.078 687.078 22,1% 232.730 224.142 220.921 0 0
PVProračunski viri 232.730 224.142 220.921 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 232.730 224.142 220.921 0 0
(2611) 2611-19-9133 Zmorem sama 18.06.2019 31.12.2022 343.539 343.539 15,2% 122.867 111.418 83.563 0 0
PVProračunski viri 122.867 111.418 83.563 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 122.867 111.418 83.563 0 0
(2611) 2611-19-9134 Zaupaj si - Patja andi tute 17.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 22,1% 223.300 240.477 188.946 0 0
PVProračunski viri 223.300 240.477 188.946 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 223.300 240.477 188.946 0 0
(2611) 2611-19-9135 Socialna aktivacija na Ko čevskem 17.06.2019 31.12.2022 343.539 343.539 33,4% 103.062 103.062 103.062 0 0
PVProračunski viri 103.062 103.062 103.062 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 103.062 103.062 103.062 0 0
(2611) 2611-19-9136 S kompetencami do ve čjih zaposlitvenih možnosti 18.06.2019 31.12.2022 1.030.617 1.030.617 20,9% 372.027 371.022 206.123 0 0
PVProračunski viri 372.027 371.022 206.123 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 372.027 371.022 206.123 0 0
(2611) 2611-19-9137 Aktivni odnosi II 17.06.2019 31.12.2022 293.031 293.031 22,5% 90.212 68.374 68.374 0 0
PVProračunski viri 90.212 68.374 68.374 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 90.212 68.374 68.374 0 0
(2611) 2611-19-9138 Socialna aktivacija Gorenjske 17.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 19,7% 223.300 240.477 188.946 0 0
Stran 251 od 269 v EUR
(2611) 2611-19-9139 Točka SoDELOVANJA 18.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 19,7% 307.636 235.570 143.873 0 0
PVProračunski viri 307.636 235.570 143.873 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 307.636 235.570 143.873 0 0
(2611) 2611-19-9140 S povezovanjem do dela 17.06.2019 31.12.2022 1.030.617 1.030.617 8,5% 334.254 334.254 306.400 0 0
PVProračunski viri 334.254 334.254 306.400 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 334.254 334.254 306.400 0 0
(2711) 2711-17-0019 Zgodnja obravnava otrok - ZD dr. Adolfa Drolca 11.01.2017 30.04.2020 1.237.585 1.248.628 100,0% 219.552 0 0 0 0
PVProračunski viri 219.552 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 219.552 0 0 0 0
(2711) 2711-17-0020 Projektna pisarna Droge 18.11.2016 31.12.2022 456.500 456.501 52,0% 94.247 152.317 26.777 0 0
PVProračunski viri 94.247 152.317 26.777 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 94.247 152.317 26.777 0 0
(2711) 2711-17-0030 Zgodnja obravnava otrok - Osnovno zdr. Gorenjske 11.01.2017 30.04.2020 665.159 665.159 100,0% 35.687 0 0 0 0
PVProračunski viri 35.687 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 35.687 0 0 0 0
(2711) 2711-17-0041 MOBILNI LABORATORIJ - DrogArt 09.10.2017 31.10.2022 446.649 446.649 28,8% 135.036 89.729 115.960 0 0
PVProračunski viri 135.036 89.729 115.960 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 135.036 89.729 115.960 0 0
(2711) 2711-17-0042 MOBILNA ENOTA - Društvo Projekt Človek 09.10.2017 31.10.2022 146.658 157.206 37,5% 16.097 31.582 44.666 0 0
PVProračunski viri 16.097 31.582 44.666 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 16.097 31.582 44.666 0 0
(2711) 2711-17-0043 MOBILNA ENOTA - Društvo Šent 09.10.2017 31.10.2022 146.658 157.206 51,7% 31.440 31.582 26.192 0 0
PVProračunski viri 31.440 31.582 26.192 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 31.440 31.582 26.192 0 0
(2711) 2711-17-0044 MOBILNA ENOTA - JZ SOCIO 09.10.2017 31.10.2022 146.417 157.206 48,8% 31.440 31.582 26.553 0 0
PVProračunski viri 31.440 31.582 26.553 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 31.440 31.582 26.553 0 0
(2711) 2711-17-0045 MOBILNA ENOTA - Stigma 09.10.2017 31.10.2022 133.772 157.206 47,0% 31.440 31.582 26.192 0 0
(2711) 2711-17-0046 MOBILNA ENOTA - Svit Koper 09.10.2017 30.11.2022 147.621 157.206 52,0% 31.400 31.582 26.232 0 0
PVProračunski viri 31.400 31.582 26.232 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 31.400 31.582 26.232 0 0
(2711) 2711-17-0047 MOBILNA ENOTA - Zdrava pot 09.10.2017 31.10.2022 148.223 157.206 44,4% 31.440 31.582 29.202 0 0
PVProračunski viri 31.440 31.582 29.202 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 31.440 31.582 29.202 0 0
(2711) 2711-17-0048 ZDRAVSTVENA REHABILITACIJA - UPK LJ 09.10.2017 31.10.2022 137.204 157.206 48,4% 31.440 31.582 26.071 0 0
PVProračunski viri 31.440 31.582 26.071 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 31.440 31.582 26.071 0 0
(2711) 2711-17-0049 MOBILNA AMBULANTA - ZD Ptuj 09.10.2017 31.10.2022 402.615 424.865 50,7% 84.000 85.353 78.252 0 0
PVProračunski viri 84.000 85.353 78.252 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 84.000 85.353 78.252 0 0
(2711) 2711-17-0050 MOBILNA AMBULANTA - ZD SG 09.10.2017 31.10.2022 424.865 424.865 42,9% 84.000 85.353 87.305 0 0
PVProračunski viri 84.000 85.353 87.305 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 84.000 85.353 87.305 0 0
(2711) 2711-17-1056 Skupaj za odgovoren odnos do pitja alkohola - SOPA 14.07.2017 31.03.2021 6.000.001 6.000.000 73,8% 1.566.870 1.285.474 0 0 0
PVProračunski viri 1.566.870 1.285.474 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.566.870 1.285.474 0 0 0
(2711) 2711-18-0015 Nadgradnja preventivnih programov - OZG 30.11.2017 31.01.2020 647.383 754.730 100,0% 39.796 0 0 0 0
PVProračunski viri 39.796 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 39.796 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0016 Nadgradnja preventivnih programov - Ajdovš čina 30.11.2017 31.01.2020 365.136 365.136 100,0% 74.778 0 0 0 0
PVProračunski viri 74.778 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 74.778 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0017 Nadgradnja preventivnih programov - Brežice 01.12.2017 31.01.2020 365.136 365.136 100,0% 39.953 0 0 0 0
PVProračunski viri 39.953 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 39.953 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0018 Nadgradnja preventivnih programov - Črnomelj 27.11.2017 31.01.2020 437.491 438.746 100,0% 35.792 0 0 0 0
PVProračunski viri 35.792 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 35.792 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0019 Nadgradnja preventivnih programov - Postojna 01.12.2017 31.01.2020 363.536 365.136 100,0% 24.534 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.534 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 24.534 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0020 Nadgradnja preventivnih programov - Gornja Radgona 01.12.2017 31.01.2020 365.136 365.136 100,0% 11.320 0 0 0 0
PVProračunski viri 11.320 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 11.320 0 0 0 0
Stran 252 od 269 v EUR
(2711) 2711-18-0021 Nadgradnja preventivnih programov - Idrija 30.11.2017 31.01.2020 365.135 365.136 100,0% 23.573 0 0 0 0
PVProračunski viri 23.573 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 23.573 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0022 Nadgradnja preventivnih programov - Ivan čna Gorica 27.11.2017 31.01.2020 365.136 365.136 100,0% 24.239 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.239 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 24.239 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0023 Nadgradnja preventivnih programov - Izola 01.12.2017 31.01.2020 350.705 365.136 100,0% 44.581 0 0 0 0
PVProračunski viri 44.581 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 44.581 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0024 Nadgradnja preventivnih programov - Kamnik 01.12.2017 31.01.2020 374.068 438.746 100,0% 7.525 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.525 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 7.525 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0025 Nadgradnja preventivnih programov - Ko čevje 13.11.2017 31.01.2020 365.113 365.136 100,0% 72.271 0 0 0 0
PVProračunski viri 72.271 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 72.271 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0026 Nadgradnja preventivnih programov - Lenart 24.11.2017 31.01.2020 365.135 365.136 100,0% 10.966 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.966 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 10.966 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0027 Nadgradnja preventivnih programov - Logatec 30.11.2017 31.01.2020 364.874 365.136 100,0% 12.105 0 0 0 0
PVProračunski viri 12.105 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 12.105 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0029 Nadgradnja preventivnih programov - Maribor 29.11.2017 31.01.2020 639.738 780.159 100,0% 109.822 0 0 0 0
PVProračunski viri 109.822 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 109.822 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0030 Nadgradnja preventivnih programov - Murska Sobota 29.11.2017 31.01.2020 753.965 753.965 100,0% 68.718 0 0 0 0
PVProračunski viri 68.718 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 68.718 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0032 Nadgradnja preventivnih programov - Nova Gorica 29.11.2017 31.01.2020 765.454 765.454 100,0% 34.788 0 0 0 0
PVProračunski viri 34.788 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 34.788 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0033 Nadgradnja preventivnih programov - Ormož 09.11.2017 31.01.2020 371.915 371.915 100,0% 11.168 0 0 0 0
PVProračunski viri 11.168 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 11.168 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0034 Nadgradnja preventivnih programov - Piran 27.11.2017 31.01.2020 369.697 369.697 100,0% 49.160 0 0 0 0
PVProračunski viri 49.160 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 49.160 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0037 Nadgradnja preventivnih programov - Slovenj Gradec 30.11.2017 31.01.2020 433.853 434.011 100,0% 16.473 0 0 0 0
PVProračunski viri 16.473 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 16.473 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0038 Nadgradnja preventivnih programov - Slov. Bistrica 16.11.2017 31.01.2020 438.735 438.746 100,0% 17.476 0 0 0 0
PVProračunski viri 17.476 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 17.476 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0039 Nadgradnja preventivnih programov - Slov. Konjice 29.11.2017 31.01.2020 334.240 334.240 100,0% 30.221 0 0 0 0
PVProračunski viri 30.221 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 30.221 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0040 Nadgradnja preventivnih programov - Šentjur 28.11.2017 31.01.2020 345.805 346.170 100,0% 18.074 0 0 0 0
PVProračunski viri 18.074 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 18.074 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0041 Nadgradnja preventivnih programov - Trebnje 14.11.2017 31.01.2020 347.523 362.786 100,0% 39.850 0 0 0 0
PVProračunski viri 39.850 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 39.850 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0042 Nadgradnja preventivnih programov - Velenje 28.11.2017 31.01.2020 617.237 617.237 100,0% 23.867 0 0 0 0
PVProračunski viri 23.867 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 23.867 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0043 Nadgradnja preventivnih programov - Žalec 17.11.2017 31.01.2020 452.071 452.074 100,0% 20.627 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.627 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 20.627 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0052 MoST - Skupnostni pristop za krepitev zdravja 13.03.2018 28.02.2021 2.986.980 2.986.273 79,5% 965.439 238.494 0 0 0
PVProračunski viri 965.439 238.494 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 965.439 238.494 0 0 0
(2711) 2711-19-0015 ZaPiS - Dvig zdravstvene pismenosti 11.09.2019 31.01.2023 1.736.748 1.736.747 5,8% 498.220 683.060 514.848 40.620 0
PVProračunski viri 498.220 683.060 514.848 40.620 0
2711 Ministrstvo za zdravje 498.220 683.060 514.848 40.620 0
(3330) 3330-16-9102 Skupaj za znanje 29.02.2016 31.12.2021 6.557.566 6.492.680 76,4% 1.077.420 852.387 0 0 0
PVProračunski viri 1.077.420 852.387 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.077.420 852.387 0 0 0
Stran 253 od 269 v EUR
(3330) 3330-17-9103 COMP@S Center za celostno obravnavo otrok 06.01.2017 31.12.2020 533.190 533.280 100,0% 81.950 0 0 0 0
PVProračunski viri 81.950 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 81.950 0 0 0 0
(3330) 3330-17-9104 Strokovni center VSI 06.01.2017 31.12.2020 551.040 551.040 100,0% 84.680 0 0 0 0
PVProračunski viri 84.680 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 84.680 0 0 0 0
(3330) 3330-17-9105 Strokovni center Pomurja 06.01.2017 31.12.2020 159.680 159.680 84,6% 24.538 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.538 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 24.538 0 0 0 0
(3330) 3330-17-9106 Center za strokovno pomo č otrokom in mladostnikom 03.01.2017 31.12.2020 355.998 356.000 100,0% 54.707 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.707 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 54.707 0 0 0 0
(3330) 3330-17-9107 Razvoj podpornih storitev 06.01.2017 31.12.2020 488.160 488.160 88,9% 54.383 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.383 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 54.383 0 0 0 0
(3330) 3330-17-9108 Regijski strokovni center 06.01.2017 31.12.2020 311.840 311.840 100,0% 34.741 0 0 0 0
PVProračunski viri 34.741 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 34.741 0 0 0 0
(3330) 3330-17-9109 Strokovni center za avtizem 09.01.2017 31.12.2021 412.490 400.000 72,7% 100.000 12.500 0 0 0
PVProračunski viri 100.000 12.500 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 100.000 12.500 0 0 0
(3330) 3330-17-9110 Strokovni center 09.01.2017 31.12.2020 399.999 400.000 97,6% 100.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 100.000 0 0 0 0
(3330) 3330-17-9111 Strokovni center za gibalno ovirane otroke 09.01.2017 31.12.2021 412.400 400.000 97,0% 100.000 12.500 0 0 0
(3330) 3330-17-9112 Strokovni center za celostno podporo 09.01.2017 31.12.2020 399.777 400.000 75,0% 100.000 0 0 0 0
(3330) 3330-17-9113 SEM-Socialna vklju čenost 06.03.2017 31.12.2022 462.998 463.000 58,6% 65.479 55.833 100.500 0 0
PVProračunski viri 65.479 55.833 100.500 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 65.479 55.833 100.500 0 0
(3330) 3330-17-9114 Spodbujanje vklju č. otrok s posebnimi potrebami 06.03.2017 31.12.2022 462.999 463.000 61,0% 55.833 55.833 100.500 0 0
PVProračunski viri 55.833 55.833 100.500 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 55.833 55.833 100.500 0 0
(3330) 3330-17-9115 Krepitev socialnih in poklicnih kompetenc 06.03.2017 31.12.2022 463.000 463.000 62,7% 55.833 55.833 100.500 0 0
(3330) 3330-17-9116 Dodatno usposabljanje otrok s posebnimi potrebami 06.03.2017 31.12.2022 463.000 463.000 64,6% 81.815 55.833 100.500 0 0
PVProračunski viri 81.815 55.833 100.500 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 81.815 55.833 100.500 0 0
(3330) 3330-17-9117 Program dodatnega usposabljanja ( PDU) 01.03.2017 31.12.2022 463.000 463.000 61,4% 55.833 55.833 100.500 0 0
(3340) 3340-16-0003 Vključujemo in aktiviramo 03.03.2016 31.03.2020 1.015.358 850.000 99,5% 5.359 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.359 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 5.359 0 0 0 0
(3340) 3340-17-0053 Pri-ročna video slovnica slo. znakovnega jezika 11.08.2017 31.05.2020 196.358 196.358 86,9% 89.477 0 0 0 0
PVProračunski viri 89.477 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 89.477 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0091 KulNote, Velenje 06.07.2018 31.08.2020 123.281 123.281 95,8% 13.616 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.577 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 9.577 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.039 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0092 Multi-kulti za boljši jutri 03.07.2018 31.08.2020 140.568 140.568 80,2% 37.145 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.362 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 10.362 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 26.783 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0093 Sedmi glas 02.07.2018 31.08.2020 79.206 79.206 88,1% 11.635 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.664 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 7.664 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.972 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0094 Ani-etno-macija 09.07.2018 31.08.2020 98.831 98.831 90,8% 18.669 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.869 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 10.869 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.800 0 0 0 0
Stran 254 od 269 v EUR
(3340) 3340-18-0095 Čebela(rske dejavnosti za invalide) 06.07.2018 31.08.2020 106.389 106.389 52,8% 58.102 0 0 0 0
PVProračunski viri 45.980 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 45.980 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.122 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0096 Sedma dimenzija 08.07.2018 31.08.2020 92.800 92.800 93,6% 13.307 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.407 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 7.407 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 5.900 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0097 Inkubator Akupara 06.07.2018 31.08.2020 109.349 109.349 70,1% 36.620 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.324 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 6.324 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 30.296 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0098 #manjšinenamreži 07.07.2018 30.08.2020 122.447 122.447 97,7% 13.115 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.615 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 10.615 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.500 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0099 Kulturna dediš čina-bogata pot za vstop na trg dela 08.07.2018 30.04.2020 50.710 122.032 68,6% 15.930 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.831 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 9.831 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.099 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0119 Multivizija 09.07.2018 31.08.2020 125.722 125.722 95,1% 50.368 0 0 0 0
PVProračunski viri 44.508 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 44.508 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 5.860 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0120 Moja, tvoja ustvarjalnost, naša kultura 09.07.2018 31.08.2020 119.783 119.783 92,9% 38.039 0 0 0 0
PVProračunski viri 33.243 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 33.243 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.796 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0121 Model ARTEHGAL 09.07.2018 31.08.2020 111.603 111.603 26,0% 90.821 0 0 0 0
PVProračunski viri 48.490 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 48.490 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 42.332 0 0 0 0
2611-11-S024 Intervenci je v SV, proda ja in zamen java premožen ja 565.526 748.348 748.348 582.800 0
 EP (2611) 2611-20-0003 Gradnja, nakup in vzdrževanje SV zavodov 21.08.2019 31.12.2023 2.613.022 0,0% 555.526 741.348 741.348 574.800 0
PVProračunski viri 555.526 741.348 741.348 574.800 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 555.526 741.348 741.348 574.800 0
(2611) 2611-11-0103 Stroški izvajanja investicij socialnega varstva 22.11.2011 31.12.2023 103.722 111.003 69,2% 10.000 7.000 7.000 8.000 0
PVProračunski viri 10.000 7.000 7.000 8.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 10.000 7.000 7.000 8.000 0
2611-11-S026 Zagotavljanje delovan ja IS 3.667.965 4.331.284 4.326.384 0 0
(2611) 2611-18-0003 Informacijski sistem socialnega varstva 10.08.2017 31.12.2022 18.813.445 14.732.948 49,8% 3.591.169 4.243.384 4.243.384 0 0
PVProračunski viri 3.591.169 4.243.384 4.243.384 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.591.169 4.243.384 4.243.384 0 0
(2611) 2611-18-0004 Informatizacija ministrstva 10.08.2017 31.12.2022 417.958 402.272 51,3% 76.796 87.900 83.000 0 0
PVProračunski viri 76.796 87.900 83.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 76.796 87.900 83.000 0 0
2611-11-S030 Zagotavljanje pogojev za delo ministrstva 48.863 42.640 42.640 0 0
(2611) 2611-17-0003 Nakup OS in in invest.vzdrževanje MDDSZ 2017-2020 02.08.2016 31.12.2022 187.360 223.386 29,2% 48.863 42.640 42.640 0 0
PVProračunski viri 48.863 42.640 42.640 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 48.863 42.640 42.640 0 0
Ukrepi     11.311.137 11.739.762 11.645.262 8.334.791 0
(2611) 2611-11-0059 Nagrade za uspešno izvajanje rejniške dejavnosti 01.01.2011 31.12.2023 57.362 66,9% 5.000 5.000 5.000 4.000 0
PVProračunski viri 5.000 5.000 5.000 4.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 5.000 5.000 5.000 4.000 0
(2611) 2611-11-0060 Izobraževanja za rejnike in kandidate za rejnike 01.01.2011 31.12.2023 773.436 72,5% 63.000 63.000 63.000 50.400 0
PVProračunski viri 63.000 63.000 63.000 50.400 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 63.000 63.000 63.000 50.400 0
(2611) 2611-11-0071 Priznanja, nagrade 01.01.2011 31.12.2023 202.354 60,1% 23.000 23.000 23.000 18.400 0
PVProračunski viri 23.000 23.000 23.000 18.400 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 23.000 23.000 23.000 18.400 0
(2611) 2611-11-0075 Sklepanje pogodb za izvajanje ZSV 01.01.2011 31.12.2023 2.667.206 63,7% 297.742 302.288 302.288 226.194 0
PVProračunski viri 297.742 302.288 302.288 226.194 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 297.742 302.288 302.288 226.194 0
(2611) 2611-11-0077 Sredstva za delovanje sistema 01.01.2011 31.12.2023 10.957.056 70,5% 1.037.882 1.121.000 1.027.000 805.600 0
PVProračunski viri 1.037.882 1.121.000 1.027.000 805.600 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.037.882 1.121.000 1.027.000 805.600 0
Stran 255 od 269 v EUR
(2611) 2611-11-0107 Zagotavljanje pogojev za delo ministrstva 01.01.2011 31.12.2023 103.577.770 72,7% 9.045.899 9.341.210 9.341.210 6.997.208 0
PVProračunski viri 9.045.899 9.341.210 9.341.210 6.997.208 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 9.045.899 9.341.210 9.341.210 6.997.208 0
(2611) 2611-11-0108 Sodelovanje z zunanjimi subjekti 01.01.2011 31.12.2023 1.345.073 68,6% 77.114 132.764 132.764 111.389 0
PVProračunski viri 77.114 132.764 132.764 111.389 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 77.114 132.764 132.764 111.389 0
(2611) 2611-11-0109 Mednarodno in EU delovanje ministrstva 01.01.2011 31.12.2022 6.187.169 79,8% 490.000 550.000 550.000 0 0
PVProračunski viri 490.000 550.000 550.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 490.000 550.000 550.000 0 0
(2611) 2611-11-0110 IS za podporo real.pravic upravi č.po voj.zak. 01.01.2011 31.12.2023 4.655.596 86,2% 270.000 200.000 200.000 120.000 0
PVProračunski viri 270.000 200.000 200.000 120.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 270.000 200.000 200.000 120.000 0
(2611) 2611-11-0111 Delovanje izvedenskih komisij I. in II. stopnje 01.01.2011 31.12.2023 139.834 96,0% 1.500 1.500 1.000 1.600 0
PVProračunski viri 1.500 1.500 1.000 1.600 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.500 1.500 1.000 1.600 0
200102 Dejavnost zunanjih izvajalcev na področju socialnega varstva 498.492 537.731 537.731 437.604 0
2611-13-S009 Nadomeščanje OS IRSSV 1.541 1.541 1.366 0 0
(2611) 2611-18-0006 Nadomeš čanje osnovnih sredstev IRSSV 09.08.2017 05.01.2022 7.392 6.164 46,9% 1.541 1.541 1.366 0 0
PVProračunski viri 1.541 1.541 1.366 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.541 1.541 1.366 0 0
Ukrepi     496.951 536.190 536.365 437.604 0
(2611) 2611-11-0070 Izvajanje nalog letnega na črta IRSSV 01.01.2011 31.12.2023 2.461.632 72,7% 208.687 220.190 220.365 167.764 0
PVProračunski viri 208.687 220.190 220.365 167.764 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 208.687 220.190 220.365 167.764 0
(2611) 2611-11-0072 Izvajanje javnih pooblastil 01.01.2011 31.12.2023 2.099.933 73,7% 176.534 180.000 180.000 149.040 0
PVProračunski viri 176.534 180.000 180.000 149.040 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 176.534 180.000 180.000 149.040 0
(2611) 2611-11-0073 Dvig kakovosti na podro čju socialnega varstva 01.01.2011 31.12.2023 920.004 59,7% 81.730 106.000 106.000 96.800 0
PVProračunski viri 81.730 106.000 106.000 96.800 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 81.730 106.000 106.000 96.800 0
(2611) 2611-11-0074 Spodbujanje medgeneracijskega sodelovanja 01.01.2011 31.12.2023 644.784 82,3% 30.000 30.000 30.000 24.000 0
PVProračunski viri 30.000 30.000 30.000 24.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 30.000 30.000 30.000 24.000 0
2002 Socialne pomo či in nadomestila neposredno upravi čencem 462.748.361 490.937.623 489.734.746 305.502.737 1.600.000
200201 Denarna socialna pomo č 340.285.864 369.437.623 368.434.746 217.598.765 0
2611-14-S002 Sklad za EU pomo č najbolj ogroženim 3.462.942 2.737.877 1.975.000 399.063 0
(2611) 2611-14-0501 Sklad evropske pomo či za najbolj ogrožene 24.04.2014 31.12.2023 24.132.048 24.132.048 72,3% 3.462.942 2.737.877 1.975.000 399.063 0
PVProračunski viri 3.462.942 2.737.877 1.975.000 399.063 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.462.942 2.737.877 1.975.000 399.063 0
Ukrepi     336.822.922 366.699.746 366.459.746 217.199.702 0
(2611) 2611-11-0010 Izplačilo DSP in PZZ trajnim prejemnikom DSP 01.01.2011 31.12.2023 3.184.054.911 68,6% 321.872.737 357.853.668 357.628.668 210.196.300 0
PVProračunski viri 321.872.737 357.853.668 357.628.668 210.196.300 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 321.872.737 357.853.668 357.628.668 210.196.300 0
(2611) 2611-11-0013 Izplačevanje oskrbe v domovih in žepnine 01.01.2011 31.12.2023 63.217.761 58,0% 7.327.635 8.831.078 8.831.078 7.003.402 0
PVProračunski viri 7.327.635 8.831.078 8.831.078 7.003.402 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 7.327.635 8.831.078 8.831.078 7.003.402 0
(2611) 2611-20-0501 Solidarnostni dodat.DSP,VD 58. čl.ZIUZEOP-COVID-19 11.04.2020 31.12.2021 7.637.550 97,8% 7.622.550 15.000 0 0 0
PVProračunski viri 7.622.550 15.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 7.622.550 15.000 0 0 0
200202 Socialno vklju čevanje oseb s trajnimi prirojenimi ali pri dobljenimi 
okvarami61.700.000 62.500.000 63.300.000 41.057.819 0
Ukrepi     61.700.000 62.500.000 63.300.000 41.057.819 0
(2611) 2611-11-0012 Izplačilo nadomestila za invalidnost, DPP ter ZZ 01.01.2011 31.12.2023 539.654.728 65,3% 61.700.000 62.500.000 63.300.000 41.057.819 0
PVProračunski viri 61.700.000 62.500.000 63.300.000 41.057.819 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 61.700.000 62.500.000 63.300.000 41.057.819 0
200203 Pravice po vojni zakonodaji 59.812.497 58.000.000 57.000.000 46.046.153 0
Ukrepi     59.812.497 58.000.000 57.000.000 46.046.153 0
(2611) 2611-11-0015 Podelitev prejemkov vojnim invalidom 01.01.2011 31.12.2023 163.758.118 83,4% 9.676.179 9.000.000 8.000.000 7.800.000 0
PVProračunski viri 9.676.179 9.000.000 8.000.000 7.800.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 9.676.179 9.000.000 8.000.000 7.800.000 0
(2611) 2611-11-0016 Podelitev prejemkov vojnim veteranom 01.01.2011 31.12.2023 147.328.470 80,7% 9.866.568 9.000.000 8.500.000 8.464.000 0
PVProračunski viri 9.866.568 9.000.000 8.500.000 8.464.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 9.866.568 9.000.000 8.500.000 8.464.000 0
Stran 256 od 269 v EUR
(2611) 2611-11-0017 Podelitev prejemkov žrtvam vojnega nasilja 01.01.2011 31.12.2023 184.983.375 82,7% 11.358.755 10.500.000 9.800.000 8.976.000 0
PVProračunski viri 11.358.755 10.500.000 9.800.000 8.976.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 11.358.755 10.500.000 9.800.000 8.976.000 0
(2611) 2611-11-0018 Povračilo sredstev izpla čevalcu - ZPIZ-u 01.01.2011 31.12.2023 845.925 84,6% 46.693 40.000 30.000 40.000 0
PVProračunski viri 46.693 40.000 30.000 40.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 46.693 40.000 30.000 40.000 0
(2611) 2611-11-0019 Druge zakonske pravice upravi č.po vojni zakonodaji 01.01.2011 31.12.2023 292.349.116 69,0% 28.864.302 29.460.000 30.670.000 20.766.153 0
PVProračunski viri 28.864.302 29.460.000 30.670.000 20.766.153 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 28.864.302 29.460.000 30.670.000 20.766.153 0
200204 Drugi transferi za zagotavljanje socialne varnosti 950.000 1.000.000 1.000.000 800.000 1.600.000
Ukrepi     950.000 1.000.000 1.000.000 800.000 1.600.000
(3340) 3340-17-0015 Republiške priznavalnine 01.01.2018 31.12.2025 6.985.479 30,2% 950.000 1.000.000 1.000.000 800.000 1.600.000
PVProračunski viri 950.000 1.000.000 1.000.000 800.000 1.600.000
3340 Ministrstvo za kulturo 950.000 1.000.000 1.000.000 800.000 1.600.000
2003 Socialno varstvene storitve 110.327.853 121.640.572 128.166.452 90.676.990 0
200301 Centri za socialno delo 56.156.933 57.431.899 57.442.846 45.102.026 0
2611-11-S020 Poslovni prostori CSD 0 610.000 610.000 240.000 0
 EP (2611) 2611-20-0001 Gradnja, nakup, obnova, vzdrževanje CSD 21.08.2019 31.12.2023 1.460.000 0,0% 0 610.000 610.000 240.000 0
PVProračunski viri 0 610.000 610.000 240.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 0 610.000 610.000 240.000 0
Ukrepi     56.156.933 56.821.899 56.832.846 44.862.026 0
(2611) 2611-11-0023 Izvajanje soc.varstv.storitev in javnih pooblastil 01.01.2011 31.12.2023 576.849.757 71,6% 53.176.394 53.739.106 53.750.053 42.443.195 0
PVProračunski viri 53.176.394 53.739.106 53.750.053 42.443.195 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 53.176.394 53.739.106 53.750.053 42.443.195 0
(2611) 2611-11-0024 Izvajanje storitev kriznih centrov in IS 01.01.2011 31.12.2023 34.667.757 73,2% 2.932.539 3.015.793 3.015.793 2.346.031 0
PVProračunski viri 2.932.539 3.015.793 3.015.793 2.346.031 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.932.539 3.015.793 3.015.793 2.346.031 0
(2611) 2611-11-0025 Izvajanje JP in nalog v okviru nadomestne kazni 01.01.2011 31.12.2023 3.637.568 96,5% 17.000 35.000 35.000 48.000 0
PVProračunski viri 17.000 35.000 35.000 48.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 17.000 35.000 35.000 48.000 0
(2611) 2611-11-0026 Izvrševanje javnih pooblastil Skupnosti CSD 01.01.2011 31.12.2023 491.596 80,0% 31.000 32.000 32.000 24.800 0
PVProračunski viri 31.000 32.000 32.000 24.800 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 31.000 32.000 32.000 24.800 0
200302 Varstveno delovni centri 38.341.537 47.192.880 52.555.393 31.080.450 0
2611-13-S001 Poslovni prostori in oprema CSD, VDC, ZU in vozila 350.000 4.188.294 7.150.000 800.000 0
 EP (2611) 2611-13-0001 Novogr., adapt., rekonstr.,oprema za SV zavode 22.01.2013 31.12.2023 12.488.294 0,0% 350.000 4.188.294 7.150.000 800.000 0
PVProračunski viri 350.000 4.188.294 7.150.000 800.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 350.000 4.188.294 7.150.000 800.000 0
2611-13-S008 Nadomeščanje OS 216.732 601.762 612.179 60.000 0
(2611) 2611-18-0001 Nadomeš čanje osnovnih sredstev CUDV 31.07.2017 05.01.2023 445.337 552.104 66,7% 44.140 44.140 44.140 60.000 0
PVProračunski viri 44.140 44.140 44.140 60.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 44.140 44.140 44.140 60.000 0
(2611) 2611-18-0002 Nadomeš čanje osnovnih sredstev CSD 03.08.2017 05.01.2022 939.603 1.008.904 62,8% 54.772 173.772 173.772 0 0
PVProračunski viri 54.772 173.772 173.772 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 54.772 173.772 173.772 0 0
(2611) 2611-18-0007 Nadomeš čanje osnovnih sredstev VDC 11.08.2017 05.01.2022 1.503.405 1.530.669 48,2% 117.820 383.850 394.267 0 0
PVProračunski viri 117.820 383.850 394.267 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 117.820 383.850 394.267 0 0
Ukrepi     37.774.805 42.402.824 44.793.214 30.220.450 0
(2611) 2611-11-0028 Izvajanje dejavnosti varstveno-delovnih centrov 01.01.2011 31.12.2023 409.479.208 68,7% 37.774.805 42.402.824 44.793.214 30.220.450 0
PVProračunski viri 37.774.805 42.402.824 44.793.214 30.220.450 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 37.774.805 42.402.824 44.793.214 30.220.450 0
200303 Zavodi za usposabljanje 15.674.383 16.830.793 17.968.213 14.334.514 0
2611-11-S023 Investici je in oprema ZU 1.906.242 2.843.580 3.981.000 3.320.000 0
 EP (2611) 2611-20-0002 Gradnja, nakup, obnova, vzdrževanje ZU 21.08.2019 31.12.2023 10.494.580 0,0% 350.000 2.843.580 3.981.000 3.320.000 0
PVProračunski viri 350.000 2.843.580 3.981.000 3.320.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 350.000 2.843.580 3.981.000 3.320.000 0
(2611) 2611-19-0902 Izgradnja kuhinje - ZUDV Dornava 29.08.2016 31.12.2020 1.598.035 1.598.035 4,7% 1.556.242 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.255.953 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.255.953 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 300.289 0 0 0 0
3002 ZAVOD ZA USPOSABLJANJE, DELO IN VARSTVO DR. MARIJANA BORŠTNARJA DORNAVA 300.289 0 0 0 0
Stran 257 od 269 v EUR
Ukrepi     13.768.141 13.987.213 13.987.213 11.014.514 0
(2611) 2611-11-0029 Institucionalno varstvo v zavodu za usposabljanje 01.01.2011 31.12.2023 163.026.385 73,5% 13.768.141 13.987.213 13.987.213 11.014.514 0
PVProračunski viri 13.768.141 13.987.213 13.987.213 11.014.514 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 13.768.141 13.987.213 13.987.213 11.014.514 0
200304 Varstvo pravic oseb s težavami v duševnem zdravju 155.000 185.000 200.000 160.000 0
Ukrepi     155.000 185.000 200.000 160.000 0
(2611) 2611-11-0021 Varstvo pravic oseb s težavami v duševnem zdravju 01.01.2011 31.12.2023 1.676.724 64,0% 155.000 185.000 200.000 160.000 0
PVProračunski viri 155.000 185.000 200.000 160.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 155.000 185.000 200.000 160.000 0
2004 Programi socialnega varstva in izena čevanje možnosti za invalide 94.068.634 105.616.773 114.954.000 40.223.703 0
200401 Programi socialnega varstva 19.699.211 20.327.023 22.780.500 15.343.377 0
2611-11-S019 Vzpostavitev prostorov za izva janje pro gramov SV 535.000 115.500 115.500 132.000 0
 EP (2611) 2611-13-0003 Novogr., nakupi objektov,adapt.,rekonstrukcije 22.01.2013 31.12.2023 898.000 0,0% 535.000 115.500 115.500 132.000 0
PVProračunski viri 535.000 115.500 115.500 132.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 535.000 115.500 115.500 132.000 0
Ukrepi     19.164.211 20.211.523 22.665.000 15.211.377 0
(2611) 2611-11-0031 Projekti socialnega vklju čevanja 01.01.2011 31.12.2023 184.105 77,6% 10.000 10.000 10.000 11.200 0
PVProračunski viri 10.000 10.000 10.000 11.200 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 10.000 10.000 10.000 11.200 0
(2611) 2611-11-0034 Evalviranje in verificiranje javnih programov SV 01.01.2011 31.12.2023 706.508 74,3% 60.000 60.000 60.000 48.000 0
PVProračunski viri 60.000 60.000 60.000 48.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 60.000 60.000 60.000 48.000 0
(2611) 2611-11-0036 Izvajanje in sofinanciranje programov SV 01.01.2011 31.12.2023 178.275.340 71,2% 15.332.077 16.291.523 18.745.000 12.159.377 0
PVProračunski viri 15.332.077 16.291.523 18.745.000 12.159.377 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 15.332.077 16.291.523 18.745.000 12.159.377 0
(2611) 2611-11-0039 Programi socialne vklju čenosti 01.01.2011 31.12.2023 40.237.362 70,3% 3.762.134 3.850.000 3.850.000 2.992.800 0
PVProračunski viri 3.762.134 3.850.000 3.850.000 2.992.800 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.762.134 3.850.000 3.850.000 2.992.800 0
200402 Izenačevanje možnosti za invalide 74.369.423 85.289.750 92.173.500 24.880.326 0
Ukrepi     74.369.423 85.289.750 92.173.500 24.880.326 0
(2611) 2611-11-0033 Enakopravno vklju čevanje gluhih oseb 01.01.2011 31.12.2023 7.906.922 79,5% 505.000 530.000 550.000 473.200 0
PVProračunski viri 505.000 530.000 550.000 473.200 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 505.000 530.000 550.000 473.200 0
(2611) 2611-11-0043 Zagotavljanje enakih možnosti invalidov 01.01.2011 31.12.2023 327.338.082 32,8% 73.864.423 84.759.750 91.623.500 24.407.126 0
PVProračunski viri 73.864.423 84.759.750 91.623.500 24.407.126 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 73.864.423 84.759.750 91.623.500 24.407.126 0
2005 Družinski prejemki in starševska nadomestila 663.733.268 677.352.235 682.509.835 481.955.966 0
200501 Družinski prejemki in starševska nadomestila 663.733.268 677.352.235 682.509.835 481.955.966 0
Ukrepi     663.733.268 677.352.235 682.509.835 481.955.966 0
(2611) 2611-11-0045 Delno pla čilo za izgubljeni dohodek 01.01.2011 31.12.2023 87.095.475 71,8% 7.764.870 7.951.227 7.951.227 6.739.111 0
PVProračunski viri 7.764.870 7.951.227 7.951.227 6.739.111 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 7.764.870 7.951.227 7.951.227 6.739.111 0
(2611) 2611-11-0046 Dodatek za nego in varstvo otroka 01.01.2011 31.12.2023 139.179.741 67,7% 14.595.767 14.946.065 14.946.065 12.648.411 0
PVProračunski viri 14.595.767 14.946.065 14.946.065 12.648.411 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 14.595.767 14.946.065 14.946.065 12.648.411 0
(2611) 2611-11-0047 Pomoč ob rojstvu otroka 01.01.2011 31.12.2023 69.058.630 69,6% 5.459.991 7.127.031 7.127.031 5.412.126 0
PVProračunski viri 5.459.991 7.127.031 7.127.031 5.412.126 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 5.459.991 7.127.031 7.127.031 5.412.126 0
(2611) 2611-11-0048 Dodatek za veliko družino 01.01.2011 31.12.2023 148.754.570 75,9% 13.281.045 13.599.790 13.599.790 8.490.671 0
PVProračunski viri 13.281.045 13.599.790 13.599.790 8.490.671 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 13.281.045 13.599.790 13.599.790 8.490.671 0
(2611) 2611-11-0049 Otroški dodatek 01.01.2011 31.12.2023 3.110.617.242 75,5% 252.899.929 259.011.148 259.059.148 180.787.291 0
PVProračunski viri 252.899.929 259.011.148 259.059.148 180.787.291 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 252.899.929 259.011.148 259.059.148 180.787.291 0
(2611) 2611-11-0051 Izplačevanje nadomestila v času SD 01.01.2011 31.12.2023 4.250.368.386 74,6% 361.710.510 364.010.510 366.710.510 262.664.534 0
PVProračunski viri 361.710.510 364.010.510 366.710.510 262.664.534 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 361.710.510 364.010.510 366.710.510 262.664.534 0
(2611) 2611-11-0052 Starševski dodatek 01.01.2011 31.12.2023 113.930.869 73,4% 7.621.156 10.466.464 12.924.064 5.021.822 0
PVProračunski viri 7.621.156 10.466.464 12.924.064 5.021.822 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 7.621.156 10.466.464 12.924.064 5.021.822 0
(2611) 2611-11-0104 Izvozne dajatve 01.01.2011 31.12.2023 2.708.818 81,0% 400.000 240.000 192.000 192.000 0
PVProračunski viri 400.000 240.000 192.000 192.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 400.000 240.000 192.000 192.000 0
Stran 258 od 269 v EUR
2006 Programi v pomo č družini 2.024.718 3.333.582 3.176.970 2.343.680 0
200601 Programi v pomo č družini 2.024.718 3.333.582 3.176.970 2.343.680 0
2611-20-S002 ACTION DAD - O čka v akci ji 227.000 160.982 39.370 0 0
(2611) 2611-20-0005 Očka v akciji 01.01.2020 31.12.2022 427.352 430.796 19,4% 227.000 160.982 39.370 0 0
PVProračunski viri 227.000 160.982 39.370 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 227.000 160.982 39.370 0 0
Ukrepi     1.797.718 3.172.600 3.137.600 2.343.680 0
(2611) 2611-11-0053 Nadomestila preživnin 01.01.2011 31.12.2023 24.046.955 72,6% 1.000.000 2.000.000 2.000.000 1.600.000 0
PVProračunski viri 1.000.000 2.000.000 2.000.000 1.600.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.000.000 2.000.000 2.000.000 1.600.000 0
(2611) 2611-11-0054 Promocije za ozaveš čanje 01.01.2011 31.12.2023 337.410 58,5% 29.600 72.600 37.600 23.680 0
PVProračunski viri 29.600 72.600 37.600 23.680 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 29.600 72.600 37.600 23.680 0
(2611) 2611-11-0056 Sofinanciranje programov nevladnih organizacij 01.01.2011 31.12.2023 7.364.964 60,4% 668.118 1.000.000 1.000.000 640.000 0
PVProračunski viri 668.118 1.000.000 1.000.000 640.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 668.118 1.000.000 1.000.000 640.000 0
(2611) 2611-11-0057 Zagotavljanje raziskovalnih projektov 01.01.2011 31.12.2023 1.216.648 75,7% 100.000 100.000 100.000 80.000 0
PVProračunski viri 100.000 100.000 100.000 80.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 100.000 100.000 100.000 80.000 0
2007 Rejništvo 6.001.741 6.001.741 6.001.741 4.799.130 0
200701 Rejništvo 6.001.741 6.001.741 6.001.741 4.799.130 0
Ukrepi     6.001.741 6.001.741 6.001.741 4.799.130 0
(2611) 2611-11-0061 Plačilo prispevkov poklicnim rejnikom 01.01.2011 31.12.2023 5.408.751 78,3% 373.608 373.608 373.608 354.629 0
PVProračunski viri 373.608 373.608 373.608 354.629 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 373.608 373.608 373.608 354.629 0
(2611) 2611-11-0062 Sredstva za oskrbo rejencev 01.01.2011 31.12.2023 74.547.404 77,0% 5.628.133 5.628.133 5.628.133 4.444.501 0
PVProračunski viri 5.628.133 5.628.133 5.628.133 4.444.501 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 5.628.133 5.628.133 5.628.133 4.444.501 0
2008 Dolgotrajna oskrba 32.564.949 46.182.585 32.357.303 17.302.075 0
200801 Dolgotrajna oskrba 28.414.949 40.682.585 26.857.303 12.418.075 0
1541-15-S026 Vlaganje v zdravstveno in socialno infrastrukturo 7.651.982 22.942.561 12.374.091 4.367.108 0
 EP (1541) 1541-15-0025 Vlaganje v zdravstveno in socialno infrastrukturo 16.12.2014 31.12.2023 38.008.346 0,0% 2 21.449.116 12.192.120 4.367.108 0
PVProračunski viri 2 21.449.116 12.192.120 4.367.108 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 0 21.449.114 12.192.118 4.367.106 0
(2611) 2611-20-9311 Skupnostni center Nova  Gorica - II. faza 19.12.2019 31.12.2021 1.342.990 1.342.990 1,7% 776.131 544.129 0 0 0
PVProračunski viri 250.000 100.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 250.000 100.000 0 0 0
PPUO Občine 526.131 444.129 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 526.131 444.129 0 0 0
(2711) 2711-16-0001 ZIM Stara gora 20.07.2015 31.03.2022 6.220.823 6.507.497 74,7% 663.235 949.316 181.971 0 0
PVProračunski viri 232.597 949.316 181.971 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 232.597 949.316 181.971 0 0
SKL Proračunski skladi 430.638 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0045 Informacijska podpora - preventivni centri 01.03.2018 30.06.2020 1.617.806 2.000.000 92,6% 860.000 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 860.000 0 0 0 0
(2711) 2711-18-2005 ZD Črnomelj - Center za krepitev zdravja 30.11.2017 31.12.2020 653.440 653.440 81,2% 653.440 0 0 0 0
PVProračunski viri 623.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 423.000 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 200.000 0 0 0 0
PPUO Občine 30.440 0 0 0 0
7516 OBČINA ČRNOMELJ 908 0 0 0 0
7609 OBČINA SEMIČ 29.532 0 0 0 0
(2711) 2711-18-2008 ZD Žalec - Center za krepitev zdravja 23.11.2017 31.12.2020 624.441 640.000 100,0% 0 0 0 0 0
(2711) 2711-18-2012 ZD Maribor - Center za krepitev zdravja 24.11.2017 31.12.2020 292.190 292.190 66,8% 97.094 0 0 0 0
PVProračunski viri 97.094 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 97.094 0 0 0 0
(2711) 2711-18-2022 ZD Gornja Radgona - Center za krepitev zdravja 13.11.2017 31.12.2020 1.080.617 1.080.617 39,5% 761.303 0 0 0 0
PVProračunski viri 125.757 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 125.757 0 0 0 0
Stran 259 od 269 v EUR
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 152.295 0 0 0 0
9201 ZDRAVSTVENI DOM GORNJA RADGONA 152.295 0 0 0 0
PPUO Občine 483.251 0 0 0 0
7528 OBČINA GORNJA RADGONA 342.081 0 0 0 0
7600 OBČINA RADENCI 61.951 0 0 0 0
7616 OBČINA SVETI JURIJ OB Š ČAVNICI 34.389 0 0 0 0
7694 OBČINA APAČE 44.830 0 0 0 0
(2711) 2711-18-2023 ZD Piran - Center za krepitev zdravja 01.12.2017 30.09.2020 5.297.583 5.297.583 27,5% 3.840.776 0 0 0 0
PPUO Občine 2.790.563 0 0 0 0
7590 OBČINA PIRAN 2.790.563 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 850.213 0 0 0 0
1541-15-S029 Izboljšanje dostopa do socialnih storite v 10.763.881 10.139.624 6.882.812 1.973.567 0
 EP (1541) 1541-15-0028 Izboljšanje dostopa do socialnih storitev 16.12.2014 31.12.2023 2.433.904 0,0% 434.742 739.187 724.087 535.888 0
PVProračunski viri 434.742 739.187 724.087 535.888 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 2 2 2 1 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 430.206 739.185 724.085 535.887 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.534 0 0 0 0
(2611) 2611-18-9212 Vzpostavitev PE za izvedbo deinstitucionalizacije 13.07.2018 31.12.2023 1.016.065 1.020.268 20,7% 210.714 246.871 252.229 214.334 0
PVProračunski viri 210.714 246.871 252.229 214.334 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 210.714 246.871 252.229 214.334 0
(2611) 2611-20-9214 Doma na Krasu 10.12.2019 31.12.2023 2.243.627 2.243.627 4,4% 415.000 636.717 644.452 547.458 0
PVProračunski viri 415.000 636.717 644.452 547.458 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 415.000 636.717 644.452 547.458 0
(2611) 2611-20-9215 S teboj lahko... 03.01.2020 31.07.2022 1.298.335 1.298.335 0,0% 180.000 625.824 492.511 0 0
PVProračunski viri 180.000 625.824 492.511 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 180.000 625.824 492.511 0 0
(2611) 2611-20-9216 Veščine za samostojno življenje 13.02.2020 31.07.2022 1.133.080 1.133.080 0,0% 299.794 491.142 342.144 0 0
PVProračunski viri 299.794 491.142 342.144 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 299.794 491.142 342.144 0 0
(2611) 2611-20-9217 Deinstitucionalizacija CUDV Črna na Koroškem 18.06.2020 31.12.2023 2.395.922 2.395.922 0,0% 423.797 721.492 714.746 535.887 0
PVProračunski viri 423.797 721.492 714.746 535.887 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 423.797 721.492 714.746 535.887 0
(2711) 2711-17-1057 Model dolgotrajne oskrbe v skupnosti 14.07.2017 28.02.2023 4.403.000 4.403.000 25,8% 800.000 1.686.376 1.011.729 140.000 0
PVProračunski viri 800.000 1.686.376 1.011.729 140.000 0
2711 Ministrstvo za zdravje 800.000 1.686.376 1.011.729 140.000 0
(2711) 2711-18-0057 Izvedba pilotnih projektov - CSD Posavje 09.05.2018 30.06.2020 1.728.130 1.728.130 85,4% 707.150 0 0 0 0
PVProračunski viri 707.150 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 707.150 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0058 Izvedba pilotnih projektov - ZD Celje 09.05.2018 30.06.2020 2.532.659 2.532.659 76,2% 1.350.030 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.350.030 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.350.030 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0059 Izvedba pilotnih projektov - Koroški dom starost. 11.05.2018 30.06.2020 1.718.684 1.718.684 80,5% 826.844 0 0 0 0
PVProračunski viri 826.844 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 826.844 0 0 0 0
(2711) 2711-19-0012 Usmerjena integrirana oskrba DOMA 30.07.2019 31.12.2022 2.634.679 2.634.679 15,9% 1.025.983 997.500 511.342 0 0
PVProračunski viri 1.025.983 997.500 511.342 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.025.983 997.500 511.342 0 0
(2711) 2711-19-0013 Skupaj za starejše v Mestni ob čini Koper 30.07.2019 31.12.2022 2.633.076 2.633.076 19,7% 1.110.866 942.922 479.494 0 0
PVProračunski viri 1.110.866 942.922 479.494 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.110.866 942.922 479.494 0 0
(2711) 2711-19-0014 Implementacija modela integrirane oskrbe starejših 25.07.2019 31.12.2022 2.672.280 2.672.280 25,9% 1.318.538 792.001 362.025 0 0
PVProračunski viri 1.281.038 792.001 362.025 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.281.038 792.001 362.025 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 37.500 0 0 0 0
2692 DOM PETRA UZARJA 37.500 0 0 0 0
(2711) 2711-20-0005 Sodobna oskrba starejših - SOS 18.12.2019 31.12.2022 2.633.290 2.633.290 3,8% 898.279 1.067.536 667.474 0 0
PVProračunski viri 898.279 1.067.536 667.474 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 898.279 1.067.536 667.474 0 0
(2711) 2711-20-0006 Pilotni projekt dom - doma 18.12.2019 31.12.2022 2.634.780 2.634.780 3,8% 762.144 1.192.057 680.580 0 0
PVProračunski viri 762.144 1.192.057 680.580 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 762.144 1.192.057 680.580 0 0
2611-11-S018 Izvajanje enovite ga sistema dol gotrajne oskrbe 9.935.086 7.536.400 7.536.400 6.025.400 0
 EP (2611) 2611-13-0002 Novogr.,adapt.,rekons.,opr.domov za star.,SV zav. 22.01.2013 31.12.2023 23.876.010 0,0% 2.821.010 7.517.500 7.517.500 6.020.000 0
PVProračunski viri 2.821.010 7.517.500 7.517.500 6.020.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.821.010 7.517.500 7.517.500 6.020.000 0
Stran 260 od 269 v EUR
(2611) 2611-14-0901 Investicijsko vzdrževanje social. varstv. zavodov 16.01.2014 31.12.2023 161.820 180.000 73,3% 0 18.900 18.900 5.400 0
PVProračunski viri 0 18.900 18.900 5.400 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 0 18.900 18.900 5.400 0
(2611) 2611-17-0908 Rekonstrukcija pralnice in kuhinje v DU Maribor 24.07.2017 31.12.2020 3.771.342 3.771.342 65,1% 2.271.342 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.077.822 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.077.822 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.193.520 0 0 0 0
2670 DOM  DANICE VOGRINEC MARIBOR 1.193.520 0 0 0 0
(2611) 2611-18-0901 Gradnja enote Dom za bivanje "Roza kocka" 20.06.2017 31.12.2020 7.991.669 7.991.669 40,6% 4.747.734 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 4.747.734 0 0 0 0
2664 DOM UPOKOJENCEV CENTER TABOR - POLJANE 4.747.734 0 0 0 0
(2611) 2611-20-0901 Nakup in obnova stanovanja za PSVZ Prizma Ponikve 12.02.2020 31.12.2020 95.000 95.000 62,3% 95.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 88.600 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 88.600 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 6.400 0 0 0 0
3000 PRIZMA PONIKVE, POSEBNI SOCIALNO VARSTVENI ZAVOD 6.400 0 0 0 0
Ukrepi     64.000 64.000 64.000 52.000 0
(2611) 2611-11-0063 Izvajanje enovitega sistema dolgotrajne oskrbe 01.01.2011 31.12.2023 1.081.008 80,9% 64.000 64.000 64.000 52.000 0
PVProračunski viri 64.000 64.000 64.000 52.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 64.000 64.000 64.000 52.000 0
200802 Spodbujanje izvajanja storitve pomo č na domu 3.700.000 4.000.000 4.000.000 3.384.000 0
Ukrepi     3.700.000 4.000.000 4.000.000 3.384.000 0
(2611) 2611-11-0066 Spodbujanje izvajanja storitve pomo č na domu 01.01.2011 31.12.2023 42.774.654 72,8% 3.700.000 4.000.000 4.000.000 3.384.000 0
PVProračunski viri 3.700.000 4.000.000 4.000.000 3.384.000 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.700.000 4.000.000 4.000.000 3.384.000 0
200803 Urejanje demografskih vpr ašanj 450.000 1.500.000 1.500.000 1.500.000 0
1543-20-S002 Projekti demo grafske politike 200.000 400.000 400.000 400.000 0
 EP (1543) 1543-20-0002 Projekti demografske politike 01.09.2020 31.12.2023 1.400.000 0,0% 200.000 400.000 400.000 400.000 0
PVProračunski viri 200.000 400.000 400.000 400.000 0
1543 Urad Vlade Republike Slovenije za demografijo 200.000 400.000 400.000 400.000 0
Ukrepi     250.000 1.100.000 1.100.000 1.100.000 0
(1543) 1543-20-0001 Delovanje Urada Vlade RS za demografijo 01.01.2020 31.12.2023 3.550.000 0,0% 250.000 1.100.000 1.100.000 1.100.000 0
PVProračunski viri 250.000 1.100.000 1.100.000 1.100.000 0
1543 Urad Vlade Republike Slovenije za demografijo 250.000 1.100.000 1.100.000 1.100.000 0
2009 Varstvo obolelih in bolniška nadomestila 1.100.000 1.100.000 1.200.000 319.370 0
200901 Plačilo odškodnin obolelim za azbestozo 1.100.000 1.100.000 1.200.000 319.370 0
Ukrepi     1.100.000 1.100.000 1.200.000 319.370 0
(2611) 2611-11-0069 Plačilo odškodnin po ZOPDA 01.01.2011 31.12.2023 10.440.060 72,7% 1.100.000 1.100.000 1.200.000 319.370 0
PVProračunski viri 1.100.000 1.100.000 1.200.000 319.370 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.100.000 1.100.000 1.200.000 319.370 0
21POKOJNINSKO VARSTVO 1.155.667.728 1.262.725.801 1.207.072.142 0 0
2101 Pokojnine 1.155.667.728 1.262.725.801 1.207.072.142 0 0
210101 Izplačevanje pravic 1.111.227.728 1.262.715.801 1.207.062.142 0 0
Ukrepi     1.111.227.728 1.262.715.801 1.207.062.142 0 0
(1611) 1611-11-0006 Izplačevanje pravic 01.01.2011 31.12.2022 15.292.360.223 81,7% 1.111.227.728 1.262.715.801 1.207.062.142 0 0
PVProračunski viri 1.111.227.728 1.262.715.801 1.207.062.142 0 0
1611 Ministrstvo za finance 1.111.227.728 1.262.715.801 1.207.062.142 0 0
210102 Blažitev demografskih vplivov 44.440.000 10.000 10.000 0 0
Ukrepi     44.440.000 10.000 10.000 0 0
(1611) 1611-16-0006 Financiranje Demografskega sklada 26.04.2014 31.12.2022 159.446.261 72,1% 44.440.000 10.000 10.000 0 0
PVProračunski viri 44.440.000 10.000 10.000 0 0
1611 Ministrstvo za finance 44.440.000 10.000 10.000 0 0
Stran 261 od 269 v EUR
22SERVISIRANJE JAVNEGA DOLGA IN UPRAVLJANJE Z 
DENARNIMI SREDSTVI2.865.307.462 4.522.790.557 2.970.147.182 4.084.243.648 0
2201 Servisiranje doma čega dolga 2.739.690.517 4.411.761.764 2.651.321.353 3.883.916.523 0
220101 Servisiranje glavnic iz naslova doma čega dolga 2.027.479.555 3.712.818.935 2.030.888.920 3.263.302.409 0
Ukrepi     2.027.479.555 3.712.818.935 2.030.888.920 3.263.302.409 0
(1611) 1611-11-0019 Servisiranje glavnic iz naslova doma čega dolga 01.01.2011 31.12.2023 27.671.963.331 67,1% 2.027.479.555 3.712.818.935 2.030.888.920 3.263.302.409 0
PVProračunski viri 2.027.479.555 3.712.818.935 2.030.888.920 3.263.302.409 0
1611 Ministrstvo za finance 2.027.479.555 3.712.818.935 2.030.888.920 3.263.302.409 0
220102 Servisiranje obresti iz naslova doma čega dolga 712.210.962 698.942.829 620.432.433 620.614.114 0
Ukrepi     712.210.962 698.942.829 620.432.433 620.614.114 0
(1611) 1611-11-0018 Servisiranje obresti iz naslova doma čega dolga 01.01.2011 31.12.2023 8.235.860.286 75,4% 712.210.962 698.942.829 620.432.433 620.614.114 0
PVProračunski viri 712.210.962 698.942.829 620.432.433 620.614.114 0
1611 Ministrstvo za finance 712.210.962 698.942.829 620.432.433 620.614.114 0
2202 Servisiranje tujega dolga 83.227.972 82.328.793 290.125.829 171.627.124 0
220201 Servisiranje glavnic iz naslova tujega dolga 19.355.225 18.917.667 227.126.899 122.896.947 0
Ukrepi     19.355.225 18.917.667 227.126.899 122.896.947 0
(1611) 1611-11-0021 Servisiranje glavnic iz naslova tujega dolga 01.01.2011 31.12.2023 10.763.176.147 96,5% 19.355.225 18.917.667 227.126.899 122.896.947 0
PVProračunski viri 19.355.225 18.917.667 227.126.899 122.896.947 0
1611 Ministrstvo za finance 19.355.225 18.917.667 227.126.899 122.896.947 0
220202 Servisiranje obresti iz naslova tujega dolga 63.872.747 63.411.126 62.998.930 48.730.177 0
Ukrepi     63.872.747 63.411.126 62.998.930 48.730.177 0
(1611) 1611-11-0020 Servisiranje obresti iz naslova tujega dolga 01.01.2011 31.12.2023 2.423.661.481 92,3% 63.872.747 63.411.126 62.998.930 48.730.177 0
PVProračunski viri 63.872.747 63.411.126 62.998.930 48.730.177 0
1611 Ministrstvo za finance 63.872.747 63.411.126 62.998.930 48.730.177 0
2203 Stroški financiranja in upravljanja z dolgom 19.188.973 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0
220301 Stroški financiranja in upravljanja z dolgom 19.188.973 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0
Ukrepi     19.188.973 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0
(1611) 1611-11-0022 Stroški financiranja in upravljanja z dolgom 01.01.2011 31.12.2023 4.442.799.773 99,3% 19.188.973 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0
PVProračunski viri 19.188.973 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0
1611 Ministrstvo za finance 19.188.973 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0
2204 Upravljanje z denarnimi sredstvi 23.200.000 19.600.000 19.600.000 19.600.000 0
220401 Upravljanje z denarnimi sredstvi 23.200.000 19.600.000 19.600.000 19.600.000 0
Ukrepi     23.200.000 19.600.000 19.600.000 19.600.000 0
(1611) 1611-15-0001 Izvajanje upravljanja z denarnimi sredstvi 01.01.2015 31.12.2023 125.643.254 47,3% 23.200.000 19.600.000 19.600.000 19.600.000 0
PVProračunski viri 23.200.000 19.600.000 19.600.000 19.600.000 0
1611 Ministrstvo za finance 23.200.000 19.600.000 19.600.000 19.600.000 0
23INTERVENCIJSKI PROGRAMI IN OBVEZNOSTI 2.599.152.622 193.772.345 192.055.147 92.953.045 149.500.000
2301 Splošna prora čunska rezervacija 75.860.513 110.480.973 111.093.259 36.868.045 48.000.000
230101 Tekoča proračunska rezerva 75.060.492 110.006.061 110.625.568 36.500.000 48.000.000
1611-18-S001 Rezervaci ja za financiran je pro gramov EU politik 5.700.000 10.006.061 10.625.568 11.500.000 23.000.000
 EP (1611) 1611-18-0010 Rezervacija za financiranje programov EU politik 01.01.2018 31.12.2025 60.831.629 0,0% 5.700.000 10.006.061 10.625.568 11.500.000 23.000.000
PVProračunski viri 5.700.000 10.006.061 10.625.568 11.500.000 23.000.000
1611 Ministrstvo za finance 5.700.000 10.006.061 10.625.568 11.500.000 23.000.000
Ukrepi     69.360.492 100.000.000 100.000.000 25.000.000 25.000.000
(1611) 1611-11-0032 Tekoča proračunska rezerva 01.01.2011 31.12.2024 319.360.492 0,0% 69.360.492 100.000.000 100.000.000 25.000.000 25.000.000
PVProračunski viri 69.360.492 100.000.000 100.000.000 25.000.000 25.000.000
1611 Ministrstvo za finance 69.360.492 100.000.000 100.000.000 25.000.000 25.000.000
230102 Sredstva za množi čne migracije 800.021 474.912 467.691 368.045 0
Ukrepi     800.021 474.912 467.691 368.045 0
(1811) 1811-16-0001 Instrument za begunce v Tur čiji 11.03.2016 31.12.2023 7.955.180 78,5% 800.021 474.912 467.691 368.045 0
PVProračunski viri 800.021 474.912 467.691 368.045 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 800.021 474.912 467.691 368.045 0
Stran 262 od 269 v EUR
2302 Posebna prora čunska rezerva in programi pomo či v primerih 
nesreč36.017.651 35.057.379 42.232.895 56.085.000 101.500.000
230201 Rezerva Republike Slovenije 10.000.000 5.000.000 5.000.000 5.000.000 5.000.000
Ukrepi     10.000.000 5.000.000 5.000.000 5.000.000 5.000.000
(1611) 1611-11-0033 Rezerva Republike Slovenije 01.01.2011 31.12.2024 238.704.663 89,5% 10.000.000 5.000.000 5.000.000 5.000.000 5.000.000
PVProračunski viri 10.000.000 5.000.000 5.000.000 5.000.000 5.000.000
1611 Ministrstvo za finance 10.000.000 5.000.000 5.000.000 5.000.000 5.000.000
230202 Odprava posledic naravnih nesre č 26.017.651 30.057.379 37.232.895 51.085.000 96.500.000
2311-11-S031 Naravne nesre če v kmeti jstvu-pritožbe 20.000 20.000 10.000 10.000 0
(2330) 2330-14-0003 Odprava posledic škode v kmetijstvu - pritožbe 21.08.2013 31.12.2023 313.440 354.508 81,4% 20.000 20.000 10.000 10.000 0
PVProračunski viri 20.000 20.000 10.000 10.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 20.000 20.000 10.000 10.000 0
2330-13-S002 Odprava posledic plazov ve čjega obse ga 3.698.931 3.198.932 8.998.932 4.500.000 6.500.000
(2550) 2523-03-0002 Plazovi ve čjega obsega 02.10.2002 31.12.2025 61.192.220 62.236.583 56,2% 3.698.931 3.198.932 8.998.932 4.500.000 6.500.000
PVProračunski viri 198.931 198.932 998.932 4.500.000 6.500.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 198.931 198.932 998.932 4.500.000 6.500.000
SKL Proračunski skladi 3.500.000 3.000.000 8.000.000 0 0
2330-13-S003 Odprava posledic potresa 2.915.913 2.315.913 1.515.913 0 0
(2550) 2511-07-1901 Potres 2004 24.05.2007 31.12.2022 68.944.011 57.745.329 92,8% 2.915.913 2.315.913 1.515.913 0 0
PVProračunski viri 2.915.913 2.315.913 1.515.913 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.915.913 2.315.913 1.515.913 0 0
2511-11-S013 Odprava posledic plazov male ga in sredn jega obse ga 2.062.258 4.300.000 4.262.258 6.465.000 0
(2550) 2523-06-0001 Plazovi srednjega in malega obsega 01.11.2005 31.12.2023 26.813.821 32.891.649 39,3% 2.062.258 4.300.000 4.262.258 6.465.000 0
PVProračunski viri 262.258 300.000 262.258 6.465.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 262.258 300.000 262.258 6.465.000 0
SKL Proračunski skladi 1.800.000 4.000.000 4.000.000 0 0
2511-11-S014 Odprava posledic naravnih nesre č 17.299.728 20.201.711 22.424.969 39.910.000 90.000.000
 EP (2550) 2550-20-0001 Programi odprave posledic naravnih nesre č 03.01.2020 31.12.2025 52.223.972 0,0% 3.495.000 12.422.857 21.346.115 4.960.000 10.000.000
PVProračunski viri 1.585.000 6.022.857 11.346.115 4.960.000 10.000.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.585.000 6.022.857 11.346.115 4.960.000 10.000.000
SKL Proračunski skladi 1.910.000 6.400.000 10.000.000 0 0
(2550) 2330-13-0020 Odprava posledic poplav - november 2012 07.03.2013 31.12.2025 125.887.719 146.420.292 19,0% 0 0 0 22.000.000 80.000.000
PVProračunski viri 0 0 0 22.000.000 80.000.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 0 0 22.000.000 80.000.000
(2550) 2511-09-0020 Sečoveljske in Strunjanske soline-poplava 1.12.08 06.08.2009 31.12.2020 14.477.133 13.930.200 100,0% 1 0 0 0 0
PVProračunski viri 1 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1 0 0 0 0
(2550) 2511-11-0097 Poplave med 16.-20. septembrom 2010 18.11.2010 31.12.2021 31.707.990 30.582.709 96,9% 200.000 780.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 200.000 780.000 0 0 0
(2550) 2550-15-0011 Poplave med 12. in 16.9.2014 21.05.2015 31.12.2021 12.287.775 15.240.000 99,7% 20.000 20.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 20.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 0 20.000 0 0 0
(2550) 2550-17-0035 Neurje s poplavami med 25. in 27. junijem 2016 21.06.2017 31.12.2021 8.588.490 8.400.000 99,5% 20.000 20.000 0 0 0
(2550) 2550-17-0037 Neurje s poplavami 29. avgusta 2016 21.06.2017 31.12.2021 14.460.893 14.500.000 99,6% 45.000 20.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 45.000 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0017 Poplave med 27. in 28. aprilom 2017 08.03.2018 31.12.2021 20.587.066 23.000.000 98,8% 482.509 20.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 30.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 452.509 20.000 0 0 0
(2550) 2550-18-0041 Poplave in mo čan veter med 11. in 13. dec. 2017 19.11.2018 31.12.2023 28.287.397 35.000.000 44,3% 1.902.007 1.942.007 1.002.007 11.000.000 0
PVProračunski viri 802.007 2.007 2.007 11.000.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 802.007 2.007 2.007 11.000.000 0
SKL Proračunski skladi 1.100.000 1.940.000 1.000.000 0 0
(2550) 2550-19-0041 Neurja s poplavami v letu 2018 10.07.2019 31.12.2023 26.280.513 31.500.000 56,4% 8.632.560 1.076.847 76.847 1.950.000 0
PVProračunski viri 176.847 76.847 76.847 1.950.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 176.847 76.847 76.847 1.950.000 0
SKL Proračunski skladi 8.455.713 1.000.000 0 0 0
Stran 263 od 269 v EUR
(2550) 2550-19-0050 Poplave 2. in 3. februarja 2019 05.11.2019 31.12.2021 9.265.025 11.580.000 38,6% 2.502.651 3.900.000 0 0 0
PVProračunski viri 0 100.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 100.000 0 0 0
REZ Proračunska rezerva 920.873 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.581.778 3.800.000 0 0 0
Ukrepi     20.822 20.823 20.823 200.000 0
(2550) 2511-11-0055 Delo komisij za odpravo posledic naravnih nesre č 01.01.2011 31.12.2023 1.270.913 81,0% 20.822 20.823 20.823 200.000 0
PVProračunski viri 20.822 20.823 20.823 200.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 20.822 20.823 20.823 200.000 0
2303 Oblikovanje in vzdrževanje blagovnih rezerv 146.193.310 9.648.993 9.648.993 0 0
230301 Preskrba trga in državne blagovne rezerve 146.193.310 9.648.993 9.648.993 0 0
Ukrepi     146.193.310 9.648.993 9.648.993 0 0
(2130) 2111-11-0056 Oblikov. in izvaj. politike preskrb. trga in DBR 01.01.2009 31.12.2022 23.788.760 75,3% 2.471.674 2.510.000 2.510.000 0 0
PVProračunski viri 2.471.674 2.510.000 2.510.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.471.674 2.510.000 2.510.000 0 0
(2130) 2130-17-0007 Oblikovanje, vzdrževanje in dopolnjevanje ZBR 01.01.2017 31.12.2022 33.305.973 54,6% 4.301.588 7.138.993 7.138.993 0 0
PVProračunski viri 4.301.588 7.138.993 7.138.993 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 4.301.588 7.138.993 7.138.993 0 0
(2130) 2130-20-7000 Množični pojav nalezljivih bolezni COVID-19 27.02.2020 31.12.2020 139.420.048 57,6% 139.420.048 0 0 0 0
PVProračunski viri 126.532.190 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 126.532.190 0 0 0 0
REZ Proračunska rezerva 12.887.858 0 0 0 0
2304 Sredstva za financiranje epidemij 2.341.081.147 38.585.000 29.080.000 0 0
230401 Sredstva za financiranje epidemije COVID-19 2.341.081.147 38.585.000 29.080.000 0 0
Ukrepi     2.341.081.147 38.585.000 29.080.000 0 0
(1111) 1111-20-0001 UPRS-Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 01.03.2020 31.07.2020 7.020 100,0% 7.020 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.020 0 0 0 0
1111 Predsednik Republike Slovenije 7.020 0 0 0 0
(1411) 1411-20-0002 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 31.12.2020 25.315 100,0% 25.315 0 0 0 0
PVProračunski viri 25.315 0 0 0 0
1411 Kabinet predsednika vlade 25.315 0 0 0 0
(1511) 1511-20-0003 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID19 13.03.2020 31.12.2021 140.896 86,0% 135.896 5.000 0 0 0
PVProračunski viri 135.896 5.000 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 74.543 5.000 0 0 0
1512 Protokol v vladi Republike Slovenije 1.920 0 0 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 22.258 0 0 0 0
1535 Urad za varovanje tajnih podatkov 474 0 0 0 0
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 995 0 0 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 35.707 0 0 0 0
(1611) 1611-20-0017 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 05.04.2020 31.12.2020 46.212.792 99,9% 46.212.792 0 0 0 0
PVProračunski viri 46.212.792 0 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 44.524.621 0 0 0 0
1615 Urad RS za prepre čevanje pranja denarja 3.705 0 0 0 0
1618 Uprava RS za javna pla čila 62.107 0 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 378 0 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 1.621.981 0 0 0 0
(1611) 1611-20-0018 Sredstva iz zadolževanja 30. člen ZDLGPE-COVID-19 13.03.2020 31.12.2020 953.228.124 0,0% 953.228.124 0 0 0 0
PVProračunski viri 953.228.124 0 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 953.228.124 0 0 0 0
(1611) 1611-20-0019 Dodatek za upokojence-57. člen ZIUZEOP-COVID-19 13.03.2020 31.12.2020 66.796.142 100,1% 66.796.142 0 0 0 0
PVProračunski viri 66.796.142 0 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 66.796.142 0 0 0 0
(1611) 1611-20-0020 Plačilo prispevkov PIZ-39. člen ZIUZEOP-COVID-19 13.03.2020 31.12.2020 544.187.532 100,0% 544.187.532 0 0 0 0
PVProračunski viri 544.187.532 0 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 544.187.532 0 0 0 0
(1611) 1611-20-0052 Donacije - COVID-19 13.03.2020 31.12.2020 586.451 0,0% 586.451 0 0 0 0
PVProračunski viri 586.451 0 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 586.451 0 0 0 0
(1620) 1620-20-0003 Temeljni dohodek 36. člen ZIUZEOP - COVID-19 24.04.2020 31.12.2020 83.269.800 99,9% 83.269.800 0 0 0 0
PVProračunski viri 83.269.800 0 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 83.269.800 0 0 0 0
(1620) 1620-20-0004 Izplačila bonov 35. člen ZIUOOPE-COVID-19 15.07.2020 31.01.2021 103.000.000 78,6% 86.000.000 17.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 86.000.000 17.000.000 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 86.000.000 17.000.000 0 0 0
Stran 264 od 269 v EUR
(1911) 1911-20-0004 Dodatki za MO - 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 30.06.2020 319.230 100,0% 319.230 0 0 0 0
PVProračunski viri 319.230 0 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 319.230 0 0 0 0
(1912) 1912-20-0004 Dodatki za URSZR - 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 30.06.2020 431.404 100,0% 431.404 0 0 0 0
PVProračunski viri 431.404 0 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 431.404 0 0 0 0
(1912) 1912-20-0005 Zaščita, reševanje in pomo č URSZR - COVID-19 13.03.2020 30.09.2022 1.474.100 0,0% 474.100 500.000 500.000 0 0
PVProračunski viri 474.100 500.000 500.000 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 474.100 500.000 500.000 0 0
(1912) 1912-20-0006 Dodatki za URSZR - 66. člen ZIUOOPE - COVID-19 13.03.2020 31.12.2020 7.390.000 0,1% 7.390.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.390.000 0 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 7.390.000 0 0 0 0
(1913) 1913-20-0001 Dodatki za IRSVNDN - 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 30.06.2020 28.998 100,0% 28.998 0 0 0 0
PVProračunski viri 28.998 0 0 0 0
1913 Inšpektorat RS za varstvo pred naravnimi in drugimi nesre čami 28.998 0 0 0 0
(1914) 1914-20-0021 Dodatki za SV - 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 30.06.2020 5.644.467 100,0% 5.644.467 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.644.467 0 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 5.644.467 0 0 0 0
(1915) 1915-20-0001 Dodatki za IRSO - 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 30.06.2020 4.902 100,0% 4.902 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.902 0 0 0 0
1915 Inšpektorat RS za obrambo 4.902 0 0 0 0
(2030) 2030-20-0008 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 12.03.2020 31.07.2020 35.127 68,8% 35.127 0 0 0 0
PVProračunski viri 35.127 0 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 35.127 0 0 0 0
(2033) 2033-20-0001 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 12.03.2020 31.07.2020 5.850 97,9% 5.850 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.850 0 0 0 0
2033 Uprava Republike Slovenije za probacijo 5.850 0 0 0 0
(2130) 2130-20-0020 Finančni produkti SRRS 37. člen ZIUOOPE COVID-19 12.03.2020 31.07.2020 14.056.000 100,0% 14.056.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 14.056.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 14.056.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-0035 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 30.07.2020 148.161 55,9% 148.161 0 0 0 0
PVProračunski viri 148.161 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 113.560 0 0 0 0
2132 Urad Republike Slovenije za meroslovje 6.623 0 0 0 0
2133 Tržni inšpektorat Republike Slovenije 27.978 0 0 0 0
(2130) 2130-20-0050 Finančni produkti SPS 37. člen ZIUOOPE COVID-19 12.03.2020 31.07.2020 10.000.000 100,0% 10.000.000 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0028 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 31.08.2020 1.933.431 0,2% 1.933.431 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.933.431 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.933.431 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0029 Nadomestilo za vino 74. člen ZIUZEOP - COVID-19 23.04.2020 30.08.2020 2.955.840 99,9% 2.955.840 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.955.840 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 2.955.840 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0030 Nadomestilo govedoreja 74. člen ZIUZEOP - COVID-19 22.05.2020 31.08.2020 2.221.251 99,9% 2.221.251 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.221.251 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 2.221.251 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0031 Nadomestilo gozdarstvo 74. člen ZIUZEOP -COVID-19 01.05.2020 30.09.2020 343.189 103,4% 343.189 0 0 0 0
PVProračunski viri 343.189 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 343.189 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0032 Dopolnilna dejavnost 74. člen ZIUZEOP-COVID-19 25.05.2020 31.08.2020 149.600 99,9% 149.600 0 0 0 0
PVProračunski viri 149.600 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 149.600 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0034 Dodatek za člane kmetij 58. člen ZIUZEOP-COVID-19 25.05.2020 31.12.2020 124.200 100,0% 124.200 0 0 0 0
PVProračunski viri 124.200 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 124.200 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0035 Nadomestilo drobnica - 74. člen ZIUZEOP - COVID-19 30.05.2020 30.09.2020 576.014 100,0% 576.014 0 0 0 0
PVProračunski viri 576.014 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 576.014 0 0 0 0
(2331) 2331-20-0005 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 31.08.2020 18.141 100,0% 18.141 0 0 0 0
PVProračunski viri 18.141 0 0 0 0
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 18.141 0 0 0 0
(2336) 2336-20-0003 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 30.08.2020 1.434 0,0% 1.434 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.434 0 0 0 0
2336 Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo, lovstvo in ribištvo 1.434 0 0 0 0
Stran 265 od 269 v EUR
(2337) 2337-20-0001 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 31.08.2020 429.252 32,2% 429.252 0 0 0 0
PVProračunski viri 429.252 0 0 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 429.252 0 0 0 0
(2430) 2430-20-0007 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 30.06.2020 143.261 67,8% 143.261 0 0 0 0
PVProračunski viri 143.261 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 84.159 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 18.421 0 0 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 18.300 0 0 0 0
2434 Inšpektorat Republike Slovenije za infrastrukturo 22.382 0 0 0 0
(2430) 2430-20-0008 Cest. prevozniki (SID)- 39. člen ZIUOOPE-COVID-19 01.09.2020 31.12.2020 10.000.000 0,0% 10.000.000 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 10.000.000 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0027 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 31.12.2020 418.604 82,0% 418.604 0 0 0 0
PVProračunski viri 418.604 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 124.004 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 62.191 0 0 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 130.651 0 0 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 4.514 0 0 0 0
2554 Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor 66.298 0 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 30.946 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0028 Odpadna embalaža 100.a člen ZIUZEOP - COVID - 19 01.06.2020 31.03.2021 10.800.000 10,5% 7.800.000 3.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 7.800.000 3.000.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 7.800.000 3.000.000 0 0 0
(2611) 2611-20-0101 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 12.03.2020 31.07.2020 27.545.986 100,0% 27.545.986 0 0 0 0
PVProračunski viri 27.545.986 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 27.545.986 0 0 0 0
(2611) 2611-20-0102 Dodatek ranljive skupine 58.a čl. ZIUZEOP COVID-19 12.03.2020 31.07.2020 9.242.000 98,5% 9.242.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.242.000 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 9.242.000 0 0 0 0
(2611) 2611-20-0303 Ohranitev delovnih mest 28. člen ZIUZEOP COVID-19 29.03.2020 31.12.2020 268.700.999 104,4% 268.700.999 0 0 0 0
PVProračunski viri 268.700.999 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 268.700.999 0 0 0 0
(2611) 2611-20-0401 Povečan znesek DVD 61. čl .ZIUZEOP-COVID-19 11.04.2020 31.12.2020 3.800.000 92,4% 3.800.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.800.000 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.800.000 0 0 0 0
(2611) 2611-20-0701 Dodatek za pokl.upokojence 57. čl. ZIUZEOP-COVID-19 12.03.2020 31.07.2020 11.170 100,0% 11.170 0 0 0 0
PVProračunski viri 11.170 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 11.170 0 0 0 0
(2611) 2611-20-0702 Prispevki za pokl. zav. 33.a čl. ZIUZEOP COVID-19 12.03.2020 31.07.2020 2.678.239 110,7% 2.678.239 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.678.239 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.678.239 0 0 0 0
(2711) 2711-20-0007 Diagnostika in zaš čita pred virusom - COVID-19 13.03.2020 31.12.2022 2.964.577 94,6% 2.804.577 80.000 80.000 0 0
PVProračunski viri 67.930 80.000 80.000 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 67.930 80.000 80.000 0 0
REZ Proračunska rezerva 2.736.647 0 0 0 0
(2711) 2711-20-0008 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19, NPU 13.03.2020 31.05.2020 415.234 100,0% 415.234 0 0 0 0
PVProračunski viri 415.234 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 208.091 0 0 0 0
2713 Zdravstveni inšpektorat RS 193.371 0 0 0 0
2715 Urad RS za kemikalije 11.117 0 0 0 0
2717 Uprava RS za varstvo pred sevanji 2.655 0 0 0 0
(2711) 2711-20-0009 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19, PPU 13.03.2020 31.05.2020 81.711.893 100,8% 81.711.893 0 0 0 0
PVProračunski viri 81.711.893 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 81.711.893 0 0 0 0
(2711) 2711-20-0010 Prispevki za ZZ 39. člen ZIUZEOP COVID-19 13.03.2020 30.06.2020 44.341.089 139,2% 44.341.089 0 0 0 0
PVProračunski viri 44.341.089 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 44.341.089 0 0 0 0
(2711) 2711-20-0011 Povračila nadomestil obv. zdrav. zav.  - COVID-19 13.03.2020 30.06.2020 13.781.796 111,4% 13.781.796 0 0 0 0
PVProračunski viri 13.781.796 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 13.781.796 0 0 0 0
(2711) 2711-20-1009 Nakup cepiva COVID-19 01.08.2020 31.12.2022 42.500.000 0,0% 0 16.000.000 26.500.000 0 0
PVProračunski viri 0 16.000.000 26.500.000 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 0 16.000.000 26.500.000 0 0
(2711) 2711-20-1010 Nastanitve in prevozi 08.07.2020 31.12.2022 4.000.000 0,0% 0 2.000.000 2.000.000 0 0
PVProračunski viri 0 2.000.000 2.000.000 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 0 2.000.000 2.000.000 0 0
Stran 266 od 269 v EUR
(3130) 3130-20-0022 Dodatki za UE 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 12.03.2020 31.07.2020 618.445 99,5% 618.445 0 0 0 0
PVProračunski viri 618.445 0 0 0 0
6201 Upravna enota Ajdovš čina 10.691 0 0 0 0
6202 Upravna enota Brežice 8.542 0 0 0 0
6203 Upravna enota Celje 22.885 0 0 0 0
6204 Upravna enota Cerknica 9.525 0 0 0 0
6205 Upravna enota Črnomelj 8.656 0 0 0 0
6206 Upravna enota Domžale 11.573 0 0 0 0
6207 Upravna enota Dravograd 3.620 0 0 0 0
6208 Upravna enota Gornja Radgona 8.442 0 0 0 0
6209 Upravna enota Grosuplje 7.847 0 0 0 0
6210 Upravna enota Hrastnik 5.231 0 0 0 0
6211 Upravna enota Idrija 6.720 0 0 0 0
6212 Upravna enota Ilirska Bistrica 6.032 0 0 0 0
6213 Upravna enota Izola 10.867 0 0 0 0
6214 Upravna enota Jesenice 8.979 0 0 0 0
6215 Upravna enota Kamnik 7.119 0 0 0 0
6216 Upravna enota Ko čevje 8.616 0 0 0 0
6217 Upravna enota Koper 17.676 0 0 0 0
6218 Upravna enota Kranj 26.599 0 0 0 0
6219 Upravna enota Krško 2.372 0 0 0 0
6220 Upravna enota Laško 6.723 0 0 0 0
6221 Upravna enota Lenart 7.688 0 0 0 0
6222 Upravna enota Lendava 13.407 0 0 0 0
6223 Upravna enota Litija 7.466 0 0 0 0
6224 Upravna enota Ljubljana 80.108 0 0 0 0
6225 Upravna enota Ljutomer 6.113 0 0 0 0
6226 Upravna enota Logatec 6.624 0 0 0 0
6227 Upravna enota Maribor 19.481 0 0 0 0
6228 Upravna enota Metlika 5.527 0 0 0 0
6229 Upravna enota Mozirje 6.376 0 0 0 0
6230 Upravna enota Murska Sobota 18.784 0 0 0 0
6231 Upravna enota Nova Gorica 18.304 0 0 0 0
6232 Upravna enota Novo mesto 24.112 0 0 0 0
6233 Upravna enota Ormož 6.703 0 0 0 0
6234 Upravna enota Pesnica 8.627 0 0 0 0
6235 Upravna enota Piran 8.765 0 0 0 0
6236 Upravna enota Postojna 10.117 0 0 0 0
6237 Upravna enota Ptuj 17.581 0 0 0 0
6238 Upravna enota Radlje ob Dravi 6.710 0 0 0 0
6239 Upravna enota Radov ljica 5.976 0 0 0 0
6240 Upravna enota Ravne na Koroškem 10.966 0 0 0 0
6241 Upravna enota Ribnica 7.425 0 0 0 0
6242 Upravna enota Ruše 6.315 0 0 0 0
6243 Upravna enota Sevnica 4.403 0 0 0 0
6244 Upravna enota Sežana 10.406 0 0 0 0
6245 Upravna enota Slovenj Gradec 7.056 0 0 0 0
6246 Upravna enota Slovenska Bistrica 8.334 0 0 0 0
6247 Upravna enota Slovenske Konjice 7.130 0 0 0 0
6248 Upravna enota Šentjur pri Celju 5.507 0 0 0 0
6249 Upravna enota Škofja Loka 7.394 0 0 0 0
6250 Upravna enota Šmarje pri Jelšah 8.396 0 0 0 0
6251 Upravna enota Tolmin 6.449 0 0 0 0
6252 Upravna enota Trbovlje 2.897 0 0 0 0
6253 Upravna enota Trebnje 6.069 0 0 0 0
6254 Upravna enota Trži č 5.860 0 0 0 0
6255 Upravna enota Velenje 11.069 0 0 0 0
6256 Upravna enota Vrhnika 9.521 0 0 0 0
6257 Upravna enota Zagorje ob Savi 5.551 0 0 0 0
6258 Upravna enota Žalec 10.513 0 0 0 0
(3130) 3130-20-0023 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 13.03.2020 31.07.2020 128.871 0,0% 128.871 0 0 0 0
PVProračunski viri 128.871 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 122.623 0 0 0 0
3131 Inšpektorat za javni sektor 4.315 0 0 0 0
3132 Uprava RS za informacijsko varnost 1.933 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0015 Dodatek študentom 58. člen ZIUZEOP - COVID-19 20.04.2020 31.05.2020 8.282.850 97,6% 8.282.850 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.282.850 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 8.282.850 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0016 Izpad za vrtce 42. in 94. člen ZIUZEOP COVID-19 23.04.2020 31.12.2020 17.870.141 100,0% 17.870.141 0 0 0 0
PVProračunski viri 17.870.141 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 17.870.141 0 0 0 0
Stran 267 od 269 v EUR
(3330) 3330-20-0017 Izpad v dijaških domovih 94. člen ZIUZEOP COVID-19 16.03.2020 31.05.2020 1.513.948 100,0% 1.513.948 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.513.948 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.513.948 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0018 Izpad SŠ zavodov 47. člen ZIUZEOP COVID-19 16.03.2020 31.12.2020 286.804 92,7% 286.804 0 0 0 0
PVProračunski viri 286.804 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 286.804 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0019 Izpad za OŠ in CŠOD 94. člen ZIUZEOP COVID-19 16.03.2020 31.12.2020 1.592.542 100,0% 1.592.542 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.592.542 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.592.542 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0023 Izpad študentski domovi 94. člen ZIUZEOP COVID -19 15.05.2020 30.06.2020 1.067.195 100,0% 1.067.195 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.067.195 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.067.195 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0026 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 16.03.2020 31.07.2020 4.310.056 97,0% 4.310.056 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.310.056 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.304.827 0 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 779 0 0 0 0
3333 Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport 4.450 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0027 Izpad plačil vrtcem - 77. člen  ZIUOOPE - COVID-19 01.06.2020 31.12.2020 2.415.846 99,9% 2.415.846 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.415.846 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.415.846 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0028 Izpad za ZŠRS Planica - 94. člen ZIUZEOP-COVID-19 13.03.2020 10.07.2020 366.719 100,0% 366.719 0 0 0 0
PVProračunski viri 366.719 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 366.719 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0029 Izpad VIZ posebne potrebe 94. čl. ZIUZEOP COVID-19 16.03.2020 31.12.2020 764.664 100,0% 764.664 0 0 0 0
PVProračunski viri 764.664 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 764.664 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0030 Storitve dijaški domovi 84. čl. ZIUOOPE COVID-19 01.06.2020 31.12.2020 514.707 139,9% 514.707 0 0 0 0
PVProračunski viri 514.707 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 514.707 0 0 0 0
(3911) 3911-20-0002 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID -19 16.03.2020 30.06.2020 550 100,0% 550 0 0 0 0
PVProračunski viri 550 0 0 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 550 0 0 0 0
(4411) 4411-20-0006 Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19 12.03.2020 31.07.2020 205.588 99,4% 205.588 0 0 0 0
PVProračunski viri 205.588 0 0 0 0
4411 Vrhovno državno tožilstvo RS 15.699 0 0 0 0
4416 Okrožno državno tožilstvo v Celju 22.451 0 0 0 0
4417 Okrožno državno tožilstvo v Kopru 16.742 0 0 0 0
4418 Okrožno državno tožilstvo v Kranju 7.866 0 0 0 0
4419 Okrožno državno tožilstvo v Ljubljani 55.722 0 0 0 0
4420 Okrožno državno tožilstvo v Mariboru 13.967 0 0 0 0
4421 Okrožno državno tožilstvo v Murski Soboti 9.586 0 0 0 0
4422 Okrožno državno tožilstvo v Novi Gorici 8.325 0 0 0 0
4423 Okrožno državno tožilstvo v Novem mestu 13.499 0 0 0 0
4424 Okrožno državno tožilstvo v Krškem 7.926 0 0 0 0
4425 Okrožno državno tožilstvo na Ptuju 7.637 0 0 0 0
4426 Okrožno državno tožilstvo v Slovenj Gradcu 7.503 0 0 0 0
4427 Državnotožilski svet 1.082 0 0 0 0
4428 Specializirano državno tožilstvo Republike Slovenije 17.581 0 0 0 0
(4514) 4514-20-0002 Dodatki po 71. členu  ZIUZEOP-COVID-19 13.03.2020 30.06.2020 7.710 99,9% 7.710 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.710 0 0 0 0
4514 Državno odvetništvo RS 7.710 0 0 0 0
24PLAČILA V EVROPSKO UNIJO 597.953.576 636.543.349 640.490.375 71.500.000 0
2401 Finančna stabilnost in pla čila sredstev v prora čun Evropske unije 597.953.576 636.543.349 640.490.375 71.500.000 0
240101 Plačilo prispevka v proračun EU 526.453.576 565.043.349 568.990.375 0 0
Ukrepi     526.453.576 565.043.349 568.990.375 0 0
(1611) 1611-11-0030 Plačilo prispevka v prora čun EU 01.01.2011 31.12.2022 5.466.266.940 76,5% 526.453.576 565.043.349 568.990.375 0 0
PVProračunski viri 526.453.576 565.043.349 568.990.375 0 0
1611 Ministrstvo za finance 526.453.576 565.043.349 568.990.375 0 0
240102 Posojila drž avam članicam ter skladom in drugim institucijam 
Evropske Unije71.500.000 71.500.000 71.500.000 71.500.000 0
Ukrepi     71.500.000 71.500.000 71.500.000 71.500.000 0
(1611) 1611-16-0005 Premostitveno posojilo skladu za r eševanje 01.01.2016 31.12.2023 286.000.000 0,0% 71.500.000 71.500.000 71.500.000 71.500.000 0
PVProračunski viri 71.500.000 71.500.000 71.500.000 71.500.000 0
1611 Ministrstvo za finance 71.500.000 71.500.000 71.500.000 71.500.000 0
Stran 268 od 269 v EUR
Ukrepi-Projekti / Viri financiranja Plan 2020 Plan 2021 Plan 2022 Plan 2023 Plan po 2023
Projekti 3.474.579.556 4.039.074.041 3.377.011.683 2.776.550.854 8.032.446.181
PVProračunski viri 2.233.863.539 2.906.266.475 2.490.371.553 1.992.549.260 5.771.445.259
OVOstali viri 1.240.716.017 1.132.807.565 886.640.130 784.001.594 2.261.000.923
REZ Proračunska rezerva 1.151.035 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 361.670.774 212.345.844 101.337.185 53.682.030 92.728.620
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 40.999.006 10.989.532 7.930.950 6.734.833 73.895.031
PPUO Občine 212.558.611 123.364.678 90.790.543 34.264.496 279.747.885
SOV Drugi sovlagatelji 624.336.592 786.107.511 686.581.451 689.320.236 1.814.629.387
Ukrepi 13.680.670.640 13.967.854.033 12.181.595.046 7.096.614.412 2.217.370.390
PVProračunski viri 13.605.695.446 13.877.322.787 12.120.312.246 7.069.481.009 2.157.227.672
OVOstali viri 74.975.194 90.531.246 61.282.801 27.133.404 60.142.718
REZ Proračunska rezerva 15.812.757 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 47.018.421 69.155.334 39.907.859 5.759.218 0
PPUO Občine 871.216 65.535 64.563 63.808 142.718
SOV Drugi sovlagatelji 11.272.799 21.310.378 21.310.378 21.310.378 32.000.000
v EUR
Proračunski viri / Bilance Plan 2020 Plan 2021 Plan 2022 Plan 2023 Plan po 2023
 SKUPAJ 15.839.558.986 16.783.589.262 14.610.683.799 9.062.030.268 7.928.672.931
ABilanca odhodkov 13.391.479.532 12.460.344.223 11.784.092.323 5.533.963.912 7.867.784.931
BRačun finančnih terjatev in naložb 401.244.673 591.508.437 568.575.657 141.867.000 60.888.000
CRačun financiranja 2.046.834.780 3.731.736.602 2.258.015.819 3.386.199.356 0
EP je eviden čni projekt
* Sprejeta vrednost je trenutno ocenjena vrednost, ki predstavlja vsoto vseh že realiziranih in še na črtovanih izdatkov do konca izvedbe projekta/ukrepa. Je enaka seštevku 
vrednosti vseh na črtovanih virov financiranja.
** Izhodiš čna vrednost je vrednost projekta, ki je bila ocenjena in potrjena z zadnjim investicijskim dokumentom. Ob odstopanju trenutno o cenjene vrednosti od izhodiš čne za ve č 
kot 20 %  je investitor dolžan novelirati investicijsko dokumentacijo in se ponovno odlo čiti o smiselnosti izvedbe.
*** Odstotek realizacije je delež že realiziranih izdatkov na dan izpisa glede na sprejeto vre dnost projekta/ukrepa.
Stran 269 od 269

       Tržaška cesta 21 , 1000 Ljubljana  T: 01 478 83 00  
 F: 01 478 83 31  
 E: gp.mju@gov.si  
 www.mju.gov.si  
 
 Številka:  842-2/2018/1 1 
Datum:  26. 9. 2018   
 
OCENA KIBERNETSKIH TVEGANJ  
Verzija 1.0  
 
 ORGAN  ODGOVORNA OSEBA  
PRIPRAVILO IN 
SPREJELO  Ministrstvo za javno 
upravo  Rudi Medved  
Minister  
  
Pripravil , uredil  in oblikoval:   
Marjan Kavčič, Ministrstvo za javno upravo, Direktorat za informacijsko družbo  
© 2018 Ministrstvo za javno upravo  
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  3/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Kazalo  
1. Uvod  ................................ ................................ ................................ ................................  5 
2. Opis metod in tehnik, upora bljenih pri izdelavi Ocene kibernetskih tveganj  ............  5 
3. Klasifikacija kibernetskih groženj  ................................ ................................ .................  6 
3.1. Škodljiva koda (Malware)  ................................ ................................ ................................ ..........  6 
3.2. Spletni napadi (Web Based Attacks)  ................................ ................................ .........................  7 
3.3. Napadi na spletne aplikacije (Web Application Attacks)  ................................ ...........................  8 
3.4. Zvabljanje (Phishing)  ................................ ................................ ................................ .................  9 
3.5. Nezaželena elektronska pošta (Spam)  ................................ ................................ ...................  10 
3.6. Onemogočanje storitve (Denial of Service)  ................................ ................................ .............  11 
3.7. Izsiljevalsko programje (Ransomware)  ................................ ................................ ...................  12 
3.8. Botneti  ................................ ................................ ................................ ................................ ...... 12 
3.9. Grožnje od znotraj (Insider Threat)  ................................ ................................ .........................  13 
3.10.  Fizična manipulacija/poškodba/kraja/izguba  (Physical manipulation/damage/ theft/loss)  ....... 13 
3.11.  Kršitve podatkov (Data Breaches)  ................................ ................................ ...........................  14 
3.12.  Kraja identitete (Identity Theft)  ................................ ................................ ................................  14 
3.13.  Odtekanje informacij (Information leakage)  ................................ ................................ .............  15 
3.14.  Kompleti za izkoriščanje (Exploit Kits)  ................................ ................................ .....................  15 
3.15.  Kibernetsko vohunjenje (Cyber -Espionage)  ................................ ................................ ............  16 
3.16.  Hibridne grožnje  ................................ ................................ ................................ ......................  17 
3.17.  Globalni trendi kibernetskih groženj  ................................ ................................ ........................  17 
4. Akterji kibernetskih groženj  ................................ ................................ ........................  18 
4.1. Kibernetski  kriminalci  ................................ ................................ ................................ ...............  18 
4.2. Osebe znotraj  ................................ ................................ ................................ ..........................  19 
4.3. Države  ................................ ................................ ................................ ................................ ..... 19 
4.4. Hektivisti  ................................ ................................ ................................ ................................ .. 20 
4.5. Kibernetski bojevniki  ................................ ................................ ................................ ................  20 
4.6. Kibernetski teroristi  ................................ ................................ ................................ ..................  20 
4.7. Script kiddies  ................................ ................................ ................................ ...........................  21 
4.8. Akterji kibernetskih groženj in glavne grožnje  ................................ ................................ .........  21 
5. Vektorji napada  ................................ ................................ ................................ ............  22 
5.1. Taksonomija vektorjev napada  ................................ ................................ ................................  23 
6. Kibernetska varnost v Sloveniji  ................................ ................................ ..................  24 
6.1. Pravna in organizacijska ureditev  ................................ ................................ ............................  24 
6.2. Stanje na področju kibernetskih groženj  ................................ ................................ .................  27 
7. Scenariji kibernetskih tveganj  ................................ ................................ .....................  29 
7.1. Scenarij tveganja 1: Napad na spletišča državne uprave  ................................ .......................  30 
7.2. Scenarij tveganja 2: Napad z izsiljevalskim programjem  ................................ ........................  32  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  4/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  7.3. Scenarij tveganja 3: Napad na kritično infrastrukturo v energetskem sektorju  .......................  33 
7.4. Verjetnost in zanesljivost scenarijev tveganja  ................................ ................................ .........  35 
7.5. Reprezentativni  scenarij tveganja ................................ ................................ ............................  36 
8. Analize tveganja  ................................ ................................ ................................ ...........  36 
8.1. Analiza tveganja - Scenarij tveganja 1: Napad na spletišča državne uprave  .........................  36 
8.2. Analiza tveganja - Scenarij tveganja 2: Napad z izsiljevalskim programjem  ..........................  38 
8.2.1  Vplivi na ljudi  ................................ ................................ ................................ .....................  42 
8.2.2  Gospodarski in okoljski vplivi in vplivi na kulturno dediščino  ................................ ............  42 
8.2.3  Politični in družbeni vplivi  ................................ ................................ ................................ .. 43 
8.3. Analiza tveganja - Scenarij tveganja 3: Napad n a kritično infrastrukturo  
v energetskem sektorju  ................................ ................................ ................................ ...........  43 
8.4. Verjetnost analiz tveganja  ................................ ................................ ................................ ....... 46 
8.5. Zanesljivost analiz tveganja  ................................ ................................ ................................ ..... 47 
8.6. Reprezentativna analiza tveganja  ................................ ................................ ...........................  47 
9. Ovrednotenje vplivov tveganja  ................................ ................................ ...................  47 
9.1 Merila za ovrednotenje vplivov tveganja in verjetnosti za realizacijo grožnje  .........................  47 
9.2 Primerjava rezultatov analiz tveganja za realizacijo grožnje z merili  
za ovrednotenje vplivov in verj etnosti za nesreče  ................................ ................................ ... 48 
9.2.1  Primerjava rezultatov analiz tveganja z merili za ovrednotenje  
vplivov tveganja na ljudi  ................................ ................................ ................................ .... 48 
9.2.2  Primerjava rezultatov analiz tveganja z merili za ovrednotenje gospodarskih  
in okoljskih vplivov tveganja in vplivov tveganja na ku lturno dediščino  ............................  49 
9.2.3  Primerjava rezultatov analiz tveganja z merili za ovrednotenje  
političnih in družbenih vplivov tveganja  ................................ ................................ .............  51 
9.2.4  Primerjava rezultatov analiz tveganja z merili za ovrednotenje  
verjetnosti za realizacijo grožnje  ................................ ................................ .......................  61 
9.3 Matrike kibernetskih tveganj  ................................ ................................ ................................ .... 61 
9.4 Notranja kategorizacija tveganja  ................................ ................................ .............................  69 
10. Povzetek ocene kibernetskih tveganj  ................................ ................................ .........  69 
11. Zaključek  ................................ ................................ ................................ ......................  81 
12. Razlaga po jmov, kratic in krajšav  ................................ ................................ ...............  82 
13. Viri ................................ ................................ ................................ ................................ . 83 
14. Priloge  ................................ ................................ ................................ ..........................  84 
 
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  5/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  1. Uvod  
Delovanje in celo sam obstoj sodobne družbe je neločljivo povezan z neprekinjenim in 
zanesljivim delovanjem informacijskih sistemov in omrežij. Vedno hitrejši razvoj informacijsko -
komunikacijskih tehnologij po eni strani prinaša koristi za moderno družbo, po drugi strani pa 
vpliva na pojav vedno novih in tehnološko vse bolj dovršenih kibernetskih groženj. Vse 
izrazitejši je trend uporabe informacijsko -komunikacijskih tehnologij za k riminalne dejavnosti, 
terorizem in politično, gospodarsko ter vojaško prevlado. Uresničitev katere izmed kibernetskih 
groženj v večjem obsegu lahko ogrozi normalno delovanje gospodarstva in družbe kot celote, 
v najhujšem primeru tudi življenja ljudi. Nedvo mno so prav kibernetska tveganja ena izmed 
najpomembnejših varnostnih tveganj v sodobnemu svetu, katerih obvladovanje je izjemnega 
pomena za zagotavljanje nacionalne varnosti države.  
Ocena kibernetskih tveganj je izdelana na podlagi Uredbe o izvajanju Skle pa o mehanizmu 
Unije na področju civilne zaščite (Uradni list RS, št. 62/14 , 13/17 ), ki je v slovensko zakonodajo 
prenesla vsebino točke a 6. člena Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta 
z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju  civilne zaščite (UL L št. 347, z dne 
20. 12. 2013, str. 924).  
Ocena kibernetskih tveganj spada med ocene tveganja za posamezne nesreče za celotno 
območje države oziroma za posamezna območja države, kot je določeno v 2. členu Uredbe o 
izvajanju Sklepa o me hanizmu Unije na področju civilne zaščite. Nosilec izdelave ocene je 
ministrstvo, pristojno za informacijsko družbo in elektronske komunikacije (trenutno Ministrstvo 
za javno upravo - MJU).  
Ocena kibernetskih tveganj je bila narejena z namenom, da se celov ito ugotovijo in opišejo 
pojav ne oblike kibernetskih tveganj in njihove značilnosti . Namen ocene je tudi, da se z 
analizami tveganja ugotovi, kakšne posledice in v kakšnem obsegu lahko pričakujemo ob 
uresničitvi izbranih oziroma pripravljenih scenarijev tv eganja.  
2. Opis metod  in tehnik, uporabljenih pri izdelavi Ocene kibernetskih tveganj  
Vsebinsko in metodološko Ocena  kibernetskih  tveganj  sledi določbam Uredbe o izvajanju 
Sklepa o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite.  
Pri izdelavi ocene  je bilo uporabljenih več raziskovalnih metod, in sicer deskriptivna metoda s 
proučevanje m področja  kibernetskih groženj, njihovih akterjev in vektorjev napada, 
zgodovinska metoda  s proučevanje m realiz iranih  kibernetskih groženj v preteklosti v Sloveniji 
in po svetu ter metoda analize  in sinteze  z aplikacijo  razpoložljivih podatkov na primerih 
različnih scenarijev tveganja.  
Pri izdelavi Ocene kibernetskih  tveganj so bili uporabljeni številni strokovni in poljudni viri.   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  6/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  3. Klasifikacija kibernetskih groženj  
Evropsk a agencij a za kibernetsko varnost ENISA  za razvrstitev kibernetskih groženj uporablja 
naslednjo klasifikacijo : 
1. škodljiva koda (Malware) , 
2. spletni napadi (Web Based Attacks) , 
3. napadi na spletne aplikacije (Web Application Attacks) , 
4. zvabljanje (Phishing ), 
5. nezaželena elektronska pošta (Spam) , 
6. onemogočanje storitve (Denial of Service) , 
7. izsiljevalsko programje  (Ransomware) , 
8. botneti,  
9. grožnje od znotraj (Insider Threat) , 
10. fizična manipulacija/poškodba/kraja/izguba (Physical manipulation/damage/  
theft/loss) , 
11. kršitve podatkov (Data Breaches) , 
12. kraja identitete (Identity Theft) , 
13. odtekanje informacij (Information leakage) , 
14. kompleti za izkoriščanje (Exploit Kits) , 
15. kibernetsko vohunjenje (Cyber -Espionage) . 
3.1. Škodljiva  koda (Malware)  
V letu 2017 so bili primeri  škodljiv e kode najpogostejša oblika kibernetskih groženj, ki se stalno 
razvija tako glede izpopolnjenosti kot raznolikosti. Tako je bilo po podatkih nekaterih 
ponudnikov protivirusne programske opreme odkrito več kot 4 milijonov vzorcev na dan1 ali 
več kot 700 milijonov vzorcev v prvem četrtletju leta 2017 , medtem2 ko je na črnem trgu na 
voljo na stotine za takojšnjo uporabo pripravljenih orodij, ki onemogočajo analizo škodljiv e 
kode. Čeprav se je na eni strani zmanjšalo število edinstvenih vzor cev škodljiv e kode za 
mobilne naprave, pa se je  po drugi strani  povečala njihova izpopolnjenost. V porastu so 
okužbe, ki ne zahtevajo odziva uporabnika (npr. klika na povezavo ali okuženo datoteko) ter 
okužbe, ki niso skrite v datotekah, kar še otežuje nji hovo odkrivanje. Za napade se vedno 
pogosteje uporabljajo orodja, ki so že nameščena na računalnikih (npr. ukazne lupine)  ali pa 
se skriptni ukazi poganjajo neposredno v delovnem spominu računalnika.  
Hiter razmah okužb z  izsiljevalskim  viruso ma WannaCry je  spodbudil napadalc e, da ponovno 
ovrednotijo uporabo računalniških črvov za hitro razširjanje okužb.  Za zakrivanje sledi pri 
operacijah kibernetskih sabotaž in kibernetskega vohun jenja se je pričela uporabljati 
nadgrajena generacija brisalcev,  iz istega ra zloga se je povečala uporaba skriptnih ukazov. 
                                                      
1 https://www.avira.com/en/threats -landscape,  dostop julij 2018  
2 https://www.mcafee.com/us/resources/repo rts/rp -quarterly -threats -jun-2017.pdf, dostop julij 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  7/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Napadalci za razširjanje škodljiv e kode uporabljajo kategorijo potencialno neželenih 
programov (npr. različni dodatki, specialni brskalniki, lažno oglaševanje). Pri naprednih 
napadih se izkoriščajo tudi pomanj kljivosti strojne in programske opreme , ko se lahko s 
posodobitvami nevede namešča tudi škodljiva  koda.  
WannaCry  (WannaCrypt) je izsiljevalski virus, ki je maja leta 2017 povzročil enega največjih 
kibernetskih napadov na  svetovnem spletu. Izkoristil je var nostne ranljivosti in pomanjkljivosti 
neposodobljenih Microsoftov ih operacijskih sistemov  Windows  XP, Vista, 7, 8  in 10 ter napadel 
računalnike, na katerih so nameščeni omenjeni  sistem i. Uporabnikom je zašifriral shranjene 
datoteke, za njihovo povračilo pa  je zahteval plačilo odkupnine. Na tak način je prizadel več 
kot 300.000 računalnikov . Poleg posamezni kov so bila med žrtvami tudi številna podjetja in 
organizacije.3 
Za doseganje čim boljšega uspeha napadalci izvajajo hibridne napade  z uporab o dveh ali več 
različnih načinov napada. Pri tem je prvi način namenjen pritegnitvi pozornosti in preusmeritvi 
vseh varnostnih mehanizmov nanj, medtem, ko drugi oziroma več drugih načinov dejansko 
služi za izpolnitev napadalčevega namena.  
Čeprav  različice  opera cijskega sistem a Windows tudi zaradi svoje razširjenosti še vedno 
prednjači jo po številu okužb, pa se je pričel povečevati tudi delež okužb v operacijskih sistemih 
MacOS in Linux.  
V svetovnem merilu je z 90 do 95  % uspešnih napadov zvabljanje (phishing ) prevladujoči 
vektor napada za razširjanje škodljiv e kode.  
Zvabljanje  (ang. phishing) je v računalništvu nezakoniti način zavajanja uporabnikov, 
namenjen pridobivanju tujih občutljivih osebnih podatkov (številk kreditnih kart ic, gesel, 
podatkov o računih itd .). Zvabljanje običajno poteka tako, da napadalec pod pretvezo uradne 
ustanove prepriča žrtev, da mu nujno posreduje te podatke. Prevare zvabljanja uporabniki 
običajno prejmejo z neželeno elektronsko pošto ali kot pojavna okna.4 
3.2. Spletni napadi (Web Based  Attacks)  
Spletni napadi zajemajo zlorabo spletnih brskalnikov skupaj z njihovimi dodatki in razširitvami, 
napade na spletišča skupaj s sistemi za upravljanje vsebin (Content Management Systems) 
ter zlorabe IT komponent spletnih storitev in spletnih a plikacij. Spletni napadi  so bili ena 
najpomembnejših kibernetskih groženj v letu 20175, tako pa bo glede na pomembnost spletn ih 
tehnologij in spletn ih komponent v digitalnem svetu  verjetno tudi v prihodnjih letih.  Spletni 
napadi so v kombinaciji z napadi s  škodljivo kodo  zelo priljubljeni za širjenje okužb in  nadzor 
                                                      
3  https://sl.wikipedia.org/wiki/WannaCry , dostop avgusta 2018  
4 https://sl.wikipedia.org/wiki/Lažno_predstavljanje, dostop avgusta 2018  
5 https://www.mcafee.com/us/resources/reports/rp -quarterly -threats -sept-2017.pdf,  dostop julij 2018  
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  8/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  žrtev . Pri tem razširjanje večine škodljiv e kode za področje bančništva6 temelji na spletnih 
napadih . Odkriti so bili hrošči v priljubljenih aplikacijah  za takojšnje sporočanje , ki napadalcu 
lahko omogočijo vdor v šifrirano sporočilo. Za širjenje škodljive kode se uporabljajo tudi java 
skript e, ker ne potrebujejo odziva s strani uporabnika. Pri tem za uporabnike veliko grožnjo 
predstavljajo ranljivosti v tako rekoč vseh spletnih brskalnikih. Vedn o več je napadov tipa 
napajališče , ko se škodljiva koda z okuženih spletišč prenese na računalnike v mimohodu , ne 
da bi uporabniki za to vedeli. Take napade je težko raziskati, ker so ciljno usmerjeni. Tako so 
npr. napadeni samo uporabniki s specifično verzijo določenega brskalnika ali operacijskega 
sistema, uporabljajo IP naslov ciljane organizacije oziroma so z določenega geografskega 
področja.  Število škodljivih spletnih naslovov, uporabljenih za globalno širjenje škodljive kode, 
ostaja visoko. Glede na poročila je bilo v drugem četrtletju leta 2017 takih naslovov več kot 33 
milijonov7 na strežnikih v ZDA (32  %), na Nizozemskem (20  %), v Franciji (11  %), na Finskem 
(10 %) in v Nemčiji (8  %).  
Število s pletni h napadov  se je v letu 2017 močno povečalo in se je  po številu odkritih primerov 
zelo približalo  napadom s  škodljiv o kodo . V letu 2017 je 48  % zaznanih groženj prišlo do 
brskalnikov prek obiskov in prenosov z okuženih spletišč. 58  % distribucije škodljive kode v 
proizvodnih okoljih poteka prek spletn ih prenosov8. Več kot polovica kibernetskih napadov 
sloni na spletnih tehnologijah.  
Kot vektorji napada se pri spletnih napadih uporabljajo ranljivosti v spletnih brskalnikih, prenosi 
v mimohodu , škodljivi spletni naslovi in napajališča.  
Napajališče  je str ategija računalniškega napada, v kateri je žrtev določena skupina 
(organizacija, industrija ali regija). V tem napadu napadalec ugane ali opazuje, katere spletne 
strani skupina pogosto uporablja , potem pa  okuži eno ali več od njih z zlonamerno programsko 
kodo. Samo ime izhaja iz narave, ko plenilci napadajo svoj plen blizu napajališč.9 
3.3. Napadi na spletne aplikacije (Web Application Attacks ) 
Napadi na spletne aplikacije  so usmerjeni proti spletnim aplikacijam, spletnim storitvam in 
mobilnim aplikacijam ter poskušajo zlorabiti njihove vmesnike. Čeprav se nekoliko prekrivajo 
s spletnimi napadi, se ti napadi izvajajo v okviru okolja spletne aplikacije in aplikacijskih 
vmesn ikov. Ta vrsta napadov je zelo priljubljena in verjetno bo tako tudi vnaprej, ker je večina 
spletnih aplikacij in spletnih storitev običajno izpostavljenih in javno dostopnih. Spletne 
aplikacije, ki so jih vzpostavile vladne in finančne organizacije, so priljubljen cilj napadov, 
čeprav je zaznati manjši upad v primerjavi s številom napadov na spletne aplikacije v letu 
201610. Napadi so usmerjeni v dobro znane sisteme  in take, ki temeljijo na odprtokodn ih 
                                                      
6 https://securelist.com/it -threat -evolution -q2-2017 -statistics/79432/,  dostop julij 2018  
7 https://securelist.com/it -threat -evolution -q2-2017 -statis tics/79432/, dostop julij 2018  
8 https://www.nttcomsecurity.com/us/gtic -2017 -q2-threat -intelligence -report/, dostop julij 2018  
9 https://en.wikipedia.org/wiki/Wateri ng_hole_attack, dostop avgusta  2018  
10 https://www.ptsecurity.com/upload/corporate/ww -en/analytics/WebApp -Attacks -2017 -eng.pdf, dostop julij 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  9/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  rešitvah , kot so npr. razširitve za sisteme za upravlj anje vsebin (CMS) Wordpress, Magento 
itd. Način i izkori ščanja  takih sistemov so vs e bolj učinkovit i in, ko je določena ranljivost 
posameznega sistema javno znana , so hitro razvita  in uporabljen a orodja za njihovo 
izkoriščanje . Napadi z vrivanjem (npr. SQL vrivanje) zasedajo prvo mesto, v velikem porastu 
so napadi z izkoriščanjem XSS-ranljivosti , ranljivosti sistemov CMS  pa so še vedno pomemben 
vir napadov.  Zadnji so za napadalce še posebej vabljivi, saj njihova množična uporaba 
omogoča napade na zelo veliko  spletišč. Veliko sistemov CMS je ranljivih zaradi uporabe 
ranljivih ali zastarelih razširitev.  
XSS-ranljivost  je vrsta ranljivosti, ki se običajno nahaja v spletnih aplikacijah in omogoča 
napadalcem, da na spletne strani vrinejo skripte, ki se izvedejo pri uporabnikih. Napadalci 
lahko uporab ijo skripte, da bi obšli kontrole dostopa, kot je npr. politika istega iz vora. Učinki 
XSS-ranljivosti se razlikujejo v razponu od malih nevšečnosti do občutnih varnostnih tveganj, 
odvisno od občutljivosti podat kov, ki jih obravnava ranljivo spletno mesto, in narave varnostnih 
ukrepov, ki jih izvaja lastnik spletnega mesta.11 
Priljubljena cilja napadalcev so spletišča vladnih organizacij in IKT podjetij.  Poročilo12 o 
spletnih napadih  iz leta 2017  poroča o povprečno 1,8 milijardah napadov dnevno, pri čemer je 
bilo odkriti h 6298 edinstvenih primerov, 69 % podjetij pa je zabeležilo hu de napade.  
3.4. Zvabljanje (Phishing ) 
Zvabljanje je zelo prodoren  napad, ker pri napadu na končne uporabnike prvenstveno 
uporablja socialni inženiring.  Zvabljanje  je pomemben vektor okužbe pri v seh vrstah 
kibernetskih groženj . Ker postaja vse bolj izpopoln jeno in usmerjeno , ga je  vedno težje odkri ti, 
za njegovo preprečevanje pa je potreben večplastni varnostni pristop, ki za podporo 
tradicionalnim varnostnim ukrepom uporablja tudi strojn o učenje . Napadi z zvabljanjem so se 
okrepili tako po številu kot izpop olnjenosti. Zvabljanje se v veliko primerih  uporablja kot prvi 
korak pri kibernetskih napad ih in je najbolj uspešen vektor okužbe pri kršitvah varnosti 
podatkov in varnostnih incidentih tako v cilj anih kot naključnih  primerih napada.  Zvabljanje , ki 
je povezano z večino kibernetskih groženj, kot so botneti, škodljiva koda , spletni napadi, 
kompleti za izkoriščanje , kibernetsko vohun jenje  itd., je na voljo tudi v obliki storitve, ki jo lahko 
najamejo spletni kriminalci.  
Socialni inženiring  (ang. social  engineering) je med prevaranti najpogosteje uporabljena 
tehnika v primerih zlorabe osebnih podatkov. Gre za tehniko, s katero napadalec od žrtve 
pridobi zaupne podatke in informacije s pomočjo zlorabe zaupanja. To je manipulacija, ki je v 
večini primerov psihološko pogojena, saj napadalec uporab lja različne psihološke tehnike kot 
so prigovarjanje, vzbujanje zaupanja, uporaba vpliva in podobno, ter z uporabo socialnih 
                                                      
11  https://en.wikipedia.org/wiki/Cross -site_scripting, dostop avgusta 2018  
12 https://www.fortinet.com/content/dam/fortinet/assets/threat -reports /Fortinet -Threat -Report -Q2-2017.pdf,  
dostop julij 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  10/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  veščin in zlorabo zaupanja pridobi od žrtve zaupne informacije. Temeljni cilj te t ehnike j e 
pridobitev podatka , ki se ne pojavlja samo v digitalni obliki, temveč tudi kot pisano besedilo, 
slika, ustni podatek ali informacija. Pridobljene podatke  lahko napadalec uporabi za 
pridobivanje premoženjske koristi, redkeje pa se lahko zgodi, da jih upor abi tudi v druge 
namene kot so izsiljevanje, grožnje, šika niranje itd.13 
Napadi z zvabljanjem so bili prvotno del obsežnih neciljanih kampanj neželene elektronske 
pošte . Njihov cilj je bil, da bi dovolj  veliko število računalnikov okužili in na ta način od 
uporabnikov pridobili zaupne podatke. V novejšem času je cilj še vedno isti, vendar so postali 
napadi z zvabljanjem bolj ciljno usmerjeni in izpopolnjeni14. Izraz „ Spear -phishing“ označuje 
napad na določenega posameznika ali skupino ljudi.  Primer so napadi na vodstveni kader v 
organizacijah z namenom kraje denarja in kibernetskega vohunjenja. Neželena elektronska 
pošta in zvabljanje sta povezani kibernetski grožnji,  medtem , ko se botneti15 običajno 
uporabljajo za njuno  dostavo.  Po navedbah podjetja Kaspersky lab16 je prišlo do povečanja 
ciljnih napadov, pri katerih je bila elektronska pošta predstavljena kot poslovna 
korespondenca.  Napadalci pri svojih napadih uporabijo podatke resničnih organizacij in na ta 
način pridobijo zaupne podatke nasprotne strani (npr.  pri medsebojnem komuniciranju  
organizacij in podjetij). Takšni ciljni napadi so običajno namenjeni  pridobivanju finančnih 
koristi, bodisi z dostavo izsiljevalskega programja , ki zahteva  odkupnino  za dešifrira nje 
podatkov, dostavo vohunskega programja za k rajo finančnih informacij itd. Uspeh napadov z 
zvabljanjem pogosto temelji na občutku nujnosti, ki ga napad alci vzbudijo pri svojih žrtvah. 
Tako npr. zahtevajo odziv v kratkem časovnem obdobju, kar pri uporabnikih sproži hiter in 
nepremišljen odziv, zaradi  kater ega napadalci pridejo do želenih zaupnih informacij.  
3.5. Nezaželena elektronska  pošta (Spam)  
Neželena elektronska pošta , ki je ena od najbolj razširjenih in trajnih kibernetskih groženj že 
vse od  začetk ov interneta , je bila ter še vedno je glavno s redstvo za dostavo zlonamerne 
programske opreme  s pomočjo njenih prilog ter povezav do okuženih spletišč. Neželena 
elektronska pošta v svetovnem merilu predstavlja  večino elektronske pošte . Večina 
elektronskih sporočil skuša oglaševati proizvode  s področ ja zdravja in različne načine za 
spoznavanje  ljudi, razpošiljajo pa jih predvsem omrežja botnet ov. 
Čeprav je količina neželene elektronske pošte od leta 2016  nekoliko upadl a, pa se je izboljšala 
zmožnost preslepitve filtrov za njeno zatiranje. Po poročilih Spamhaus17 do 80  % neželene 
elektronske pošte ustvari skupina okrog sto znanih stalnih kriminalnih združb.  
                                                      
13  https://sl.wikipedia.org/wiki/Socialni_inženiring, dostop avgusta 2018  
14 https://www.eff.org/deeplinks/2017/09/phish -future,  dostop  julij 2018  
15 https://thehackernews.com/2017/10/peter -levashov -kelihos.html,  dostop julij 2018  
16 https://securelist.com/spam -and-phishing -in-q2-2017/81537/,  dostop julij 2018  
17  https://www.spamhaus.org/statistics/spammers/,  dostop julij 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  11/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Napadalci so za doseganje svojih ciljev v sporočilih pričeli uporabljati imena resničnih  podjetij 
in ljudi. Nov razvoj neželen e elektronsk e pošte se je pričel  s prehodom z elektronsk ih sporočil  
na druž bena omrežja . Na ta način so se napadalci izognili filtrom neželene elektronske pošte 
na poštnih strežnikih in še povečali svoj doseg.  
V četrtem četrtletju leta 2017 je bil povprečen dnevni obseg neželene  elektronske pošte 
približno 454 milijard, kar predstavlja  približno 85  % obsega vse elektronske pošte  dnevno18. 
Statistični podatki o neželeni elektronski pošti kažejo, da 88  % vse neželene pošte pošilja jo 
botneti, 91  % sporočil  vsebuje kakšno obliko povez ave, 66 % neželene elektronske pošte pa 
je povezanih s farmacevtskimi izdelki19. 
3.6. Onemogočanje storitve (Denial of Service ) 
Napadi z onemogočanj em storitv e (DoS) in še zlasti distribuirani  napadi z onemogočanj em 
storitv e (DDoS) so še naprej pomembna grožnja za skoraj vsa podjetja  in organizacije, ki so 
prisotna na spletu . IoT botnet Mirai je bil v zadnjem četrtletju leta 2017 odgovoren za največje 
DDoS napade v zgodovini s pasovno širino več kot 1Tbps. S tem so bila  potrjena opozorila 
strokovnjakov o vplivu nepravilno zavarovan ih naprav interneta stvari (IoT) na delovanje  
interneta.   
Napovedi za v prihodnje20 predvidevajo povečanje napadov s stalnim onemogočenjem storitve 
(Permanent Denial of Service  - PDoS) za podatkovne c entre in naprave internet a stvari, 
povečan pomen in izpopolnjenost  napadov telefonskega onemogočanja storitve  (Telephony 
Denial of Service  - TDoS) ter povečanje segmentiranih (in celo osebnih) napadov 
onemogočanja  storitv e v kombinaciji s kibernetskim izsi ljevanjem (Ranso m-DoS), pri čemer 
so možni cilj zdravstveni sistemi.  Izbruha izsiljevalskih virusov  WannaCry in Petya sta primer a 
povezave izsiljevalskih virusov in napadov z onemogočanjem storitve . 
Število napadov DDoS  narašča. Glede na raziskave21 se je s takim napadom leta 2017 srečala 
več kot tretjina (33  %) organizacij. Leta 2016 je bilo takih organizacij le 17 %, kar kaže na zelo 
hiter razvoj na področju kibernetskih groženj, to pa  pomeni, da so vsa podjetja, ne glede na 
velikost, ogrožena zara di tovrstnih napad ov. Napadalci so pričeli uporabljati impulzne napade 
z onemogočanjem, ki v nasprotju s trajnim onemogočanjem enega cilja delujejo s kratkimi 
impulzi za onemogočanje več ciljev hkrati. Pojavila se je možnost najema storit ev napada z 
onemog očanjem (DDoS as a Service ), cene takih storitev pa se znižujejo . Napadi DDoS se 
včasih uporabljajo  za zakrivanje drugih vrst napadov, npr. okužb  s škodljivo kodo  (50 %), 
odtekanja ali kraje podatkov  (49 %), vdor ov v omrežje (42  %) ali finančn e kraje (26 %). 
                                                      
18  https://www.talosintelligence.com/reputation_center/email_rep#global -volume, . dostop julij 2018  
19  https ://antispamengine.com/spam -statistics/,  dostop julij 2018  
20 https://security.radware.com/ddos -experts -insider/ddos -practices -guidel ines/cyber -security -predictions -2017/,  
dostop julij 2018  
21 https://usa.kaspersky.com/about/press -releases/ 2017_kaspersky -lab-research -shows -ddos -devastation -on- 
organizacije,  dostop julij 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  12/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  3.7. Izsiljevalsk o programje  (Ransomware ) 
V zadnjih letih  je izsiljevalsk o programje  vidna  grožnja.  Njihova dobičkonosnost je visoka  in še 
naprej ras te. Za razliko od tradicionalnega zlonamern ega program ja, kot so bančni  trojanci , 
vohunsk a programsk a oprem a in snemalniki vnosov na tipkovnici, ki zahteva več korakov 
preden napadalci  dosežejo svoje cilje , se da z izsiljevalskim  programje m hitro priti do 
premoženjske koristi. Z najemanjem izsiljevalskih storitev (Ransomware as a Service – RaaS) 
se jih la hko poslužujejo tudi manj vešči napadalci. Napadalci so se usmerili na ciljane napade 
na podjetja, medtem, ko imajo masovni napadi na navadne uporabnike manjši pomen. V 
svetovnem merilu so predvsem izpostavljene finančne organizacije. Višine odkupnin se vi šajo.  
Ocena skupnega zneska plačanih odkupnin v letu 2017 presega pet milijard dolarjev. Ta trend 
je zaskrbljujoč, saj napadalci izvajajo napade na nove in potencialno bolj dobičkonosne cilje.  
Izbruha izsiljevalskih virusov WannaCry in Notpet ya sta pokazal a skrb zbujajoč  uničevalni 
potencial takih groženj.  
Trend pri izsiljevalsk em programj u gre v smeri vedno večje zahtevnosti. Ogrožene so naprave 
in operacijski sistemi vseh vrst. Povečuje se število izsiljevalskih virusov za mobilne naprave, 
prav tako so  ogrožene medicinske naprave, pri katerih se je kot vektor napada udomačil izraz 
Medical Device Hijack – MADJACK.  
V letu 201722 je v 60 % primerih škodljiva koda vsebovala izsiljevalske viruse. 15  % ali več 
podjetij v glavnih desetih industrijskih sektorjih je bilo napadenih z izsiljevalskim programje m. 
Višina povprečne odkupnine  se je povišala na 1077 dolarjev. Pri tem kljub plačilu odkupnine 
20 % podjetij nikoli ni prišlo do svojih podatkov. Kar 72 % okuženih podjetij ni imelo dostopa 
do svojih podatkov dva  ali več dni.  
3.8. Botneti  
Zaradi izredne rasti števila naprav interneta stvari  (IoT) , je to področje z vidika varnosti postal o 
resna grožnja. Velik delež naprav je ranljivih, kar je pokazal obsežen DDoS napad , izveden z 
botnetom Mirai. IoT botneti so postali del izsiljevalskih računalniških črvov. Kriminalci napadajo 
navidezne strežnike (Virtual Machines) v računalniških oblakih, tako pridobijo nadzor nad njimi 
ter jih uporabijo za nadaljnje botnet napade.  Botneti se uporabljajo pri lažnem oglaševanju, ko 
napadalci uporabijo omrežja botnetov za kreiranje lažnih računov priljubljenih spletnih strani z 
namenom napada na uporabnike, ki želijo plačati za oglaševanje.  
Kriminalci uporabljajo javno objavljeno kodo zna nih botnetov (npr. Mirai) za kreiranje novih 
botnetov, ki jih potem uspešno uporabi jo za pridobitev nadzora nad raz novrstnimi napravami 
IoT ali drugimi pametnimi napravami.  
Največji botneti do sedaj so bili Bredolab , Mariposa , Conficker in Marina Botnet23. 
                                                      
22  https://blog.barkly.com/ransomware -statistics -2017,  dostop julij 2018  
23 https://themerkle.com/top -4-largest -botnets -to-date/,  dostop jul ij 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  13/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  3.9. Grožnje od znotraj (Insider Threat ) 
Grožnje od znotraj so opredeljene kot grožnje , ko oseba  znotraj organizacije vede ali nevede 
uporabi svoj dostop (npr. do zaupnih informacij) z namenom, da bi škodila organizaciji.  
Grožnje od znotraj že dalj časa predstavljajo veliko tveganje za vlade in organizacije  po vsem 
svetu Kot take so pomembne , saj j ih večin a organizacij težko razlik uje od  nenevarni h 
dejavnosti.  Tudi napredni zuna nji nasprotniki želijo zlorabi ti osebe z dostopom do notranjih 
informacij , da bi ogrozili organizacijo.  Grožnje od znotraj so lahko namerne  ali nenamern e, 
slednje so tudi najpogostejša  oblika notranjih zlorab (npr. v primeru  zvabljanj a). Glede na to, 
da organizacije namenjajo večjo pozornost stabiln osti, varnosti in odpornosti svojih sistem ov 
na zunanje vplive, so  napadalci osebe z dostopom do notranjih informacij prepozna li kot 
morebiten dober vektor napada.  Obravnavanje groženj  od znotraj  zato zahteva kombinacijo 
različnih tehnik in ukrepov za odkrivanje groženj in blažitev  njihovih posledic , ki posegajo na 
tehničn o, sociološk o in soci ološko -tehničn o področj e. 
Grožnje od znotraj naraščajo. Pri te m so izgube, nastale zaradi njih, povečini neznanka. Ker 
organizacije groženj od znotraj  ne morejo finančno ovrednotiti  tudi niso njih ova prioriteta, k ljub 
temu, da vzbujajo skrb.  Največja grožnja organizacijam so osebe z velikimi pooblastili24, npr. 
vodilni delavci z dostop om do občutljivih informacij (60 %), sledijo jim pogodbeni izvajalci in 
svetovalci (57 %) ter redno zaposleni (51  %). V 60 % primerih zaposleni zadržijo podatke v 
upanju, da se bodo z njimi okoristili v prihodnosti, včasih pa jih posredujejo novemu delodajalcu 
ali pa jih uporabijo pri zagonu konkurenčnega podjetja (15 %)25. Še posebej je na udaru 
zdravstveni sektor, za  katerega se ocenjuje, da je v več kot 59 % primerih zlorab zapisov o 
pacientih šlo za dejavnost zaposlenih znotraj organizacij26. 
Odkrivanje groženj od znotraj je za odkrivanjem naprednih in neznanih groženj ter za 
pomanjkanjem varnostnih inženirjev tretji  največji izziv za organizacije.  
3.10. Fizična manipulacija/poškodba/kraja/izguba (Physical manipulation/damage/  
theft/loss)  
Čeprav je ni vedno mogoče šteti med kibernetske grožnje, ima fizična manipulacija/poškodba/  
kraja/  izguba še vedno  resne posledice za vse vrste digitalnih sredstev.  Fizična izguba in kraja , 
ki so jo v zadnjem času nadomestili hekerski napadi in škodljiva koda, sta bila včasih 
najpomembnejša vzroka za kršitev podatkov  in kot taki ostajata pomembni  tudi sedaj27. Glede 
na povečano število naprav IoT in mobilnih naprav ter povečanje  obsega  storitev v oblaku, bo 
                                                      
24 http://haystax.com/wp -content/uploads/2017/03/Insider_Threat_Report_2017_Haystax_FINAL.pdf,  dostop julij 
2018  
25 http://www.verizonenterprise.com/verizon -insights -lab/dbir/2017/,  dostop julij 2018  
26 https://post -healthcare.com/31 -health -data-breaches -disclosed -in-january -as-hhs-fines -for-late-reporting - 
d72c533034fa,  dostop julij 2018  
27 http://www.verizonenterprise.com/verizon -insights -lab/dbir/2017/,  dostop julij 2018  
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  14/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  fizično varovanje vedno pomembnejše ter hkrati eden od izzivov na področju kibernetske 
varnosti.  
Fizični napadi prav tako predstavljajo veliko tveganje za k ritično  infrastruktur o28. Fizična 
nevarnost je trajna in j i bo treba  posvetiti več pozornosti tako s strani uporabniko v kot podjet ij, 
še zlasti , ker lahko ukrepi za njeno preprečevanje preseže jo učinkovitost vseh drugih 
varnostnih ukrepov.  
3.11. Kršitve pod atkov (Data Breaches ) 
Kršitve podatkov so posledica uspešn ih incidentov , ki so privedli do izgube podatkov . Sama 
zase ni kibernetska grožnja, ampak je skupni izraz za uspešno izvedene kibernetske grožnje. 
Zato je izogibanje kršitvam podatkov povezano z izv ajanjem obrambe, ki zajema celotno 
področje kibernetskih groženj.  
V letu 2017 je pripravljenost na primer kršitev podatkov postala ključni cilj za večino podjetij . 
Obramba pred kršitvami podatkov mora upoštevati tako že znane kot tudi nove grožnje in 
pripraviti ustrezne načrte za odzivanje29. 
Do veliko kršitev podatkov pri haja zaradi šibkih, ukradenih in zlorabljenih gesel. Pojavlja se 
prehod od vohunjenja do kibernetskih napadov , sponzoriranih s strani posameznih držav . 
Ocenjuje se, da bo v ečina  organizacij, na kater e bodo usmerjeni novi, zahtevnejši  napadi, iz 
zdravstven ega sektor ja. Spletni kriminalci  bodo  še naprej prodajali uporabniške poverilnice na 
temnem spletu.  Zaradi ponovne uporabe gesel bodo podjetja izpostavljena tveganju, da 
postanej o cilj vdorov v njihove sisteme . 
V letu 2017 se je število potrjenih uspešnih napadov povečalo za 25 %30, pri tem pa je bilo več 
kot 35 % ciljev v sektorju zdravstva in zdravstvene oskrbe31.  
3.12. Kraja identitete (Identity Theft)  
Kraja identitete je kibern etska grožnja, katere cilj je pridobiti zaupne informacije, ki se 
uporabljajo za identifikacijo osebe ali celo računalniškega sistema.  Take zaupne informacije 
so lahko  prepoznavn a imena, naslov i, kontaktn i podatk i, poverilnice, finančn i podatki , 
zdravstven i podatki , dnevnik i itd. Te informacije  se lahko  zlorabijo  z namenom  izdajanja za  
oseb o, ki ji  dejansko pripada identitet a. Kraja identitete je poseben primer kršitve podatkov.  Je 
                                                      
28 https://www.un.org/sc/ctc/wp -content/uploads/2017/03/CTED -Trends -Report -8-March -2017 -Final.pdf,  
29 https://www.cio.com/article/31 55724/security/5 -data-breach -predictions -for-2017.html, dostop julij 2018  
30 https://www.riskbasedsecurity.com/2017/07/over -2200 -data-breaches -disclosed -so-far-in-2017 -exposing -over, 
31 https://revisionlegal.com/data -breach/2017 -security -breaches/, dostop julij 2018  
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  15/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  rezultat uspešnih napadov, povezanih z  drugimi kibernetskimi grožnjami, ki so usmerjeni v 
pridobitev podatk ov o identiteti.  Kriminalci pridobi jo take podatke na različne načine , npr. s 
hekerskimi napadi, z nakupom na temn em splet u, na družbenih omrežjih , s socialni m 
inženiring om itd. Vedno več odkritih kraj identitete kaže na res nost grožnje. Poročila32 kažejo, 
da se število poskus ov zlorab e identitete vsako leto povečujejo in je v letu 2017 doseglo  visoko 
raven.  Zaradi pogostih obsežnih kršitev podatkov v kombinaciji z nizkimi cenami informacij o 
identiteti na črnem trgu je kraja identitete  enostavna in cenovno dostopna tudi za tehnološko 
slabše opremljene kriminalce . Tako npr. podatki  o kreditnih karticah stanejo od 10 do 20 
dolarjev, drugi podrobni osebni podatki pa so na voljo že za 10 dolarjev33. Pri tem veliko ljudi 
podcenjuje splošn o tveganj e povezano s  krajo identitete in posledično osebno  izpostavlje -
nostjo34.  
3.13. Odtekanje informacij (Information leakage ) 
Ena glavnih groženj na področju kibernetsk e varnost i v letu 2017 so bila odtekanja informacij  
različn ih vrst, od osebnih podatkov, ki jih zbirajo internet ni velikani in spletne storitve, do 
poslovn ih  podatk ov iz podjetij35. Kriminalci napadajo tisto, kar je najdragocenejše za 
organizacije. Zato bi morale organizacije opredelit i zanje najpomembnejše sisteme in podatke  
ter jih temu ustrezno  zaščititi in nadzorovati. Pri tem so pri odtekanju informacij še vedno 
najpomembnejši dejavnik  zaposleni v organizacijah . Do odtekanja informacij lahko tako pride 
tudi nenamerno npr. z napačno naslovljeno elektronsko pošto, pošiljanj em zaupnih informacij 
po nezavarovanih kanalih ali z izgubljenimi napravami. Veliko tveganje lahko predstavljajo tudi 
administratorji informacijskih sistemov s popolnim dostopom do infrastrukture organizacij, kjer 
lahko  že njihova  manjš a napak a nehote povz roči katastrof o. Do odtekanja informacij v velikem 
obsegu prav tako lahko pride zaradi napak v programski kodi mobilnih aplikacij, ki se množično 
uporabljajo.  
Incidenti , povezani z o dtekanje m informacij , so vedno pogost ejši, večji po obseg u in vedno bolj 
izpopolnjeni36.  
3.14. Kompleti za izkoriščanje ( Exploit  Kits)  
Kompleti za izkoriščanje vključuje jo zbirko že pripravljenih  kompletov , ki so običajno 
nameščeni  na okuženih spletiščih ali pa se uporabljajo v kampanjah razširjanja škodljive kode. 
                                                      
32 https://www.cifas.org.uk/newsroom/identity -fraud -soars -to-new-levels,  dostop julij 2018  
33 https://www.secureworks.com/resources/rp -2017 -state -of-cybercrime, . dostop julij 2018  
34 https://www.experian.com/blogs/ask -experian/survey -findings -are-consumers -making -it-easier -for-identity - 
theves/? PC = prt_expri_0 & cc = prt_0817_itpraziskava,  dostop julij 2018  
35 https://www.bloomberg.com/news/articles/2016 -12-21/data -leaks -from-social -networks -threat -in-2017 - 
kasperky, dostop julij 2018  
36 http://thelibrary.solutions/library/newsletters/2017 -cyber -attack -trends%20Mid -Year%20Report%20 ( EN).pdf,  
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  16/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Z uporabo komplet ov za izkoriščanje je mogoče  prepozna ti ranljivosti  v spletnih  brskalnik ih ali 
spletni h aplikacij ah in jih samodejno izkoristiti.  Njihova tarča so pogosto dodatk i za brskalnike,  
kot sta Java in Adobe Flash.  Čeprav se število kompletov za izkoriščanje zmanjšuje, pa še 
vedno predstavljajo grožnjo za nezaščitena in nenadgrajena informacijska okolja. V letu 2017 
so bili uporabljeni za okužbo svojih ciljev v nekaterih najpomembnejših kampanjah razširjanja 
škodljive kode. Ker so kompleti za izkoriščanje zane sljivo orodje za dostavo škodljive kode, so 
pomemben vektor okužbe v primerih napadov z iz siljevalskim programjem . Na temnem spletu 
so nekateri na voljo za dnevni, tedenski ali mesečni najem37. Kompleti za izkoriščanje se v 
zadnjem času vse bolj uporabljajo  v povezavi s socialnim inženiringom, njihova primarna 
metoda okužbe pa je skrita namestitev na računalnik  v mimohodu , ko uporabnik brska po 
spletu . 
3.15. Kibernetsko vohunjenje (Cyber -Espionage ) 
Globalna podjetja in organizacije so kibernetsko vohunjenje prepoznala kot eno najresnejših 
groženj v letu 2017, kar je verjetno tudi posledica večjega medijskega pokritja tega področja. 
Strokovnjaki s področja kibernetske varnosti v prihodnosti pričakujej o porast kibernetskega 
vohunjenja zaradi geopolitičnih razlogov, ekonomskih sankcij in tudi zaradi strateških ciljev 
posameznih držav. Akterji na področju kibernetskega vohunjenja, med katerimi je tako 
organiziran kriminal kot tudi države, razvijajo nove t ehnike in orodja za krajo intelektualne 
lastnine in skrivnosti. Kibernetsko vohunjenje  spada med napredne trajne  grožnje.  
Napredna trajna grožnja  (ang. Advanced Persistent Threat  - APT) je izraz, ki se uporablja za 
niz prikritih in kompleksnih hekerskih  procesov, katerih namen je napad na točno določeno 
informacijsko infrastrukturo. Napadi  so usmerjeni tako proti zasebnim organizacijam kot tudi 
proti vladnim organizacijam, zaradi poslovnih in političnih razlogov. Napadalci želijo čim dlje 
ostati prikriti v omrežju žrtve. Beseda »napredna« označuje izpopolnjeno tehniko uporabe 
zlonamerne pro gramske kode, ki izkorišča ranljivosti sistemov. Beseda »trajna« označuje da 
zunanji nadzorni sistem nenehno spremlja in pridobiva podatke od žrtve napada. Beseda 
»grožnja« pa predstavlja vključenost človeka v vodenje napada.  
Izraz napredna trajna grožnja se običajno nanaša na skupino, kot je vlada, ki ima zmogljivost 
in cilj določen subjekt napadati učinkovito in trajno. Izraz se običajno uporablja za sklicevanje 
na kibernetske grožnje , zlasti kibernetsko vohunjenje s pomočjo različnih obveščevalnih tehnik 
za dostop do občutljivih podatkov, vendar enako velja tudi za druge grožnje, kot je 
tradicionalno vohunjenje ali napadi.38 
Kibernetsk o vohunjenj e, ki lahko zasle duje n amen podtalnega delovanja npr. v obdobju pred 
in med volitvami , je v zadnjem času postalo zelo pomembno in predstavljajo novo obliko 
                                                      
37 http://securityaffairs.co/wordpress/62021/malware/disdain -exploit -kit.html, . dostop julij 2018  
38  https://sl.wikipedia.org/wiki/Napredna_trajna_grožnja, dostop avgusta 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  17/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  odmevnih cilj anih napadov.  Zasebne organizacije, ki izvajajo občutljive dejavnosti ali podpirajo 
vladne sisteme, so enako verjetn e tarče napad a kot javne institucije.  
Ena od najpogosteje uporabljanih taktik v tej kategoriji je »zanikanje  in prevara « z uporab o 
lažne identitete za prikrivanje  sledi. Pri tem države uporab ljajo sredstva za anonimiziranje  
napadov , zato je določitev dejanskega izvora napada zelo težko.  Značilnost državno 
sponzoriranih hekerjev je njihova predanost in po potrebi velika količina porabljen ega časa za 
dosego določenega cilja .  
3.16. Hibridne grožnje  
Hibridne grožnje same po sebi ne spadajo med k ibernetske grožnje, a so slednje zelo pogosto 
njihov del skupaj z ostalimi grožnjami . Hibridne grožnje  predstavljajo medsebojno povezano, 
kompleksno in nepredvidljivo visoko integrirano uporabo prikrite ali odkrite kombinacije 
tradicionalnih in neregularni h vojaških kot tudi nevojaških sredstev  (npr. ekonomskih, 
političnih, propagandnih, kriminalnih ...). Enotna definicija hibridnih groženj sicer ne obstaja, 
vendar pa izraz hibridno v prvi vrsti pomeni predvsem kompleksno kombinacijo groženj . 
3.17. Globalni trendi kibernetskih groženj  
V letu 2017  so imeli v svetovnem merilu naraščajoč trend spletni napadi, napadi na spletne 
aplikacije, zvabljanje, nezaželena elektronska pošta , onemogočanje storitve , izsiljevalsk o 
programje , botneti , kršitve podatkov, kraje  identitete , odtekanje informacij  in kibernetsko 
vohunjenje . 
Škodljiva koda , grožnje od znotraj  in fizična manipulacija/poškodba/kraja/izguba  so imeli v letu 
2017 stabilen trend, medtem, ko je bil trend komplet ov za izkoriščanje  padajoč.  
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  18/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Preglednica 1: Prikaz globalnih trendov pri posameznih kibernetskih grožnjah v letu 2017  
Vir: ENISA, 2018 
Kibernetska grožnja  Globalni trend v letu 2017  
Škodljiva koda   
Spletni napadi   
Napadi na spletne aplikacije   
Zvabljanje   
Nezaželena elektronska pošta   
Onemogočanje storitve   
Izsiljevalsk o programje   
Botneti   
Grožnje od znotraj   
Fizična manipulacija/ poškodba/kraja/izguba   
Kršitve podatkov   
Kraja identitete   
Odtekanje informacij   
Kompleti za izkoriščanje   
Kibernetsko vohunjenje   
4. Akterji kibernetskih groženj  
Razvoj na področju akterjev kibernetskih groženj je napredoval podobno kot je napredoval 
razvoj samih kibernetskih groženj. Opazno je povečanje kompleksnosti, izpopolnjenost i in 
napredk a v razvoju zmogljivosti pri večini skupin akterjev. Zaradi uporabe lažnih identitet in 
prikritega delovanja je vedno težje prepoznati posamezne akterje kibernetskih groženj. 
Uporabniki prav tako vedno težje ločijo med dobrimi in slabimi akterji, kar vodi k zmanjševanju 
zaupanja ne samo do komercialnih ponudnikov storitev, ampak celo do institucionalnih 
akterjev v kibernetskem prostoru.  
4.1. Kibernetski  kriminalci  
V letu 2017 so bili kibernetski kriminalci še vedno najdejavnejša skupina akterjev kibernetski h 
groženj , saj so bili odgovorni za najmanj dve tretjini evidentiranih incidentov39. Usmerili so se 
                                                      
39  http://www.hackmageddon.com/,  dostop julij 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  19/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  v monetizacijo svojih aktivnosti, saj so se osredotočili na o zko usmerjen e napad e z 
izsiljevalskim programjem na žrtve  z visokim  potencialom za plačilo odkup nin. Namesto 
obsežnih  napadov na velike skupine uporabnikov s škodljivimi orodji nizke zahtevnosti, so se 
usmerili na potencialno visoko donosne cilje, k aterim  so prilagodili svoje napade. Posledično 
to pomeni, da so se žrtve njihovih napadov skoncentriral e v poslovnem sektorju.  
Kljub naraščajočemu trendu izsiljevalskega programja v letu 2017 , so kibernetski kriminalci  
uporabljali tudi bolj „tradicionaln e“ oblike goljufi j. Pomemben vir dohodka  kibernetski h 
kriminal cev je povezan  s storitv ami, ki se prodajajo pod nazivom »Crime as a Service« in ki 
temeljijo na kršitvah podatk ov.Trajno povečanje števila kršitev podatkov je jasen pokazatelj  
velikega interesa kriminalcev za okoriščanje z ukradenimi podatki. S tem v zvezi se je 
domnevno povečala t udi intenzivnost sodelovanj a med kibernetskimi kriminal ci in 
kibernetskimi  vohuni40. 
4.2. Osebe znotraj  
Grožnj e od znotraj in z njimi povezan akter osebe znotraj so prepoznani kot pomemben 
dejavnik  na področju kibernetskih groženj . Tako kot kibernetski krim inalci tudi osebe znotraj 
zasledujejo predvsem finančno pridobitne cilje s tem, da neposredno in/ali posredno prodajajo 
svoje storitve na črnem trgu. Akterjem kibernetskih groženj osebe znotraj, tako namernim kot 
nenamernim, pripada levji delež incidentov v finančnem (58 %) in zdravstvenem (71 %) 
sektorju41. V primeru oseb  znotraj, ki so nenamerni akterji , običajno gre za zlorabo  njihovih 
dostopov ali okuž be njihovih  računalnikov, ki so dejansko pod nadzorom drugih akterjev 
groženj.  Vzrok, da lahko pride do tega, so lahko dolga  neprekinjena  obdobja, ko so uporabniki 
prijavljeni v svoje račune, pošiljanje podatkov iz službenih na zasebne račune, shranjevanje 
podatkov na nosilce izven organizacije in dostopnost (npr. zaradi nepazljivosti ) njihovih  gesel.  
4.3. Države  
Z deležem več kot 20 % priglašenih incidentov so bile države tretja največja skupina akterjev 
kibernetskih groženj v letu 2017 . Glede na napredne zmogljivosti te skupine , je njihove napade 
pogosto težko identificirati in se jim zoperstaviti . Zelo verjetno  je, da je dejansko število njihovih 
napadov veliko večj e. Dejstvo, da vedno več  držav razvija kibernetske zmogljivosti prispeva k 
večji dejavnosti celotne  skupine . Glavna cilja državno sponzoriranih kibernetskih aktivnosti so 
proizvodne zmogljivosti in javne uprave drugih držav, kar odraža njihov  velik interes za 
industrijsko vohunjenje in državne skrivnosti. Take države veliko vlagajo v razvoj  svojih  
napadalnih kibernetskih oro žij, istočasno pa uporabljajo  inovativne pristope tako za napad e 
kot tudi obramb o pred njimi. Zaradi uporabe naprednih tehnik  napada , uporabe t.i. zero -day 
                                                      
40  https://www.theregister.co.uk/2017/10/05/fog_of_cyber war/,  dostop julij 2018  
41 https://www.ibm.com/security/data -breach/threat -intelligence,  dostop julij 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  20/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  ranljivosti in močne tehnične in finančne podpore , so države najbolj strah vzbujajoč akter 
kibernetskih groženj.  
Zero -day ranljivost  je ranljivost programske ali strojne opre me, ki še ni bila javno odkrita 
oziroma objavljena in zato zanjo tudi ne obstaja popravek ali rešitev. Žrtev se je ne zaveda, 
zato je vse do razkritja na voljo napadalcu.  
4.4. Hektivisti  
Hektivisti spadajo med pet najpomembnejših akterjev kibernetskih groženj. Spodbujeni z 
nekaterimi političnimi dogodki, so odgovorni za razobličenja spletnih strani ter kampanje kraj 
in kršitev podatkov prvenstveno usmerjenih proti vladam ter organizacijam in podjetjem  v 
javnem sektorju. V to skupino spadajo posamezniki z različnim nivojem sposobnosti za 
izvajanje kibernetskih napadov. Skupina je predvsem aktivna na področju razobličenja spletnih 
strani, širjenja propagande in medijsko odmevnih DDoS  napadih. Predvideva se, da ti akterji 
kibernetskih groženj za svoje napade uporabljajo razpoložljive storitve  kibernetskega kriminala 
(Cyber Crime  as a Service – CCaaS). Za svoje napade imajo običajno politične motive, ki lahko 
pritegnejo tudi druge akterje kibernetskih grože nj, predvsem države , ki hektiviste pogosto 
uporabijo kot krinko za svoje kibernetske napade.  
4.5. Kibernetski  bojevniki  
Kibernetski bojevniki  ostajajo na prizorišču akterjev kibernetskih groženj kot nacionalno ali 
versko motivirane  skupine . Glede na razvoj dogodkov v Siriji in begunsko krizo , je možno, da 
radikalizirani posamezniki povzročijo napetosti v etničn ih skupnostih.  To pa lahko posledično 
pripelje tudi do zlonamernih aktivnosti v kibernetskem prostoru. Aktivnosti te skupine akterjev 
kibernetskih groženj zajemajo vse od razobličenj spletnih strani in napadov DDoS  do bolj 
naprednih kibernetskih napadov, podobnih aktivnostim držav. Značilna skupina kibernetskih 
borcev z vladno podporo je Iranska kibernetska vojska, ki ima zelo dolgo dejavnost v 
kibernetskem prostoru42. 
4.6. Kibernetski  teroristi  
Kibernetski teroristi  se podobno kot hektivist i poslužujejo aktivnosti, povezanih z razobličenjem 
spletnih strani in napadi DDoS , ki pa so lahko usmerjene proti kritični infrastrukturi. Predvideva 
se, da se zanimajo za razvoj zmogljivosti na področju kriptovalut, predvsem z namenom 
skrivanja svojih virov pred mednarodnim finančnim nadzorom in za pranje denarja. Prav tako 
se lahko z animajo za nakup storitev kibernetskega kriminala, orožja in drog na črnem trgu. 
                                                      
42 https://thebuckleyclub.com/the -rising -iranian -cyber -threat -15028b76e0f9,  dostop julij 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  21/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Grožnja kibernetskega terorizma lahko izvira tudi od drugih skupin akterjev kibernetskih 
groženj, npr. tistih , povezanih s političnim ekstremizmom.  
4.7. Script  kiddies  
Skupina  akterjev kibernetskih groženj , poimenovana »Script kiddies« , obsega akterje z nizko 
stopnjo zmogljivosti za izvajanje kibernetskih groženj in z nizko motiviranostjo za napade. 
Tukaj gre predvsem za populacijo najstnikov. Njihove aktivnosti imajo običajno majhen vpliv, 
vendar lahko v določenih okoliščinah in v povezavi z drugimi skupinami akterjev kibernetskih 
groženj prerastejo v resne kibernetske napade.  
4.8. Akterji kibernetskih groženj  in glavne  grožnje  
V preglednic i 2 so prikazane kibernetske grožnje in njihovi akterji . Pri tem so za različne 
grožnje nekatere skupine akterjev primarne (označeno z rdečo ), druge pa sekundarne 
(označeno z zeleno ). Skupine akterjev, ki so primarne za večje število kibernetskih groženj 
imajo višje razvite zmogljivosti za njihovo izvedbo in obratno.  
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  22/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018   
Preglednica 2: Prikaz kibernetskih groženj in njihovih akterjev. Vir: ENISA, 2018  
5. Vektorji napada   
Razšir janje  različnih kibernetskih groženj  se izv aja z uporabo enega ali več vektorjev napada.  
Vektor napad a je sredstvo, s katerim lahko akter kibernetske grožnje zlorabi slabost ali 
ranljivost na napadenih sredstvih (vključno z ljudmi ), da doseže določen cilj. 
Poznavanje vektorjev napada je pomembno za razumevanje  delovanja  različnih kibernetskih 
groženj, tehnik, taktik  in postopkov ter za učinkovito obrambo pre d njimi.   Akterji kibernetskih groženj  
Kibernetska grožnja  Kibernetski 
kriminalci  Osebe 
znotraj   Države  Hektivisti  Kibernetski 
bojevniki  Kibernetski 
teroristi  Script 
kiddies  
Škodljiva koda         
Spletni napadi         
Napadi na spletne 
aplikacije         
Onemogočanje 
storitve         
Botneti         
Zvabljanje         
Neželena elektronska 
pošta         
Izsiljevalsko  
programje         
Grožnje od znotraj         
Fizična manipulacija/  
poškodba/kraja/izguba         
Kompleti za 
izkoriščanje         
Kršitve podatkov         
Kraja identitete         
Odtekanje informacij         
Kibernetsko  
vohunjenje         
 
Legenda Primarna skupina za grožnje  Sekundarna skupina za grožnje    Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  23/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  5.1. Taksonomija vektorjev napada  
Spodaj je prikazana razvrstitev vektorjev napada:  
1. Napad na človeški element , 
• Socialni inženiring , 
• Zvabljanje / usmerjeno zvabljanje / zloraba poslovne e -pošte / zvabljanje visoko 
pozicioniranih uslužbencev  / neželena e-sporočila preko elektronske pošte , 
družbenih medijev , spletnih storitev , 
▪ Zlonamerne priponke e-sporočil , 
▪ Naslovi zlonamernih spletnih strani, e -pošte in družbenih medijev , 
▪ Vektorji napada skozi programe Microsoft Office ( makro ukazi itd.) , 
• Prevare , 
▪ Preva re na področju tehnične ali uporabniške podpore , 
▪ Telefonske prevare , 
▪ SMS prevare , 
• Zbiranje i nformacij na internetu in  v družbenih medijih , 
2. Vektorji  napada , ki temeljijo na spletu in brskalnikih , 
• Prenosi v mimohodu , 
• Rudar jenje v mimohodu  (cryptojacking ), 
• Zlonamerne skripte /spletni naslovi , 
• Kompleti  za izkoriščanje , 
• Oglaševanje škodljive kode , 
• Napadi na spletne aplikacije (SQL  vrivanje ), 
• Napadi, ki temeljijo na brskalnikih , 
▪ Zlonamerni d odatki za brskalnike  (posodobitve) , 
• Zlorabljene /lažne spletne strani , 
3. Sredstva , izpostavljena na internetu , 
• Nezaščitena sredstva, izpostavljena na internetu , 
• Privzet e/šibke poverilnice za storitve , 
• Ponovna uporaba ges el, 
4. Izkoriščanje ranljivosti /napačnih nastavitev  in napak kriptografskih, omrežnih, 
varnostnih protokolov , 
5. Napadi v dobavn i verig i, 
6. Razširjanje po o mrež ju, 
7. Aktivni omrežni napadi , 
• DNS napadi (DNS  ugrabitev  / zastrupitev) , 
8. Pasivni  omrežni napadi , 
• Vohljanje v brezžičnem omrežju (WiFi-Sniffing ), 
9. Odtekanje podatkov , 
10. Napadi z zavajanjem (smokescreen attacks) ,  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  24/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  11. Trgovi ne za mobilne aplikacije , 
12. Zlonamerne USB naprave , 
13. Snemanje kartic . 
6. Kibernetska varnost v Sloveniji  
Področju kibernetske in širše tudi informacijske varnosti se v Sloveniji dolgo časa ni in se mu 
še vedno ne posveča ustrezne pozornosti. Kljub temu pa je država v zadnjih letih vendarle 
storila nekatere korake, ki kažejo na razvoj v pravi smeri.  
6.1. Pravn a in organizacijsk a ureditev  
Prvi korak k sistemski ureditvi področja je bil storjen leta 2016, ko je Vlada RS sprejela 
Strategijo kibernetske varnosti, ki predstavlja okvir za pripravo in izvedbo ukrepov na področju 
zagotavljanja kibernetske varnosti. Temu je aprila 2017 sledila dopo lnitev Sklepa o ustanovitvi, 
nalogah in organizaciji Urada Vlade RS za varovanje tajnih podatkov (UVTP), s katero so bile 
določene strokovne naloge in organizacija UVTP na področju kibernetske varnosti. UVTP je s 
tem postal pristojni organ na strateški rav ni nacionalnega sistema informacijske varnosti.  
Na operativni ravni sistema s o bile že dot lej zmogljivosti za odzivanje na incidente v 
kibernetskem prostoru porazdeljene med SI -CERT kot nacionalnim odzivnim centrom za 
omrežne incidente (nacionalni CSIRT),  Sektorjem za informacijsko varnost v okviru Direktorata 
za informatiko na Ministrstvu za javno upravo (MJU) kot bodočim CSIRT organov državne 
uprave, Ministrstvom za obrambo kot odgovornim za sisteme na področju obrambe in varstva 
pred naravnimi in drugim i nesrečami, Slovensko obveščevalno -varnostno agencijo (SOVA), ki 
deluje na področju protiobveščevalnega delovanja ter Policijo, v okviru katere delujeta  Urad 
za informatiko in telekomunikacije in Center za računalniško preiskovanje v Upravi 
kriminalističn e policije z zmogljivostmi za zatiranje kibernetskega kriminala.  
Pred Slovenijo  sta bila izziva sistemske ureditve področja informacijske varnosti ter prenos 
Direktiv e 2016/1148/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za 
visoko sku pno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji  (Direktiva  NIS) v 
nacionalni pravni red. Ker sta  bila izziva povezana, je država k njunemu reševanju pristopila s 
pripravo Zakona o informacijski varnosti (ZInfV), ki bi v nacionalni pravni red prenesel 
omenjeno direktivo, istočasno pa bi bil tudi podlaga za vzpostavitev celovitega nacionalnega 
sistema informacijske varnosti, ki se bo sposoben odz ivati na naraščajoči trend kibernetskih 
incidentov.  Ker je bil v času priprave predloga zakona v Drža vnem zboru RS sprejet Zakon o 
kritični infrastrukturi, je bila potrebna tudi uskladitev s tem zakonom. Posledica je bila, da sta 
se naboru osnovnih sedmih sektorjev  (energija, digitalna infrastruktura, oskrba s pitno vodo in 
njena distribucija, zdravstvo, promet, bančništvo, infrastruktura finančnega trga ), v katerih po 
Direktivi NIS delujejo izvajalci bistvenih storitev, pridružila dva dodatna sektorja, in sicer 
preskrba s hrano in varstvo okolja. Izvajalci bistvenih storitev v teh sektorjih bodo določeni na  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  25/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  podlagi meril in metodologije iz podzakonskih aktov, ki je v času nastajanja te ocene še v 
pripravi, poleg teh pa bo vlada kot izvajalce bistvenih storitev določila tudi tiste upravljavce 
kritične infrastrukture, ki so dolo čeni v skladu s predpisi, ki urejajo področje kritične 
infrastrukture, ter nosilce obrambnega načrtovanja, ki so določeni v skladu s predpisi, ki urejajo 
področje obrambe in katerih zagotavljanje storitev je odvisno od omrežij in informacijskih 
sistemov.  
Direktiva NIS , ki je bila sprejeta 6. 7. 2016, želi zagotoviti krepitev obrambnih kibernetskih 
zmogljivosti na nacionaln i ravni držav članic, krepitev kibernetske varnosti EU z mednarodnim 
sodelovanjem in uvedbo obveznega upravljanja s tveganji ter poročanj a o incidentih za 
izvajalce bistvenih storitev in ponudnike digitalnih storitev. Države članice morajo določiti 
enega ali več pristojnih nacionalnih organov za varnost omrežij in informacijskih sistemov, ki 
spremljajo uporabo direktive na nacionalni ravni.  Poleg tega morajo določiti enotno kontaktno 
točko za komunikacijo in sodelovanje z relevantnimi organi v drugih državah članicah ter enega 
ali več nacionalnih odzivnih centrov CSIRT (angl. Computer security incident response team), 
ki so odgovorni za nadz or in spremljanje incidentov na nacionalni ravni, zagotavljanje 
zgodnjega odkrivanja, vzpostavitev učinkovitega sistema obveščanja ter razširjanje informacij 
o tveganjih in incidentih med ključnimi skupinami, odziv na incidente, oceno možnosti 
incidentov t er stopnje ozaveščenosti o kibernetski izpostavljenosti in sodelovanje v mreži 
nacionalnih odzivnih centrov CSIRT. Vsaka država članica mora določiti svoje izvajalce 
bistvenih storitev. Osnovna merila za določitev so, da je subjekt izvajalec storitev, ki s o 
ključnega pomena za vzdrževanje in nemoteno delovanje gospodarskih in družbenih 
dejavnosti, da je nemoteno delovanje storitev izvajalca odvisno od delovanja omrežja in 
informacijskih sistemov ter da bi varnostni incident prekinil ali resno okrnil delovan je storitev, 
ki jih izvajalec zagotavlja. Pri določanju stopnje resnosti incidenta se upošteva, kakšno je 
število prizadetih uporabnikov, trajanje incidenta in geografska  razširjenost oziroma doseg 
incidenta. Poleg izvajalcev bistvenih storitev Direktiva N IS določa tudi ponudnike digitalnih 
storitev, in sicer so to spletne tržnice, storitve računalništva v oblaku ter spletni iskalniki.  
Prav tako so bili med potencialne zavezance po ZInfV poleg izvajalcev bistvenih storitev iz 
zgoraj omenjenih sektorjev in ponudnikov digitalnih storitev, vključeni še organi državne 
uprave, ki upravljajo z informacijskimi sistemi in deli omrežja oziroma izvajajo informacijske 
storitve, nujne za nemoteno delovanje države ali za zagotavljanje nacionalne varnosti (v ZInfV 
poimen ovani organi državne uprave).  
Pri tem za pravne ali fizične osebe, v kolikor zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali 
javno dostopne elektronske komunikacijske storitve (operaterji), veljajo posebne obveznosti 
glede varnosti in celovitosti omrežij in storitev iz VII. poglavja (Varnost omrežij in storitev ter 
delovanje v izjemnih stanjih) Zakona o elektronskih komunikacijah (ZEKom -1), kjer gre za 
prenos 13.a in 13.b člena Direktive 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. 
marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve 
(Okvirna direktiva). Operaterji morajo namreč sprejeti ustrezne tehnične in organizacijske 
ukrepe za ustrezno obvladovanje tveganja za varnost omrežij in storitev, zlasti zaradi  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  26/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  prepreče vanja in zmanjševanja učinkov varnostnih incidentov na uporabnike in medsebojno 
povezana omrežja. Sprejeti ukrepi morajo ob upoštevanju stanja zagotoviti raven varnosti, ki 
je primerna predvidenemu tveganju. Določene so tudi obveznosti obveščanja in poroča nja o 
kršitvah  varnosti ali celovitosti AKOS43, ki potem po potrebi poroča UVTP. Iz tega razloga 
Direktiva NIS v tretjem odstavku 1. člena operaterje izključuje iz svojega dometa, temu pa sledi 
tudi ZInfV . Določbe ZInfV se prav tako ne uporablja jo za ponudn ike storitev zaupanja, za 
katere veljajo zahteve iz 19. člena Uredbe (EU) št. 910/2014 (t.  i. Uredba eIDAS), ki jih 
Direktiva NIS v tretjem odstavku 1. člena prav tako izključuje.  
Z ZInfV se vzpostav lja pristojni nacionalni organ za informacijsko varnost na strateški ravni 
sistema, katerega naloge bo do vzpostavitve Uprave za informacijsko varnost opravljal UVTP. 
Le-ta bo tudi enotna kontaktna točka države na področju informacijske varnosti. Zakon 
podrob neje ureja tudi delovanje organov na operativni ravni sistema, in sicer nacionalnega 
CSIRT (SI -CERT) in CSIRT organov državne uprave. Prvi bo tako kot do sedaj skrbel za 
informacijsko varnost na nacionalni ravni, drugi pa za informacijsko varnost v omrežji h in 
informacijskih sistemih državnih organov, razen pri organih, ki že posedujejo lastne 
zmogljivosti vsaj na ravni varnostno -operativnih centrov (npr. Ministrstvo za obrambo, 
Ministrstvo za notranje zadeve, SOVA). Poleg tega zakon opredeljuje tudi medseb ojne odnose 
in način sodelovanja med pristojnim nacionalnim organom, obema CSIRT in ostalimi deležniki 
v sistemu informacijske varnosti . 
 
Legenda:  
PNO – Pristojni nacionalni organ za informacijsko varnost  
EKT – Enotna kontaktna točka  
SI-CERT – Nacionalni C SIRT  
CSIRT ODU – CSIRT organov državne uprave  MNZ/Policija – Ministrstvo za notranje zadeve/Policija  
MO – Ministrstvo za obrambo  
SOVA – Slovenska obveščevalno -varnostna agencija  
IBS – Izvajalci bistvenih storitev  
PDS – Ponudniki digitalnih storitev  
                                                      
43  Agencija za komunikacijska omrežja in storitve Republike Slovenije  Slika 1: Shema nacionalnega sistema zagotavljanj a informacijske varnosti  
 Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  27/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  6.2. Stanje na področju kibernetskih  groženj  
Stanje na področju kibernetskih groženj  že od leta 1995 spremlja SI -CERT (Slovenian 
Computer Emergency Response Team), ki je nacionalni odzivni center za kibernetsko varnost. 
SI-CERT opravlja koordinacijo razreševanj a incidentov, tehnično svetovanje ob vdorih, 
računalniških okužbah in drugih zlorabah ter izdaja opozorila za upravitelje omrežij in širšo 
javnost o trenutnih grožnjah v elektronskih omrežjih. Slovenija se k sreči še ni srečala z 
obsežnejšimi kibernetskimi  napadi, razen napada skupine Anon imni (Anonymous ) leta 2012, 
ki ni imel večjih posledic, in napada z izsiljevalskim virusom WannaCry leta 2017 , ki pa je 
povzročil kar nekaj finančne škode.  
Naslednja  preglednic a prikazuje pregled obravnavanih kibernetskih  incidentov (groženj) v 
obdobju od 2008 do 2017.  
Preglednica 3: Pregled obravnavanih incidentov na SI -CERT v obdobju od 2008 do 2017  
 Vrsta incidenta  2008  2009  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  
Zvabljanje  23 38 50 61 139 209 279 283 296 222 
Skeniranje in 
poskušanje  86 39 44 62 51 43 65 65 87 127 
Botnet  9 3 11 12 12 16 13 17 50 16 
Napad 
onemogočanja  
storitve  (DDoS)  22 10 18 28 47 76 124 94 78 26 
Škodljiva koda  18 53 68 126 258 417 438 418 462 360 
Zloraba storitve  16 15 12 28 9 8 9 15 16 20 
Vdor v sistem  32 25 56 93 76 61 32 43 42 36 
Zloraba up orab. 
računa        1 9 37 60 40 60 43 
Razobličenje          125 80 167 33 13 20 
Napad na aplikacijo          17 22 33 7 22 41 
Tehnični napadi  
skupaj  206 183 259 411 743 969 1220  1015  1126  911 
Kraja identitete      10 52 67 56 77 70 103 106 
Nigerijska  prevara              38 26 73 119 
Spletno 
nakupovanje              68 88 183 258 
Druge goljufije  5 24 26 89 161 210 309 322 354 492 
Neželena e -pošta  21 22 36 25 74 50 63 112 140 80 
Dialler          1   3   1 3 
Goljufije in prevare  
skupaj  26 46 72 166 303 316 558 618 854 1058  
Skupaj  232 229 331 577 1046  1285  1778  1633  1980  1969   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  28/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Nigerijska prevara , znana tudi kot prevara 419  oziroma  prevara z vnaprejšnjim plačilom 
stroškov , je ena izmed mnogih tipov s pletnih prevar oziroma goljufij, p ri kateri želi goljuf 
navezati stik z žrtvijo preko e -sporočil, faksa ali telefona. Ko mu to uspe , si prizadeva pridobiti 
žrtvino zaupanje in jo prosi za denar. Prevara se najpogosteje začne tako, da goljuf razpošlje 
množično sporočilo preko elektronske pošte , v katerem  se običajno predstavi kot premožen 
poslovnež oziroma predstavnik vlade, pove, od kod  prihaja ( običajno  iz Nigerije) in opiše svojo 
težavo. Goljuf želi osebne podatke žrtve ter bančni račun, ker želi prenesti veliko vsoto denarja 
iz svoje države v tujino, za pomoč  pa ponudi visoko nagrado. Če se prejemnik odzove, mu 
odgovori, da je potrebno pred tem poravnati stroške odprtja računa in nekatere druge stroške, 
pri čemer so ti stroški zanemarljivi v primerjavi z obljubljeno nagrado. Zahteva nakazilo preko 
plačilnega sistema Western Union, ki je neizsledljivo. Po izvedenem nakazilu goljuf prekine 
komunikacijo z žrtvijo.44 
Slike  v nadaljevanju prikazujejo g ibanje incidentov iz skupin tehnični napadi ter goljufije in 
prevare v obdobju od 2008 do 2017 ter gibanje mesečnih prijav izsiljevalskih virusov v obdobju 
od aprila 2012 do januarja 2018.  
Slika 2: Prikaz incidentov iz skupine tehni čnih napadov v obdobju od 2008 do 2017.  
Vir: SI -CERT, 2018  
 
44  Wikipedia, https://sl.wikipedia.org/wiki/Nigerijska_prevara, dostop julij 2 018 050100150200250300350400450500
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017Tehnični napadi
phishing skeniranje in poskušanje botnet
napad onemogočanja (DDoS) škodljiva koda zloraba storitve
vdor v sistem zloraba up. računa razobličenje
napad na aplikacijo Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  29/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Slika 3: Prikaz incidentov iz skupine goljufije in prevare v obdobju od 2008 do 2017.  
 
7. Scenariji kibernetskih tveganj  
Scenariji tveganja za nesrečo oziroma v našem primeru uresničitev določene grožnje spadajo 
pri vsaki oceni tveganja med ključne vsebine. So namreč podlaga za pripravo 
najpomembnejšega dela vsake ocene tveganja, to je analiz tveganja, s katerimi se skušajo 
oceniti oziroma ugotoviti stva rne posledice nekega dogodka. Za pripravo te ocene so bili 
namerno izbrani scenariji tveganja, ki predstavljajo tri primere, kjer kibernetske grožnje 
realizirajo različni akterji . V vseh treh primerih gre za onemogočenje poslovanja  oziroma 
izvajanja storit ev. V prvem scenariju gre za napad  na spletišča državne uprave (v resničnem 
primeru ga je izvedla hektivističn a skupina) , v drugem za napad z izsiljevalskim programjem 
(v resničnem primeru so ga izvedli  kibernetsk i kriminalc i) in v tretjem za  napad na krit ično 
infrastrukturo v energetskem sektorju  (v resničnem primeru ga je izvedla suverena država) . 
Stopnja tveganja, negativni vplivi in resnost posledic v uporabljenih scenarijih so različn e. Pri 
tem se omejujemo na osnovne scenarije brez dodatne kompleksnos ti, ki jo prinese vzajemno 
delovanje več različnih kibernetskih groženj ali njihovih akterjev  ter samo na neposredne vplive 
in posledice realiziranih groženj . V nasprotnem primeru  bi bili negativni vplivi in posledice 
neprimerno večji.  Vsi trije scenariji temeljijo na dejanskih incidentih, od katerih s e je prvi zgodil 
v Sloveniji , drugi je imel svetovne razsežnosti, vključno s Slovenijo , tretji pa  v Ukrajini. Ocene 
vplivov vseh treh scenarijev se nanašajo na Republiko Slovenijo.  0100200300400500600
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017Goljufije in prevare 
kraja identitete nigerijska (419) prevara spletno nakupovanje druge goljufije spam dialler Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  30/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  7.1. Scenarij tveganja 1: Napad na splet išča državne uprave  
Slovenija je konec januarja 2012 v Tokiu skupaj z 21 drugimi članicami EU podpisala sporazum 
ACTA (Anti -Counterfitting Trade Agreement). Podpisu je sledila javna napoved napadov  
hektivistične  skupine Anonimn i in ultimat Vladi RS, naj zamrzne ali umakne podpis s 
sporazuma. Od 4. do 17. februarja se je zvrstilo več distribuiranih napadov onemogočanja 
storitve  (DDoS ), poskusi vdora v sisteme  javne uprave ter nekaj razobličenj spletnih mest. Za 
krajši čas so bili z DDoS napadi onemogočeni strežniki Nove Ljubljanske banke, spletna mesta 
nekaterih slovenskih političnih strank in portala predlagaj.vladi.si. Trajne škode v teh napadih 
ni bilo, DDoS napadi na državno infrastrukturo pa niso imeli nobenega učinka. Objavlje na je 
bila datoteka imen državnih uradnikov, nekaterih internih IP  naslovov v HKOM45 omrežj u in 
seznam preklicanih certifikatov iz leta 2006. Slednje se je v nekaterih medijih napačno 
prikazalo kot vdor v sistem za dodeljevanje certifikatov (digitalnih potr dil), šlo pa je le za nekaj 
let staro datoteko na pozabljenem strežniku, ki pa nikakor ni omogočala dostopa do sistemov 
javne uprave. Skupin a Anon imni je identificiral a nekaj pomanjkljivosti spletnih aplikacij na 
javno dostopnih strežnikih državnih ustanov , ki so omogočali izrabe XSS (cross -site scripting). 
Prek njih je skupina lahko na primer na vladnem spletnem iskalniku med rezultati prikazala 
svoje grafične znake in sporočila. Tovrstni napad sicer ne p omeni vdora v sistem, a takšno 
»grafitiranje « je vzb udilo zanimanje medijev.  
ACTA  (Anti-Counterfeiting Trade Agreement) oziroma trgovinski sporazum za boj proti 
ponarejanju je dogovor za oblikovanje novih standardov zaščite globalne intelektualne 
lastnine, ki je razprave iz bolj demokratičnih večstranskih f orumov, kot sta Svetovna trgovinska 
organizacija WTO in Svetovna organizacija za intelektualno lastnino WIPO , spremenil v 
skrivna regionalna pogajanja. ACTA je želela omogočiti večjo avtoriteto organom pregona, ki 
naj bi zasegli vso blago, ki je povezano s  kriminalno aktivnostjo, kršitvami zakona, izogibanjem 
digitalnim varnostnim tehnologijam in piratstvom na digitalnih omrežjih. ACTA je nastajala od 
leta 2007 do 2010 s pogovori med ZDA, EU, Švico , Kanado , Avstralijo , Novo Zelandijo , 
Mehiko , Singapurjem , Marokom , Japonsko  in Južno Korejo .46 
Ker napadi na državne ustanove niso uspeli, je skupina iskala druge cilje. Napad z 
razobličenje m spletnega mesta Zveze potrošnikov Slo venije 12. februarja je pomenil  velik 
preobrat v kampanji skupine Anon imni, saj je napad negativno vplival na podobo skupine v 
javnosti, intenzivnost napadov pa se je v naslednjih dneh bistveno zmanjšala. Če prav napadi 
resnejših posledic za sisteme državnih ustanov niso imeli, pa so pritegnili izredno veliko 
zanimanje medijev. Hektivisti čna skupina je dosegla, da je bilo  moč vsak dan brat i o 
sporazumu ACTA in povezanih napadih. V javnosti je prišlo do  diskusije na temo omrežnega 
aktivizma i n pravice do spletnih protestov . 
 
45  Skupno komunikacijsko omrežje organov in organizacij državne uprave  
46  Wikipedia, https://sl.wikipedia.org/wiki/ACTA, dostop avgusta 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  31/89 
 
Anonimni  so mednarodna hektivistična skupina brez jasne organizacijske strukture, ki je 
postala znana zaradi DDoS napadov na vladne, verske in druge spletne strani. Že od začetka 
svojega delov anja leta 2003 so odgovorni za mnoge potegavščine, napade, proteste in javna 
obrekovanja. Pripadniki skupine so iz celega sveta, njihova ideja in način delovanja pa ostajata 
enaka – doseči nek cilj , običajno politično motiviran brez razkrivanja svoje identitete. V 
povezavi z delovanjem skupine se velikokrat pojavljajo stavčne zveze »We are Anonymous. 
We are Legion. We do not forgive. We do not forget. Expect us.« .47 
                                                      
47  Wikipedia, https://sl.wikipedia.org/wiki/Anonymous, dostop avgusta 2018  
Slika 4: Prikaz napadov skupine Anonim ni v Sloveniji januarja in februarja 2012.  
Vir: SI -CERT, 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  32/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  7.2. Scenarij tveganja 2 : Napad z iz siljevalskim programjem  
WannaCry  (WannaCrypt) je bil izsiljevalski kripto  virus , ki je maja leta 2017 povzročil enega 
največjih kibernetskih napadov  na svetovnem spletu. Izkoristil je varnostne ranljivosti in 
pomanjkljivosti neposodobljenih operacijskih sistemov ter napadel računalnike z nameščenimi 
operacijskimi sistemi Microsoft Windows XP, Vista, 7, 8 in 10. Uporabnikom je zašifriral 
shranjene datoteke, za njihovo povračilo pa je zahteval plačilo odkupnine. Na  tak način je 
prizadel okoli 3 00.000 računalnikov,  med njimi tudi mnogo pomembnih za infrastrukturo kot so 
električne postaje, transportna vozlišča, nacionalni in mednarodni bančni sistemi,  globalna 
proizvodna omrežja in logistični centri.  Virus  je deloval tako, da je ob okužbi računalnika naredil 
kopije vseh datotek na trdem disku in izbrisal originalne datoteke. Kopije je zakodiral, tako da 
je bil dostop možen samo  s ključem za dešifriranj e. Uporabnik i zato do datotek ni so imeli 
dostopa. V najhujšem primeru jim je bil celo onemogočen dostop do računalnika. Uporabniki 
so lahko do svojih podatkov prišli le, če so imeli varnostno kopijo . V nasprotnem primeru so za 
dostop do podatkov morali plačati odkupnino v vrednosti 300 dolarjev v kripto valuti Bitcoin, 
virus  pa je po treh dneh zahtevani znesek podvojil. Če zneska žrtve niso poravnale v enem 
tednu, je virus izbrisal podatke. Plačilo odškodnine  sicer  ni bilo zagotovilo, da bodo žrtvam 
povrnjeni izgubljeni podatki.  
 
Virus WannaCry je  uporablj al kibernetska orodja, ki so izkoriščala ranljivost operacijskih 
sistemov Microsoft Windows. Orodja je razvila ameriška varnostna agencija NSA za namene 
državne varnosti , njej pa jih je ukradla skupina Shadow Brokers. Le -ta je orodja dalj časa 
Slika 5: Obvestilo izsiljevalskega virusa WannaCry o odkupnini   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  33/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  skušala prodati na črnem trgu , na koncu pa jih  je javno objavila . Po nekaterih podatkih naj bi  
potem orodja uporabila in virus  razvil a znana hekerska skupina Lazarus, ki jo povezujejo s 
Severn o Korej o, a uradno storilci oziroma razvijalci niso znani . 
WannaCry se je razširil v več kot 150 držav po celem svetu. Največ škode je povzročil v Rusiji, 
Ukrajini, ZDA, Indiji, na Kitajskem, Tajvanu in v Braziliji. Čeprav je bilo na Bitcoin  račune 
nakazano samo okoli 150.000 dolarjev odkupnine, pa se ocenjuje, da  je celotna škoda 
kibernetskega napada znašala okoli pol milijarde  dolarjev48. Napad je prizadel  posameznike, 
še posebej nevaren pa je bil za večje organizacije, npr. letališča, banke, univerze, bolnišnice 
in druge vladne ter nevladne službe. Med žrtvami so  bile na primer organizacije v britanskem 
zdravstvenem sistemu UK’s National Health Service,  nemške železnice Deutsche Bahn, 
špansk o telekomunikacijsk o podjetje  Telefónica, ruski mobilni operater Megafon , logistično 
podjetje FedEx, proizvodni podjetji Hitachi in Renault , pri nas  pa preko njega tudi  Revoz. 
Škoda, ki jo je povzročil virus je imela zelo velike posledice, še posebej v zdravstvenem 
sektorju. Zaradi virusa je prišlo do daljših izpadov proizvodnje  in storitev  v napadenih podjetjih  
in organizacijah .  
7.3. Scenarij tveganja  3: Napad na kritično infrastrukturo v energetskem sektorju  
Konec decembra  leta 2015  je bil izveden  koordiniran  kibernetski  napad na tri podjetja za 
distribucijo električne energije v Ukrajini. To je povzročilo  večurne izpade oskrbe z električno 
energijo za okoli 225 tisoč uporabnikov na različnih koncih države. Napadeni so bili 
informacijski sistemi in sistemi SCADA omenjenih podjetij. Napadalec je na daljavo izklopil 
omrežje 110 in 35 kV razdelilnih postaj. Za  ponovno vzpostavitev oskrbe so podjetja morala 
preiti na ročno upravljanje sistema.  
Sistem  za nadzor in pridobivanje podatkov ( Supervisory control and data acquisition - SCADA ) 
je arhitektura nadzorn ega sistema , ki uporablja računalnike, omrežne podatkov ne komunika -
cije in grafične uporabniške vmesnike za nadzor nad proces i na visoki ravni. Sistem uporablja  
tudi druge zunanje  naprave, kot s o programabilni logični krmilnik i (PLC) in diskretni PID 
krmilniki za povezavo z napravami  ali stroji ter  objekti  nadzora. Vmesniki omogočajo 
spremljanje in izvajanje  ukazov za proces e, nadzorno logiko in izračune krmilnikov  pa izvajajo 
omrežni moduli, ki s o povez ani s senzorji in aktuatorji na terenu . 
Koncept SCADA je bil razvit kot univerzalno sredstvo za oddaljeni dos top do različnih lokalnih 
kontrolnih modulov, ki omogočajo dostop prek standardnih protokolov za avtomatizacijo. V 
praksi so veliki SCADA sistemi po funkciji postali zelo podobni porazdeljenim nadzornim 
sistemom, vendar z uporabo različnih  sredstev za pove zovanje z objekt i nadzora . Nadzorujejo 
obsežne procese, ki lahko vključujejo več lokacij in delujejo tako na majhnih kot velikih 
razdaljah.  
                                                      
48  https://www.jbs.cam.ac.uk/fileadmin/user_upload/research/centres/risk/downloads/crs -cyber -risk-outlook -
2018.pdf , str. 15, dostop avgust 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  34/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Kasnejša preiskava ukrajinskih in tujih preiskovalcev, med katerimi  so bili tudi strokovnjaki za 
kibernetsko varnost iz ameriške vlade, je pokazala, da je napadalcu že šest mesecev pred 
izklopom distribucijskega omrežja  uspelo vdreti v nadzorne sisteme podjetij.  Za to je uporabil 
več različnih pristopov, od usmerjenih napadov zvabljanja ( spear phishing ) do okuženih 
dokumen tov zbirke  Microsoft Office. Napadale c je tako skrivaj pridobil dostop do in formacijskih 
sistemov podjetij in potem ves čas prikrito zbiral informacije, ki so kasneje služile za izvedbo 
napada . Izkazalo se je, da je imel  vse potrebno znanje in izkušnje tako z omrežno 
infrastrukturo in naprava mi IKT, kot tudi  z nadzornimi sistemi SCADA. Poleg tega je bil 
sposoben pripraviti in namestiti prilagojeno strojno programsko opremo (firmware) na naprave 
v distribucijskih postajah.  Napadalec je poleg tega v enem primeru uporabil telefonski sistem, 
ki je s tisoči telefonskih klicev dobesedno poplavil klicni center enega od napadenih podjetij, 
kar je njegovim strankam onemogočilo prijavo prekinitev oskrbe z električno energijo.  
Največja sposobnost napadalc a ni bila v izbiri  uporabljenih  orodij in tehnik ali strokovne m 
znanj u, temveč  v njegovi sposobnosti za dolgoročno pridobivanje informacij, potrebnih za 
spoznavanje okolja napada in za izvedbo visoko  sinhroniziranih  večstop enjskih napadov na 
Slika 6: Prikaz napada na omrežje ukrajinskih podjetij za distribucijo električne energije.  
Vir: SANS, 2016   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  35/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  različnih lokacijah. Vse to je kazalo na verjetnost, da je bil napadalec državno sponzoriran. 
Kasnejša analiza49 je pokazala, da so za napad odgovorne ruske obveščevalne službe.  
7.4. Verjetnost in zanesljivost  scenarijev tveganja  
V Sloveniji do sedaj razen že omenjenega napada na spletišča državne uprave in napada z 
izsiljevalskim virusom WannaCry k sreči ni bilo obsežnejših  in načrtovanih kibernetskih 
napadov  s težj imi posledicami50, kar pa ne pomeni, da bo tako tudi v prihodn je. Področje 
kibernetskih groženj se nenehno spreminja in razvija , odvisno od razvoj a na različ nih 
področjih, predvsem na področju tehnolo gije, pa tudi na geopolitičnem področju.  Tako lahko v 
prihodnje pričakujemo porast kibernetskih groženj, ki bodo realizirane skozi naprave interneta 
stvari. Prav tako bo vedno večja digitalizacija na vseh področji h po eni strani prinesla mnogo  
pozitivn ih učink ov za gospodarstvo in družbo, po drugi strani pa j u bo še bolj izpostavila 
obstoječim in tudi novim kibernetskim grožnjam.  Zaradi  geopolitičnih sprememb, oblikovanja 
novih  in slabitve starih zavezništev ter  prerazpore janja  ekonomske in politične moči v svetu, 
je mogoče pričakovati vedno več kibernetskih napadov, ki bodo sponzorirani s strani držav . 
Pri tem bo lahko šlo  za tehnološk o vohunjenje , vplivanje na politične sisteme znotraj 
posameznih držav ali pa z a uveljavljanje vojaške in politične premoči.  
Slovenija je resda majhna in tako v političnem kot tudi gospodarskem smislu neizstopajoča, 
tako da doslej kot država v večini primerov n i bila cilj različn ih akterje v kibernetskih groženj. 
Kljub temu so opisani  scenariji , temelječi na dejanskih kibernetskih incidentih,  popolnoma 
verjetni. Pri tem je pri vseh scenarijih kot prizadeto območje upoštevano celotno ozemlje 
države.  
Scenarij tveganja  1: Napad na splet išča državne uprave je dokaj verjeten  in bi bil  lahko  
spodbujen z opredelitvijo države do političnih, ekonomskih in ekoloških vprašanj (npr. 
priznanje novih držav, sodelovanje  pri ekonomskih, političnih ali vojaških sankcij ah proti kateri 
od držav , sodelovanje v vojaških konfliktih , opredelitev do trgovinski h in ekoloških sporazumov  
itd.). Najverjetnejša akterja kibernetske grožnje v tem primeru so hektivisti in države.  
Scenarij tveganja  2: Napad z izsiljevalskim programjem  je zelo verjeten , saj na ta način  
kriminalne združbe  lahko monetizirajo svoje aktivnosti , drugi akterji kibernetskih groženj (npr. 
države) pa posredno  in prikrito  z onemogočanjem delovanja  podjetij in organizacij  dosežejo 
svoje cilje . Dober primer je bil uspeh virusa WannaCry v letu 2017 . Glavni cilj krimin alcev so 
sicer organizacije v javnem in zasebnem sektorju, a so žrtve lahko tudi posamezniki . Nekoliko 
specifično za Slovenijo je, da k  uspešne m širjenj u izsiljevalsk ih virusov  pripomore tudi še 
vedno nezanemarljiva uporaba nelegalne programske opreme in v sebin, ki so lahko že v 
                                                      
49  Analysis of the Cyber Attack on the Ukrainian Power Grid, https://ics.sans.org/media/E -
ISAC_SANS_Ukraine_DUC_5.pdf, dostop avgust 2018  
50  Izjema je družba Revoz, kjer je imel napad z izsiljevalskim virusom WannaCry leta 2017 konkretne finančne 
posledice.   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  36/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  osnovi okužen e. Najverjetnejši akter kibernetske grožnje v tem primeru so kibernetski 
kriminalci , lahko tudi v poveza vi z državami . 
Scenarij tveganja  3: Napad na kritično infrastrukturo  je zaradi nevpletenosti države v politične 
ali vojaške konflikte  sicer najmanj verjeten, a bi bile posledice njegove izvedbe najhujše , sploh 
če upoštevamo, da bi onemogočanje preskrbe  z električno energijo  v sektorju energetike  
vplivalo na takorekoč vse ostale sektorje kritične infrastruktre.  Tukaj bi  bil kibernetski napad, 
verjetno kot del hibridne grožnje, lahko spodbujen npr. zaradi sodelovanja države v vojaškem 
konfliktu . Najverjetnejši akter kibernetske grožnje v tem primeru so države.  
Zgoraj opisano velja za Slovenijo , obravnavano samo stojno . Verjetnost  opisanih scenarijev pa 
bi se lahko  povečala , ko bo država v drugi polovici leta 2021 predsedovala Svetu Evropske 
unije in bi napad nanjo lahko simbolično pomenil tudi napad na Evropsko unijo.   
Uporabljeni scenarij i tveganja so razmeroma zanesljiv i, saj izhajajo iz preteklih resničnih 
kibernetskih incidentov .  
7.5. Reprezentativni scenarij tveganja  
Razvoj  področja  kibernetskih groženj je lahko resnično nepredvidljiv . Obstaja veliko različnih 
tipov groženj, različnih vektorjev napada in različnih ak terjev, ki grožnje realizirajo. Kombinacij 
vsega naštetega je ogromno in nemogoče bi bilo vse predvideti, kaj šele opisati. Zaradi vsega 
naštetega  in trenutnih trendov na področju kibernetskih groženj  ter upoštevajoč ekonomsko -
politični položaj Slovenije , je bil kot reprezentativni scenarij tveganja izbran scenarij  tveganja 
2: Napad z izsiljevalskim programjem.  
8. Analize tveganja  
V nadaljevanju so podane analize tveganja za tri izbrane scenarije tveganja.  
8.1. Analiza  tveganja  - Scenarij tveganja  1: Napad  na spletišča državne uprave  
Napad i na spletišča državne uprave leta 2012 niso povzročili trajne škode. Predvsem je šlo za 
razobličenja51 naslovnih spletnih strani posameznih organov, kar pa je bilo vidno že na prvi 
pogled.  
V današnjem času bi podoben napad lah ko poleg spreminjanja dokaj statičnih informacij na 
spletnih straneh obsegal tudi napad z onemogočanjem storitve (DDoS) na državne spletne 
portale, ki so namenjeni tako pravnim kot fizičnim osebam.  Prav zaradi tega in ker še ni možno 
naročanje na vse stori tve, tukaj ne bomo upoštevali portala za eNaročanje na zdravstvene 
                                                      
51  Zamenjava prik azanih informacij na spletni strani s sporočili napadalca.  
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  37/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  storitve. Primer a portal ov, katerih nedelovanje bi povzročilo težave tako državnim organom kot 
njunim uporabnikom,  sta portal a eDavki  in eVEM52. Preko prvega  davčni zavezanci (poslovni 
subje kti in fizične osebe) oddajajo razne  vloge  (obrazce, napovedi, ugovore in obračune ). Po 
podatkih AJPES je bilo v Sloveniji na dan 30. 6. 2018 skupno 214.474 poslovnih subjektov 
(gospodarskih družb, pravnih oseb javnega prava, samostojnih podjetnikov posame znikov, 
društev, nepridobitnih organizacij, zadrug in drugih fizičnih oseb, ki opravljajo registrirane 
dejavnosti oziroma s predpisom določene dejavnosti)53. Več kot 190 .000 omenjenih poslovnih 
subjektov preko portala eDavki FU posreduje različne vloge  z različno frekvenco, od mesečnih 
do letnih . Pri tem je tak način poslovanja  s FU edini možen . Obratno FU portal eDavki uporablja 
za elektronsko vročanje različnih dokumentov. Tako je bilo v  letu 2017 elektronsko vroč enih 
684.000 dokumentov . 
Portal eVEM je namenjen podjetnikom, ki lahko na njem najhitreje ustanovijo ali zaprejo 
podjetje ter izvedejo druge aktivnosti povezane s podjetjem (sprememba in dopolnitev 
informacij o podjetju, sprememba statusne oblike itd.).  V letu 2017 je bilo preko portala 
posredov anih 922.017 vlog54. Vse vloge , ki jih je mogoče posredovati  preko portala eVEM je 
za razliko od portala eDavki še vedno mogoče oddati tudi fizično na točkah VEM .  
V oceni se bomo  omeji li samo na poslovne subjekte.  Pogosto se dogaja, da uporabniki  svoje 
obveznosti poročanja opravijo zadnji dan predpisan ih rokov. V takih primerih občasno pride 
do nedostopnosti portala eDavki zaradi preobremenjenosti  (dejansko gre za podobno 
nedostopnost, kot bi ga sprožil obsežen napad DDoS) . Če zaradi tega ali pa kakšnega dr ugega 
tehničnega razloga portal ni dostopen, FU podaljša rok za oddajo vlog. Neoddaja  vlog v 
predpisanih rokih je sicer  sankcionirana z denarno  kazn ijo. V primeru nedostopnosti portala 
eVEM uporabnik vlogo še vedno lahko odda po  klasičn i poti preko točk e VEM.  
Lahko predvidevamo, da bi tudi v primeru kibernetskega napada, katerega posledica bi bila 
nedostopnost portala eDavki , FU omogočila vsem uporabnikom oddajo njihovih vlog, ko bi bilo 
delovanje portala spet vzpostavljeno. Na drugi strani pa bi nezmožno st e -vročanja 
dokumentov  preko portala FU povzročilo dodatne stroške, k er bi bila potrebna klasična 
vročitev.  
Predpostavimo, da bi bilo treba zaradi nedostopnosti portala eDavki opraviti petino  (20 %) 
klasičnih vročitev dokumentov (136.800 vročitev), kar bi po podatkih FU zneslo okoli 60 .000 
EUR za navadno vročanje enostranskih dokumentov (osebna vročitev in več stranski 
dokumenti bi bili dražji). Prav tako predpostavimo, da bi zaradi nedostopnosti portala eVEM 
uporabniki petino vlog (184.400) oddali po kl asični poti na točki VEM.  Glede na to, da mora 
uporabnik zaradi preverjanja istovetnosti osebno do točke VEM, bi lahko predpostavili , da 
dostava in obdelava posamezne vloge zahteva tri ure, kar je okoli 30 EUR (vrednost treh 
                                                      
52  Elektronska oblika točke VEM (Vse na Enem Mestu)  
53  https://www.ajpes.si/Registri/Poslovni_register/Porocila , dostop avgu st 2018  
54  https://data.si/blog/2018/03/09/izjemen -uspeh -vem-tocke -data/, dostop avgust 2018  
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  38/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  povprečnih bruto ur dela)55. Ocenjeni dodatni stroški bi tako znašali 5.532.000 EUR, skupaj s 
stroški FU zaradi klasičnih vročitev davčnih dokumentov zaradi nedostopnosti portala eDavki 
pa blizu 5 .600.000  EUR.  
Napad na spletišča državnih organov bi povzročil nevšečnosti tako posameznikom  kot tudi 
podjetj em in organizacij am, saj bi morali zaradi nedostopnosti e -storitev določena opravila 
opraviti po klasični poti, kar bi povzročilo dodatne stroške in izgubo časa. Nastale razmere pa 
ne bi vplivale na zdravje ljudi oziroma ne bi ogrožale živ ljenj.  
Napad bi poleg onemogočanja delovanja najbolj izpostavljenih spletnih portalov državne 
uprave, lahko povzročil tudi razobličenja spletnih mest. Če bi bile na tak način na spletišča 
posredovane dezinformacije, ki bi vsaj na prvi pogled delovale vero dostojno, bi to lahko imelo 
vpliv na kakšnega od procesov v družbi (npr. sprememba javnega mnenja in s tem povezani 
pritiski bi lahko vplivali na kakšno politično ali gospodarsko odločitev oziroma usmeritev). To 
zadnje bi lahko imelo precej večje (tudi neg ativne) posledice, kot zgoraj opisana neposredna 
škoda zaradi izpada delovanja posameznih spletišč.  
Opisani scenarij  je po obsegu posledic še sprejemljiv. V njemu opisan kibernetski napad bi 
vsekakor opozoril na napadalca oziroma njegove zahteve, pa naj gre za hektivistično skupino 
ali državo. Obseg posledic pa bi bil lahko tudi neprimerno večji, če bi napad obsegal spl etišča 
vseh državnih in paradržavnih organov in organizacij. V državi, kjer je precejšen del 
gospodarstva posredno ali neposredno v rokah države  bi to lahko pomenilo, da bi bilo število 
potencialnih žrtev precej večje.  
8.2. Analiza  tveganja  - Scenarij tveg anja 2 : Napad  z izsiljevalskim programjem  
Trend napadov z izsiljevalskim programjem v svetu je naraščajoč. To je po svoje logično, saj 
napadalc i, pa naj gre za  kibernetsk e kriminalc e ali pa kak drug akter kibernetskih groženj , na 
ta način najlažje monetizi rajo svoje aktivnosti. Napad z izsiljevalskim virusom WannaCry leta 
2017 je bil doslej v svetovnem merilu največji napad take vrste. Z vidika finančne škode, ki jo 
je povzročil, je bil celoten znesek  plačanih  odškodnin zanemarljiv v primerjavi s škodo, ki je 
nastala zaradi izpada proizvodnje ali storitev.  
WannaCry pa še zdaleč ni edini virus take vrste . Na SI -CERT je bilo v zadnjih šestih letih 
prijavljenih več kot 33 različnih izsiljevalskih virusov, ki pa v javnosti niso bili tako prepoznavni.  
Sodovni vi rusi večinoma delujejo po naslednjem principu:  
1. Po zagonu virus ustvari unikatni par ključev RSA -4096 in unikatni identifikator 
okuženega računalnika,  
2. identifikator in zasebni del RSA ključa pošlje v napadalčev nadzorni strežnik,  
3. zasebni del RSA ključa izbr iše iz računalnika,  
4. naredi seznam vseh dostopnih datotek na dosegljivih diskovnih pogonih,  
                                                      
55  https://www.stat.si/StatWeb/Field/Index/74, dostop avgust 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  39/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  5. za vs ako datoteko ustvari lasten AES ključ, z njim zašifrira datoteko, nato pa sam 
AES ključ zašifrira z javnim ključem RSA in ga v šifrirani obliki doda v žrtvino 
datoteko,  
6. v vse mape odloži izsiljevalsko sporočilo, ki vsebuje povezavo na  spletno stran, skrito 
prek TOR omrežja; povezava vsebuje identifikator, s katerim na padalci najdejo 
zasebni del RSA ključa, ki je potreben za dešifriranje podatkov.  
 
Kampanje izsiljevalskih virusov se ponujajo na črnem trgu ko t storitev, okužbe pa se širi jo 
prvenstveno s prip onkami v elektronski pošti. Te so la hko različnih oblik: kot navide zne PDF 
datoteke, kot dokumenti zbirke  Micro soft Office z makri ali kot ZIP arhiv ske datoteke  s kodo 
javascript. Manj pogost način je okužba v mimohodu (angl. drive -by download) s  katerim  od 
kompletov za izkoriščanje . 
SI-CERT je v  preteklih dveh letih prejel tudi več prijav uporabnikov,  ki so postali žrtev 
izsiljeval skega virusa ob prebiranju novic. Napadalci so namreč na novičarsko spletno stran z 
oglasom podtaknili škodljivo kodo. Ta preve ri, ali je v sistemu neposodobljena pro gramska 051015202530354045
apr.12
jul.12
okt.12
jan.13
apr.13
jul.13
okt.13
jan.14
apr.14
jul.14
okt.14
jan.15
apr.15
jul.15
okt.15
jan.16
apr.16
jul.16
okt.16
jan.17
apr.17
jul.17
okt.17
jan.18Število mesečnih prijav izsiljevalskih virusov na SI -CERT
ransomcrypt ukash crypted.gen cryptolocker bitcrypt
cryptowall synolocker ctb locker teslacrypt drugo
keyholder bitlocker linux.encoder locky cerber
cryptxxx cryptmic zepto crysis india.com
xtbl dharma pclock spora btclocker
nm4 jaff dma locker globe imposter petrwrap
nemesis accdfisa scarab arenaSlika 7: Prikaz mesečnih prijav incidentov z izsiljevalskimi virusi v obdobju od aprila 2012 do 
januarja 2018. Vir: SI -CERT, 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  40/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  oprema, ki omogoča nepooblaščen dost op in namestitev dodatnih zlona mernih komponent. 
Podtaknjena koda lahko iz sistem a pridobi tudi zaupne informaci je, gesla in certifikate.  
Z vidika ogroženosti z napadi z izs iljevalskim programjem, so najbolj izpostavljena mikro, mala 
in srednja podjetja  (MSP) , ki so že dosegla določeno stopnjo digitalizacije svojih proizvodnih 
in poslovnih procesov ter nimajo lastnih strokovnjakov s področja IT. Na drugi strani so lahko 
ogrož eni tudi veliki sistemi  v zasebnem in javnem sektorju (npr. zdravstvo) , kjer predstavlja 
nadgradnja strojne in programske opreme velik strošek. Virus WannaCry je izkoriščal ranljivost 
neposodobljenih operacijskih sistemov, med njimi tudi starejših, za katere je proizvajalec že 
pred časom ukinil podporo. V tem primeru se je izkazalo, da je š e vedno zaradi različnih 
razlogov v uporabi programska oprema, ki ni več podprta s strani proizvajalca  in je zato bolj 
ranljiva. Lahko gre za indus trijske ali pa poslovne računalnike s posebnimi aplikacijami, ki 
delujejo samo na določenih operacijskih sistemih . Njihova nadgradnja bi zahtevala tudi 
nadgradnje teh aplikacij ali celotnih procesov, kar pa je lahko finančno in organizacijsko 
zahtevno. Pra v tako je finančno in organizacijsko zahtevna nadgradnja velikega števila 
računalnikov v velikih sistemih, saj nova programska oprema običajno zahteva tudi novo 
strojno opremo. V primeru WannaCry se je po drugi strani mnogokrat izkazalo, da bi bili 
program ski popravki lahko nameščeni, pa zaradi različnih razlogov niso bili. Lahko je šlo za 
malomarnost ali pa preprosto pomanjkanje strokovnega znanja (kot že rečeno, mala podjetja 
nimajo svojih strokovnjakov IT). Morda je rešitev v takem primeru najem storitev  IKT in podpis 
ustrezne pogodbe SLA56 z zunanjim izvajalcem.  
Lahko predpostavimo, da je stopnja digitalizacije višja v okoljih, ki dosegajo višjo dodano 
vrednost, zato smo v tem scenariju uporabili tri slovenske statistične regije z najvišjim BDP na 
prebiv alca, in sicer osrednjeslovensko in obalno -kraško regijo ter regijo jugovzhodna 
Slovenija. Vse tri regije skupno ustvarijo 49 % BDP države. V okoljih z višjo stopnjo 
digitalizacije bi napad z izsiljevalskim programjem lahko imel največje posledice. 
Predpos tavimo, da bi zaradi napada prišlo do izpada proizvodnje in storitev za pet delovnih 
dni in da bi skupna povzročena škoda, ki bi jo utrpela prizadeta podjetja in organizacije znašala 
15 % ustvarjenega BDP v teh regijah v dnevih izpada.  
                                                      
56  Service Level Agreement (nivo zagotavljanja storitev)   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  41/89 
 
Preglednica 4: Tri slovenske statistične regije z največjim BDP na prebivalca, Slovenija 2016. 
Vir: SURS , 2018  
Statistična regija  Mio. EUR  EUR / 
prebivalca  Število  
prebivalcev  Število  
ranljivih57 Število  
podjetij  
1. Osrednjeslovenska  14.872  27.644  537.023  177.687  65.412  
2. Obalno -kraška  2256  19.928  113.070  37.458  13.855  
3. Jugovzhodna Slovenija  2655  18.604  142.566  47.038  10.378  
SKUPAJ  19.783   792.659  262.183  89.645  
Delež  48,9%   38,4%  38,2%  45,7%  
Leta 2016 je bilo v Sloveniji 252 delovnih dni. To število je treba ustrezno prilagoditi (povečati), 
ker določeni deli gospodarstva oziroma družbe (npr. del zdravstv a in socialn ega varstv a ter 
obrambe) obratujejo celo leto. Upoštevaje to dejstvo je prilago jeno število delovnih dni 256,658. 
Ustvarjeni BDP na dan v treh upoštevanih regijah bi tako znašal 77,10 mio. EUR.  
Če bi bil napad z izsiljevalskim programjem ciljan, bi povzročil največjo škodo v podjetjih in v 
sektorjih kritične infrastrukture ter pri izvajalcih storitev, pomembnih za delovanje države, hkrati 
pa bi napadalcu potencialno prinesel največjo korist  z možnostjo odkupnin (v primeru akterja 
kibernetski kriminal ci) ter z izpadom proizvodnje in storitev (v primeru akterja države ). V našem 
primeru bi ob upoštevanju zgoraj navedenih predpostavk ocenjena skupna neposredna škoda 
zaradi izpada proizvodnje in storitev znašala 57 .820.000 . EUR59. To bi veljalo, če ne pride  do 
trajne izgube podatkov in je obnovitev poslovanja  normalna. Če pa bi v določenih subjektih 
                                                      
57  Skupno število prebivalcev iz skupin,  starih 14 let ali manj in 65 let ali več.  
58  Sektorji družbe z večino zaposlenih (96 %) so leta 2016 obratovali 252 dni v letu, sektorji s 4 % zaposlenih pa 
366. Upoštevaje to razmerje je število delovnih dni 256,6, 5 dni pa tako predstavlja slaba 2 %.  
59  Izračun: (14.872 + 2.256 + 2.655) mio. EUR / 256,6 dni x 5 dni x 0,15 = 57,82 mio. EUR  
 Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  42/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  prišlo do delne ali popolne izgube podatkov, bi to lahko v najslabšem primeru privedlo tudi do 
propada takega subjekta.  
Opisani scenarij je po obsegu posledic še  sprejemljiv. Scenarij na eni strani vsebuje nekatere 
predpostavke, ki so pri oceni vplivov in posledic na spodnji meji , kot je npr. dokaj kratko 
obdobje izpada zaradi delovanja grožnje  in povrnitve v normalno stanje  (5 dni) , omejeno število 
prizadetih (sk upna škoda 15 % BDP, ki bi bil ustvarjen v času izpada)  ter zaradi lažje 
predstavitve omejitev na samo tri statistične regije . Na drugi strani pa so ozaveščenost in 
varnostni  ukrepi , tudi zaradi izkušnje z virusom WannaCry , na višji stopnji  kot v preteklos ti. V 
prihodnosti se bo izpostavljenost zaradi vedno višje stopnje digitalizacije in večje uporabe 
izsiljevalskega program ja poveč evala, a bodo temu sledili tudi višja stopnja ozaveščenosti ljudi 
in izboljšani varnostni ukrepi.  
8.2.1  Vplivi na ljudi  
V obravnavanih statističnih  regijah je po podatkih SURS leta 2016 živelo 792.659 ljudi, kar je 
dobrih 38 % vseh ljudi v Sloveniji. V skupini  ranljivih , ki jo tvorita skupini starih 14 let ali manj 
in 65 let ali več , je bilo 262.183  ljudi, kar je na ravni d ržave prav tako predstavljalo nekaj več 
kot 38 % delež. Odvisno od tarč napada z izsiljevalskim programjem, bi bile prizadete različne 
skupine ljudi. V primeru virusa WannaCry so bili po svetu prizadeti tako posamezniki kot velika 
podjetja in organizacije.  Povzročil je izpade proizvodnje in storitev v sektorjih industrije, 
telekomunikacij, zdravstva , prometa  in javne uprave.  
Če bi prišlo do okužbe z virusom v organizacijah v slovenskem zdravstvenem sistemu 
(bolnišnice, zdravstveni domovi), kot se je to zgodilo v primeru WannaCry v Veliki Britaniji 
(prizadetih je bilo 80 od 236 bolnišnic in 595 od 7454 splošnih ambulant)60, bi lahko prišlo do 
odpovedi oziroma preložitve operacij, do težav pri izdaji zdravil ter pri obravnavi bolnikov v 
zdravstvenih domovih in  bolnišnicah, če ne bi bili dostopni njihovi elektronski zdravstveni 
kartoni . To bi v nekaterih primerih na  dolgi rok lahko imelo tudi  posledice z a njihovo zdravje . 
Če bi zaradi okužbe prišlo do motenj v delovanju sistemov za p reskrbo s pitno vodo in čišče nje 
odpadnih voda, bi to lahko privedlo do  onesnaženj a pitne vode in posledično do obolevanja 
ljudi. V najhujših primerih bi lahko prišlo do smrtnih žrtev med ranljiv imi skupin ami prebivalstva . 
Zaradi napada bi lahko prišlo do motenj pri oskrbi z živili in njihovi prodaji, do zamud in 
odpovedi v javnem prometu ter do motenj pri poslovanju z organi državne uprave . 
8.2.2  Gospodarski in okoljski vplivi in vplivi na kulturno dediščino  
V obravnavanih  statističnih  regijah je po podatkih SURS leta 2016 delovalo 89.645 podjetij, 
kar je slabih 46 % vseh podjetij v Sloveniji. Izkušnja z izsiljevalskim virusom WannaCry je pri 
njih verjetno pripomogla k večji ozaveščenosti glede samozaščitnih ukrepov, vendar tudi 
                                                      
60  https://www.england.nhs.uk/wp -content/uploads/2018/02/lessons -learned -review -wannacry -ransomware -
cyber -attack -cio-review.pdf   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  43/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  napadalci uporabljajo vedno nove vektorje napada , ki so  pogosto korak pred zaščitnimi ukrepi. 
Po podatkih Urada RS za varovanje tajnih podatkov, je nekaj dnevni izpad proizvodnje zaradi 
virusa WannaCry podjetju Revoz povzročil za 3 milijone  EUR škode. V Revozu je prišlo do 
okužbe po internem omrežju podjetja R enault, ki je bilo med najbolj prizadetimi v svetovnem 
merilu. Kot je bilo že omenjeno so podobnim primerom lahko bolj izpostavljena, mala in srednja 
podjetja ter organizacije brez lastnih IT služb, pa tudi večja, kjer nadgradnj e velikega števila  
strojne i n programske opreme predstavlja velik strošek.  Z vse večjo stopnjo digitalizacij e 
proizvodnih in poslovnih procesov so podjetja in organizacije življensko odvisne od svojih 
informacijskih sistemov in podatkov v njih.  
Napad z izsiljevalskim programjem lahko  v industrijskih ter storitvenih panogah za krajši ali 
daljši čas onemogoči proizvodnjo in storitve. Ker so slovenska podjetja v določenih panogah 
velik proizvajalec in dobavitelj sestavnih delov za druga, predvsem tuja podjetja, bi izpad 
proizvodnje lahko  negativno vplival na njihov položaj predvsem na zelo konkurenčnih trgih. 
Daljši čas onemogočen dostop do podatkov ali celo njihova trajna izguba lahko privede do 
izgube poslov, ki bi jih bilo kratkoročno težko nadomestiti , v najslabšem primeru pa lahko pr ide 
do propada podjetja ali organizacije.  
V prometu lahko pride do zmede pri voznih redih ter do zamud in odpovedi v cestnem, 
železniškem, letalskem in ladijskem prometu. To bi lahko negativno vplivalo na logistična 
podjetja. Zloraba ali kraja zaupnih pod atkov podjetja ali organizacije (npr. osebni podatki strank 
in partnerjev, intelektualna lastnina) lahko povzroči vdore v sisteme drugih podjetij in 
organizacij, zlorabo  elektronske identitete posameznikov ter izgubo konkurenčn ih prednosti.  Z 
vsem naštetim  je lahko povezana velikansk a in včasih nepopravljiva škoda . 
8.2.3  Politični in družbeni vplivi  
Če bi prišlo do napada  z izsiljevalskim programjem bi lahko prišlo do težav pri delovanju 
organov državne uprave in posledično tudi do motenj pri izvajanju sto ritev za državljane. Zaradi 
motenj v maloprodaji bi lahko prišlo do težav predvsem zaradi onemogočenega nakupa živil. 
Lahko bi nastopile težave v plačilnem prometu, pri dvigih  gotovine na bankomatih in na splošno 
pri dostopu do interneta, ker bi operaterji zaradi preprečitve širjenja okužb izvajali omejitve v 
internetnem prometu. Če bi težave trajale dalj časa, bi to v nekaterih primerih lahko povzročilo 
nezadovoljstvo prebival stva in v najslabšem primeru privedlo do nemirov.  
8.3. Analiza  tveganja  - Scenarij tveganja 3 : Napad na kritično infrastrukturo v 
energetskem sektorju  
Uspešen napad na kritično infrastrukturo v energetskem sektorju na strani napadalca zahteva 
dolgotrajne p riprave in koordinirano sodelovanje različnih  profilov  strokovnjakov. Gre za končni 
rezultat napredn e trajne grožnj e (APT), ki uporablja niz prikritih in kompleksnih hekerskih  
procesov, katerih  namen je napad na točno določeno informacijsko infrastrukturo. Pri tem želi 
napadal ec čim dlje ostati prikrit v omrežju žrtve. Zaradi kompleksnosti operacije, časovne  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  44/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  dimenzije, potrebnih naprednih znanj in udeležbe večjega števila ljudi, je tak napad pra viloma 
podprt  s strani  tuje države, ki želi doseči svoje politične ali vojaške cilje. Kibernetski napad je 
pogosto del hibridne grožnje in lahko služi tudi kot sredstvo za odvračanje pozornosti od 
aktivnosti, ki jih napadalec za realizacijo svojih ciljev i zvaja vzporedno.  
Napad se prične z infiltracijo v informacijske sisteme žrtve, samostojno ali pa s pomočjo 
kakšne osebe znotraj sistema. Od tu naprej se prične prikrito zbiranje informacij, ki se 
uporabi jo za pripravo dejanskega napada. V obdobju prikriteg a delovanja se v omrežjih žrtve 
namestijo orodja, ki napadalcu omogočijo oddaljeni prevzem nadzora nad informacijskimi 
sistemi žrtve. Ko je vse skupaj pripravljeno, napadalec  samo še počaka na primeren trenutek, 
ko bo imel napad največji učinek. Tak trenut ek je lahko odvisen od poteka vzporednih 
aktivnosti (npr. pri hibridnih grožnjah), lahko pa napadalec napad tudi odloži in ga sproži kdaj 
kasneje , ko z njim doseže največji učinek. Če bi bil napad izveden v času, ko bi žrtev doletela 
huda naravna ali druga  nesreča, bi imel neprimerno večji negativni učinek.  
Raziskovalna organizacija Cambridge Centre for Risk Studies je po kibernetskem napadu na 
podjetja  za distribucijo električne energije v Ukrajini leta 2015 pripravil študijo električnega 
mrka  v Veliki Britaniji, ki bi ga povzročil katastrofalni kibernetski napad61 tuje države s pomočjo 
oseb  znotraj sistema. Po tem scenariju naj bi osebe  znotraj sistema po razdelilnih postajah 
neopazno namestil e naprave, s katerimi je mogoče na daljavo prekinjat i delovanje postaj in s 
tem oskrbo z električno energijo. Scenarij, ki predvideva serijo izpadov omrežja v JV delu 
države, kjer je skoncentrirano največ je število  ljudi in podjetij (ekonomsko najmočnejši del 
Velike Britanije), ima glede na obseg in trajanj e napadov ter kasnejše obnovitve sistema tri 
različice. Dejanski skupni izpadi omrežja trajajo od 1,5 do 6 tednov (sami napadi sicer trajajo 
od 3 do 12 tednov), odpravljanje posledic skupaj s potrebnim načrtovanjem pa od 2 do 10 
tednov.  
V našem primeru pre dpostavljamo, da bi napadalec izvedel koordiniran napad  na elektro 
distribucijski sistem v treh slovenskih statističnih regijah z največjim deležem v BDP države  , 
in sicer v osrednjeslovenski, podravski in savinjski regiji, ki skupno ustvarijo  61 % slovens kega 
BDP. Distribucijo električne energije na tem področju izvajajo trije različni operaterji (pri tem 
zanemarimo zaprte distribucijske sisteme), kar je podobno, kot v primeru napada v Ukrajini.  
Predpostavimo, da bi koordiniran kibernetski napad povzročil skupno samo pet delovnih dni 
izpada preskrbe z električno energijo, ko bi bila popolnoma onemogočena proizvodnja in 
izvajanje storitev.  
 
61  https://www.jbs.cam.ac.uk/fileadmin/u ser_upload/research/centres/risk/downloads/crs -integrated -
infrastructure -cyber -resiliency -in-society.pdf   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  45/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018    
Preglednica 5: Tri slovenske statistične regije z največjim deležem v BDP države, Slovenija 
2016. Vir: SURS , 2018  
Tako kot v primeru scenarija 2: Napad  z izsiljevalskim programjem , je tudi tukaj prilagoje no 
število delovnih dni 256,662. Ustvarjeni BDP na dan v treh upoštevanih statističnih regijah bi 
tako znašal 95 .990.000  EUR.  
V obravnavanih statističnih regijah je po podatkih SURS leta 2016 živelo 1.113.894 ljudi, kar 
je 54 % vseh ljudi v Sloveniji. V skupini ranljivih  je bilo 366.778  ljudi, kar je  na ravni države 
predstavljalo  več kot  53 % delež . Vsi prebivalci bi čutili vpliv izpada preskrbe z električno 
energijo. Napad bi imel največji vpliv na ljudi v obdobjih z najvišjimi oziroma najnižjimi 
temperaturami  v letu . V prvem primeru zaradi i zpada hlajenja in pokvarljivosti hrane, v drugem 
pa predvsem zaradi problemov z ogrevanjem, tudi zaradi nesreč z uporabo neprilagojenih 
kurišč  (smrti in poškodbe) , pa tudi zaradi pokvarljivosti hrane. V obeh primerih je mogoče 
pričakovati več nesreč v cest nem prometu zaradi neosvetljenosti vozišč in s tem več smrtnih 
žrtev in poškodovanih.  Prav tako bi bile v obeh primerih bolj ogrožen e ranljive skupine 
prebivalstva , ki težje prenašajo temperaturne ekstreme (vročino in mraz). Zaradi izpada 
                                                      
62  Sektorji družbe z večino zaposlenih (96 %) so leta 2016 obratovali 252 dni v letu, sektorji s 4 % zaposlenih pa 
366. Upoštevaje to razmerje je števi lo delovnih dni 256,6, 5 dni pa tako predstavlja slaba 2 %.  Statistična r egija  Mio EUR  % v BDP  
države  Število  
ranljivi h Število  
podjetij  
1. Osrednjeslovenska  14.872  36,8 537.023  177.687  65.412  
2. Podravska  5.170  12,8 322.553  105.428  26.125  
3. Savinjska  4.589  11,4 254.318  83.663  21.490  
SKUPAJ  24.631  61 1.113.894  366.778  113.027  
Delež  60,9%   54,0 %  53,4%  57,6 %  
 Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  46/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  zdravstvenih storitev (npr. odpovedi operacij) bi lahko na kratki ali dolgi rok pri nekaterih 
bolnikih prišlo do poslabšanja zdravstvenega stanja ali smrti.  
V obravnavanih  statističnih  regijah je po podatkih SURS leta 2016 delovalo 113.027  podjetij, 
kar je slabih 58 % vseh podjetij v Sloveniji. Podjetja, pa tudi druge organizacije , bi utrpele 
neposredno škodo zaradi izpada njihove proizvodnje in storitev.  Ker so slovenska podjetja v 
določenih panogah velik proizvajalec in dobavitelj sestavnih delov za drug a, predvsem tuja 
podjetja , bi i zpad proizvodnje lahko negativno vplival na njihov položaj predvsem na zelo 
konkurenčnih trgih . V najslabšem primeru bi lahko prišlo do izgube poslov, ki bi jih bilo 
kratkoročno težko nadomestiti . V prometu bi prišlo do težav  predvsem v železniškem 
transportu , kar bi negativno vplivalo na tovorni promet, posredno lahko tudi na Luko Koper. 
Nedelovanje komunikacijskih povezav in interneta  bi pri poslovanju, v plačilnem prometu in pri 
drugih dejavnostih , ki so odvisne od interne ta, občutili vsi, tako podjetja kot fizične osebe.  
Zaradi izpadov oskrbe z električno energijo in s tem povezanih problemov pri čiščenju 
odpadnih voda bi lahko prišlo do onesnaženj okolja (predvsem rek, podtalnice in pitne vode), 
kar bi posledično negativn o vplivalo na zdravje ljudi in živali.  
Prav tako bi zaradi izpadov oskrbe z električno energijo lahko prišlo do težav pri oskrbi z 
osnovnimi prehrambenimi proizvodi  in zdravili . To bi poleg zmanjšanja možnosti komunikacij 
in dostopa do informacij v nekater ih primerih lahko privedlo do nezadovoljstva prebivalstva in 
v najslabšem primeru do nemirov.  
Ker bi izpad oskrbe z električno energijo vplival takorekoč na vse segmente družbe, lahko 
predpostavimo, da bi bilo v primeru scenarija 3 zaradi napada izgub ljene ga 80 % običajno 
ustvarjenega BDP.  Ocenjena skupna neposredna škoda zaradi pet dnevnega izpada 
proizvodnje in storitev  v treh obravnavanih regijah bi tako znašala  383.960.000  EUR63. 
Opisani scenarij je po obsegu posledic še sprejemljiv. Scenarij sicer vsebuje nekatere 
predpostavke, ki so pri oceni vplivov in posledic na spodnji meji, kot je npr. dokaj kratko 
obdobje izpada zaradi delovanja grožnje in povrnitve v normalno stanje (5 dni ) ter zaradi lažje 
predstavitve omejitev na samo tri statistične regije  Tudi v tem primeru se bo i zpostavljenost v 
prihodnosti zaradi vedno višje stopnje digitalizacije z uporabo pametnih omrežij poveč ala. 
Kljub temu je glede na trenutni  politični in ekono mski položaj (neizpostavljenost) države 
verjetnost realizacije grožnje iz scenarija dokaj nizka.  
8.4. Verjetnost analiz  tveganja  
Ocenjuje se, da predstavljajo  opisani  in podobni vplivi tveganja iz Scenarija tveganja 1 splošno 
nevarnost , vplivi iz Scenarija  tveganja 2 posebn o in takojšnj o (trajn o) nevarnost , vplivi iz 
Scenarija tveganja 3 pa mogočo nevarnost . Te vrednosti so v nadaljevanju ocene primerjane 
                                                      
63  Izračun: (14.872 + 5.170 + 4.589) mio. EUR / 256,6 dni x 5 dni x 0,8 = 383,96 mio EUR   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  47/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  z merili za ovrednotenje verjetnosti za realizacijo grožnje  in v matrikah tveganja za realizacijo 
grožnje . 
8.5. Zanesljivost analiz tveganja  
Ker se celovit nacionalni sistem zagotavljanja kibernetske in informacijske varnosti šele 
vzpostavlja, n a žalost še ne obstajajo potrebni podatki za celovitejše analize. Ko bodo konec 
leta 2018 določeni zavezanci po ZInfV, ki bodo morali priglašati kibernetske incidente s 
pomembnim vplivom na neprekinjeno izvajanje njihovih storitev, bo postopno na voljo tudi več 
podatkov tako o kibernetskih grožnjah kot tudi o potencialnih akterjih teh groženj. Na osnovi 
teh podat kov bo lažje pripraviti ustrezne in zanesljivejše analize. Obstoječe analize so 
narejene na podlagi trenutnih (z)možnosti, v prihodnje pa  na tem področju verjetno lahko 
oziroma celo moramo doseči napredek. Ne glede na to lahko trdi mo, da so analize tveganj a 
srednje do razmeroma zanesljive . 
8.6. Reprezentativna analiza tveganja  
Ker je  bil kot reprezentativni scenarij tveganja izbran Scenarij tveganja 2: Napad z 
izsiljevalskim programjem , je za reprezentativno analizo tveganja določena analiza tveganja 
na podlagi tega scenarija.  
9. Ovrednotenje vplivov tveganja  
Da bi lahko ugotovili resnost oziroma težo tveganj a za realizacijo grožnje , je bilo treba določiti 
merila za ovrednotenje vplivov in  verjetnosti tveganja za nesreče , s katerimi je mogoče 
primerjati posledice oziroma vplive realiziranih groženj in njihovo verjetnost  oziroma pogostost.  
9.1 Merila za ovrednotenje vplivov tveganja in verjetnosti za realizacijo grožnje  
Vplivi tveganja za realizacijo grožnje so razdeljeni na vplive na ljudi, gospodarske in okoljske 
vplive, vplive na kulturno dediščino ter politične in družbene vplive. Merila za ovrednotenje 
tveganja in verjetnosti za realizacijo grožnje so bila spomladi leta 2015 usklajena in sprejeta 
znotraj delovanja U RSZR64 kot Državnega koordinacijskega organa za ocene tveganj za 
nesreče, skupaj z vsemi ministrstvi, ki pripravljajo ocene tveganja za posamezne nesreče (v 
našem primeru za realizacijo grožnje) oziroma sodelujejo pri tem. Leta 2017 so bila merila 
malenkostno spremenjena. Merila za ovrednotenje vplivov tv eganja in verjetnosti za nesreče  
so enotna za vsa tveganja in oblikovana v pet stopenj, pri čemer je po stopnjah vpliv oziroma 
verjetnost:  
  
64  Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  48/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  1. zelo majhna,  
2. majhna,  
3. srednja,  
4. velika,  
5. zelo velika.  
9.2 Primerjava rez ultatov analiz tveganja za realizacijo grožnje z merili za 
ovrednotenje vplivov in verjetnosti za nesreče  
Primerjava rezultatov analiz tveganja za realizacijo grožnje z ustreznimi merili za ovrednotenje 
vplivov tveg anja in verjetnosti za nesrečo pomeni ene ga najpomembnejših delov vsake ocene 
tveganja za posamezno grožnjo . Z merili lahko vrednotimo težo vsake realizirane grožnje  
oziroma vplivov in verjetnosti tveganja ter posameznih scenarijev oziroma analiz tveganja. Ker 
so merila za ovrednotenje vplivov tveganja in verjetnosti za nesrečo enotna za vsa tveganja, 
je omogočena tudi primerjava vplivov oziroma posledic in verjetnost i med posameznimi  
nesreč ami (realiziranimi grožnjami) . 
Grafično pa se vpliv tveganja in verjetnost za realizacijo grožnje  oziroma posamezne analize 
scenarijev tveganja lahko prikažejo v matrikah tveganja za realizacijo grožnje , ki sledijo temu 
poglavju.  
V preglednicah v poglavjih 9.2 in 9 .3 (Matrike tveganja za realizacijo grožnje ) so analize 
scenarijev tveganja lahko poimenovane tudi kot:  
• analiza tveganja – Scenarij tveganja 1: Napad na spletišča državne uprave : S1 ali 
Scenarij 1 ali Scenarij tveganja 1 ; 
• analiza tveganja – Scenarij tveganja 2: Napad z izsiljevalskim programjem : S2 ali 
Scenarij 2 ali Scenarij tveganja 2 ; 
• analiza tveganja – Scenarij tveganja 3: Napad na kritično infrastrukturo v 
energetskem sektorju : S3 ali Scenarij 3 ali Scenarij tveganja 3 . 
9.2.1 Primerjava rezultatov analiz tveganja z merili za ovrednotenje vplivov tveganja 
na ljudi  
Vplivi tveganja na ljudi so v odvisnosti od vrste tveganja lahko predvsem število smrtnih žrtev, 
število ranjenih ali bolnih, število trajno evakuiranih, števi lo ljudi, ki živijo in delajo na območjih, 
prizade tih zaradi realizacije grožnje , in drugo (na primer vplivi na ranljive skupine prebivalstva, 
kot so otroci, starejši, socialno ogroženi). Merila za ovrednotenje vplivov tveganja na ljudi so 
izražena v številu mrtvih, ranjenih ali bolnih in trajno evakuiranih ljudi.   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  49/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Preglednica 6: Merila za ovrednotenje vplivov tveganja na ljudi  ter uvrstitev scenarijev 
tveganja v stopnje vpliva  
Merila za ovrednotenje vplivov 
tveganja na ljudi 1 2 3 4 5 
Število mrtvih  
Število mrtvih (10 let)*  do 5 
do 5 5 - 10 
5 - 10 10 - 50 
10 - 50 50 - 200 
50 - 100 nad 200  
nad 100  
Število ranjenih ali bolnih**  
Število ranjenih ali bolnih (10 let)*  do 10  
do 10  10 - 50 
50 - 200 200 - 1.000 
200 - 500 nad 1 .000 
nad 500  
Število evakuiranih (trajni ukrep)  do 20  20 - 50 50 - 200 200 - 500 nad 500  
Scenarij tveganja   S2  S3  
* Za nesreče z morebitnimi dolgotrajnimi učinki (npr. do 10 let), kot so npr. nesreče z nevarnimi snovmi, jedrske ali radiološke 
nesreče, se dolgoročne vrednosti za mrtve in ranjene ali bolne ljudi (10 let) po potrebi določijo posebej oziroma dodatno, ko t 
je navedeno zgoraj.  
** Med ranjene ali bolne ljudi spadajo tudi obsevani, kontaminirani ali zastrupljeni ljudje, ki se  v analizah tveganj lahko ob 
posameznih tveganjih obravnavajo posebej.  
Pri številu mrtvih in ranjenih se upoštevajo tudi morebitni mrtvi in poškodovani pripadniki sil za 
zaščito, reševanje in pomoč na intervencijah zaščite, reševanja in pomoči, ter števil o policistov, 
vojakov SV in intervencij skih ekip različnih služb (službe nujne medicinske pomoči, ekipe 
elektropodjetij, komunalnih podjetij itd. ), ki so umrli ali bili poškodovani pri izvajanju nujnih 
ukrepov iz svojih pristojnosti in pri začetnih sanacij skih aktivnostih, vendar najdlje eno leto po 
nesreči. Za uvrstitev v mat rike tveganja za realizacijo grožnje  se upošteva vrednost, ki doseže 
najvišjo stopnjo vpliva glede na usklajena merila za ovrednotenje vplivov tveganja na ljudi.  
V poglavju 8  smo v okviru analize tveganj za realizacijo groženj pri posameznih scenarijih 
ocenili tudi vplive na ljudi.  Pri Scenariju tveganja 1 ne bi bilo posledic z a ljudi. Pri scenariju 
tveganja 2 bi  posledice nastale zlasti zaradi možnega izpada storitev v slovenskem 
zdravstvenem sistemu.  Ocenjuje se, da bi realizacija grožnje v tem primeru lahko na daljši rok 
povzročila do 50 bolnih ljudi, kar uvršča Scenarij 2 glede števila bolnih ljudi  v drugo  stopnjo 
(kar je reprezentativn a vrednost ) vpliva tveganja na ljudi . Reprezentativni podatek pri tem 
scenariju je število bolnih ljudi.  Pri Scenarij u tveganja 3  se ocenjuje, da bi realizacija grožnje 
povzročila do 20 smrtnih žrtev  ter do 25 0 ranjenih oziroma bolnih, kar uvršča Scenarij 3 glede 
števila mrtvih v tretjo  stopnj o, glede števila ranjenih oziroma bolnih ljudi pa v četrto  stopnjo (kar 
je reprezentativn a vrednost ) vpliva tveganja na ljudi . Reprezentativni podatek pri tem scenariju 
je število ranjenih oziroma bolnih ljudi.  
9.2.2  Primerjava rezultatov analiz tveganja z  merili za ovrednotenje gospodarskih in 
okoljskih vplivov tveganja in vplivov tveganja na kulturno dediščino  
Med gospodarske in okoljske vplive tveganja ter vplive tveganja na kulturno dediščino v 
odvisnosti od tveganja lahko spadajo vplivi, kot so število , posledice in višina škode na objektih 
in v njih, stroški delovanja ministrstev ter organov, ki dejavnosti iz svojih pristojnosti izvajajo v 
zaostrenih razmerah, obseg in višina škode na kmetijskih in gozdnih površinah , na 
objektih/območjih kulturne dediš čine, stroški omejitve uporabe hrane ter dolgoročni stroški v  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  50/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  verigi preskrbe s hrano, obseg in višina škode na vodnih telesih, število poškodovanih ali 
uničenih prometnih sredstev in škoda, ki pri tem nastane, število, škoda in stroški zaradi mrtvih 
ali poškodovanih oziroma obolelih domačih ali prostoživečih živali ter živali, ki jih je treba 
usmrtiti ali zdraviti, stroški za zdravljen je oziroma zdravstveno oskrbo ljudi, škoda zaradi 
prekinitve gospodarske dejavnosti, socialni in drugi podobni stroški, str oški intervencij ter 
morebitne me dnarodne pomoči, stroški celovite dolgoročne obnove (sanacije) objektov in 
opreme, stroški celovite dolgoročne obnove (sanacije) kmetijskih in gozdnih površin  ter 
objektov/območjih kulturne dediščine , stroški celovite d olgoročne obnove (sanacije) vodnih 
teles, okoljske obnove in druge okoljske škode ter dodatno (kar se ne upošteva pri izračunu 
škode in stroškov) še obseg prizadetega območja (v kvadratnih kilometrih  in odstotkih površine 
države), višina zavarovalniških izp lačil zaradi nesreče, zmanjšanje BDP, zmanjšanje tujega 
turističnega obiska ter povečanje brezposelnosti zaradi nesreče.  
Preglednica 7: Merila za ovrednotenje gospodarskih in okoljskih vplivov tveganja in vplivov 
tveganja na k ulturno dediščino ter uvrstitev scenarijev tveganja v stopnje vpliva  
1 2 3 4 5 
Do 100 
milijonov EUR  Od 100 milijonov 
EUR  - 0,6 % BDP  
100 - 243 
milijonov EUR  0,6 % - 1,2 % 
BDP 
243 - 485 
milijonov EUR  1,2 % - 2,4 % 
BDP 
485 - 970 
milijonov EUR  nad 2,4 %  
BDP 
nad 970  
milijonov EUR  
S1, S2   S3   
* Upoštevan je BDP za leto 2016.  
Merila za ovrednotenje gospodarsk ih in okoljskih vplivov tveganja in vplivov tveganja na 
kulturno dediščino se izražajo z višino stroškov in škode, ki jo povzroči določeno tveganje. 
Meja vpliva tveganja med drugim in tretjim razredom od petih je postavljena na 0,6 odstotka 
bruto družbenega proizvoda (BDP). Iz tega so izpeljane mejne vrednosti za preostale razrede. 
Ta izhodiščna vrednost se v precejšnji meri na vezuje na vrednost 0,6 od stotka  bruto 
nacionalnega dohodka (BND). Če škoda zaradi neke nesreče namreč preseže vrednost 0,6 
odstotka  BND, lahko država Evropsko unijo zaprosi za nepovratna fi nančna sredstva. V RS  
sta vredno sti BND in BDP zelo podobni (BND  je malenkost nižji), zato p ri merilih za 
ovrednotenje vplivov tveganja za nesrečo uporabljamo kar BDP. Višina BDP leta 201 665 je bila 
okoli 40.42 milijard e evrov, vrednost 0,6 odstotka BDP pa je zaokroženo približno 243 milijonov 
evrov.  
Iz analiz podatkov scenarijev tveganja, je razvidno, da škoda ob realizaciji groženj iz  prvih 
dveh scenarijev tveganja  najverjetneje ne bi presegla višine 100 milijonov evrov, kar oba 
scenarija oziroma analizi tveganja uvršča v prvo stopnjo gospodarskih in  okoljskih vplivov ter 
vplivov tveganja na kulturno dediščino. Iz analize Scenarij a tveganja 3 pa je razvidno, da bi 
višina okoljskih in gospodarskih vplivov tveganja in vplivov tveganja na kulturno dediščino 
                                                      
65  Uporabljena je vrednost BDP za leto 2016, ker so b ili pri drugih izračunih na voljo samo podatki do vključno 
leta 2016.   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  51/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  dosegla okoli 384  milijonov evrov  (0,95 %  BDP i z leta 2016) , kar scenarij  in analizo tveganja 
3 uvršča v tretjo  stopnjo od petih  možnih . 
9.2.3  Primerjava rezultatov analiz tveganja z merili za ovrednotenje političnih in 
družbenih vplivov tveganja  
Politični in družbeni vplivi tveganja lahko v odvisnosti  od tveganja vsebujejo kategorije, kot so 
vpliv tveganja na delovanje državnih organov, vpliv nedelovanja pomembnih infrastrukturnih 
sistemov na vsakodnevno življenje, psihosocialni vplivi, not ranjepolitična stabilnost  ter vpliv na 
javni red in  mir, finanč na stabilnost  in zunanjepolitična oziroma mednarodna stabilnost 
(položaj) države. Merila za ovrednotenje političnih in družbenih vplivov tveganja so 
polkvalitativna.  Za razliko od prejšnjih dveh skupin vplivov, ki jih je bilo mogoče kvantitativno 
oceniti , gre pri tej skupini vplivov bolj za ocenjevanje velkostnega reda obravnavanih vplivov. 
Končna vrednost oziroma stopnja političnih in družbenih vplivov tveganja se ugotovi tako, da 
se seštevek  vrednost i posameznih vplivov deli s številom uporabljanih meril,  ki obravnavajo 
politične in družbene vplive tveganja, tako v okviru posameznih vplivov kot skupin vplivov. 
Vplivi, ki niso bili ocenjeni, se pri tem ne upoštevajo. Prav tako se ne upoštevajo vplivi tveganja, 
ki so povezani z ocenjevano vsebino, a zaradi r azličnih vzrokov niso mogli bili ocenjeni.  
9.2.3.1  Merila za ovrednotenje vpliva tveganja na delovanje državnih organov in primerjava 
z rezultati analiz tveganja  
Merila za ovrednotenje vpliva tveganja na delovanje državnih organov in primerjava z rezultati  
analiz tveganja so v preglednic ah 8 in 9. Vsi trije scenariji tveganja bi posegali v možnosti 
izvajanja nalog iz pristojnosti državnih organov . Pri tem bi bilo v primeru Scenarij a tveganja 1, 
ko bi šlo za napad na spletišča državne uprave, delovanje držav nih organov  zelo okrnjeno do 
7 dni in za toliko časa vplivalo tudi na 5000 do 50.000 ljudi  (prva in druga  stopnja vpliva) . V 
primeru Scenarij a tveganja 2, ko bi šlo za napad z izsiljevalskim programjem, lahko 
predvidevamo, da so centralizacija državne info rmatike in izkušnje z virusom WannaCry 
pripomogli k višji stopnji odpornosti. Kljub temu bi bilo delovanje državnih organov  še vedno 
lahko omejeno  do 7 dni  in za toliko časa vplivalo tudi na 500 do 5000 ljudi  (prva in druga 
stopnja vpliva). V primeru Scena rija tveganja 3, ko bi šlo za izpad oskrbe z električno energijo , 
med drugim tudi v regiji, kjer deluje večina državnih organov, bi bilo njihovo delovanje 
onemogočeno do 7 dni  in za toliko časa vplivalo tudi na več kot 50.000 ljudi  (druga in tretja 
stopnja  vpliva).  
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  52/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Preglednica 8: Možnost izvajanja nalog iz pristojnosti državnih organov (vlada, ministrstva, 
organi v sestavi, upravne enote) na prizadetem območju in uvrstitev scenarijev tveganja v 
stopnje vpliva  
Trajanje  Omejena  Zelo okrnjena  Onemogočena  
Do 2 dni  1 1 2 
Do 7 dni  1 (S2 ) 1 (S1) 2 (S3) 
Do 15 dni  2 2 3 
Do 30 dni  2 3 4 
Več kot 30 dni  3 4 5 
Upošteva se vpliv, ki povzroči največje posledice in traja najdlje. Če vplivi nesreče ne posegajo v ocenjevano vsebino, se vpliv 
nesreče na ocenjevano vsebino ne ocenjuje (NO). Prav tako se ne upoštevajo vplivi, ki so povezani z ocenjevano vsebino, a 
zaradi različnih vzrokov niso bili ocenjeni (Np).  
 
Preglednica 9: Število ljudi, za katere je s strani državnih organov fizično ali funkcionalno 
ovirano ali moteno izvajanje storitev in uvrstitev scenarijev tveganja v stopnje vpliva  
Število ljudi/  
trajanje  Do 500  Od 500 do 5000  Od 5000 do 50.000  Več kot 50.000  
Do 2 dni  1 1 1 2 
Do 7 dni  1 2 (S2) 2 (S1) 3 (S3) 
Do 15 dni  2 3 3 4 
Do 30 dni  3 4 4 5 
Več kot 30 dni  4 5 5 5 
Če vplivi nesreče ne morejo posegati v ocenjevano vsebino, se vpliv nesreče na ocenjevano vsebino ne ocenjuje (NO). Prav 
tako se ne upoštevajo vplivi, ki so povezani z ocenjevano vsebino, a zaradi različnih vzrokov niso bili ocenjeni (Np).  
Končna stopnja ali vrednost vpliva tveganja na delovanje državnih organov se določi tako, da 
se vsot a posameznih vrednosti iz preglednic  8 in 9 deli s številom upoštevanih vplivov.  
Če sešt ejemo stopnje  vplivov iz te skupine in ju delimo s številom upoštevanih vplivov (2), 
dobimo skupne vrednosti vplivov tveganja na delovanje državnih organov:  
• Scenarij tveganja 1: 1,5, 
• Scenarij tveganja 2: 1,5, 
• Scenarij tveganja 3: 2 ,5. 
9.2.3.2  Merila za ovrednote nje vpliva tveganja na delovanje pomembnih infrastrukturnih 
sistemov in primerjava z rezultati analiz tveganja  
Merila za ovrednotenje vpliva tveganja na delovanje pomembnih infrastrukturnih sistemov in 
primerjava z rezultati anal iz tveganja so v preglednic ah 10 in 11. 
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  53/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Preglednica 10: Pomanjkanje ali otežen dostop do pitne vode, hrane in energentov (elektrika, 
ogrevanje, gorivo) ter uvrstitev scenarijev tveganja v stopnje vpliva  
Do 7 dni  1 2 2 3 (S2, S3) 
Upošteva se vpliv, ki povzroči največje posledice in traja najdlje. Če ima več vsebin enako stopnjo vpliva, se upošteva vpliv, 
zaradi katerega je prizadetih največ ljudi. Če je najmanj v dveh primerih prizadeto enako število ljudi, se upošteva tisti, k i traja 
dlje. 
Če vplivi grožnje ne morejo posegati v ocenjevano vsebino, se vpliv grožnje na ocenjevano vsebino ne ocenjuje (NO). Prav 
V preglednic i 10 je upošteva no stanje oskrbe z električno energijo  in pa dostop do pitne vode 
in hrane. Vpliv grožnj e iz Scenarija tveganja 1 se v tem primeru ne ocenjuje. Realizacija 
grožnje iz Scenarija tveganja 2 bi potencialno imela vpliv na dostop do hrane, če bi zaradi 
izsiljevalskega programja prišlo do motenj v maloprodaji prehrambenih izdelkov. Realizacija 
grožnje iz Scenarija  tveganja 3  pa bi vplivala na oskrbo z električno energijo  in dostop do pitne 
vode . Oba ocenjevana scenarija tveganja sta umeščena  v tretjo stopnjo  vpliva.  
 
Preglednica 11: Zelo okrnjeni ali onemogočeni uporaba interneta in telekomunikacijskih 
sistemov, prihod na delovna mesta in v vzgojno -izobraževalne ustanove, uporaba javnih 
storitev (dostop do medijev, zdravstvene storitve, bančne storitve itd.), uporaba javnega 
prometa, oskrba oziroma nakup življenjskih potrebščin in uvrstitev scenarijev tveganja v 
Trajanje  Do 500  Od 500 do 5 .000 Od 5 .000 do 
50.000  Več kot 50.000  
Do 7 dni  1 2 2 3 (S2, S3)  
Upošteva se vpliv, ki povzroči največje posledice in traja najdlje. Če ima več vsebin enako stopnjo vpliva, se upošteva tisti , 
zaradi katerega je prizadetih največ ljudi. Če je najmanj v dveh primerih prizadeto enako število ljudi, se upošteva tisti, ki traja 
dlje. 
Če vplivi nesreče ne morejo posegati v ocenjevano vsebino, se vpliv nesreče nanjo ne ocenjuje (NO). Prav tako se ne 
upoštevajo vplivi, ki so povezani z ocenjevano vsebino, a zaradi različnih vzrokov niso bili ocenje ni (Np).  
 
Tudi v tem primeru se ne ocenjuje vpliv grožnje iz Scenarija tveganja 1. V ostalih dveh primerih 
pa sta scenarija tveganja zaradi vpliva na zmožnost uporabe interneta in telekomunikacijskih 
sistemov  umeščena  v tretjo stopnjo  vpliva .  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  54/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Končna stopn ja oziroma vrednost vpliva tveganja na delovanje pomembnih infrastrukturnih 
sistemov se določi tako, da se vsota posameznih vrednosti iz preglednic  10 in 11 deli s številom 
upoštevanih vplivov . Vrednost te skupine vplivov je bodisi celo bodisi decimalno število.  
Če seštejemo stopnje  vplivov iz te skupine in j u delimo s številom upoštevanih vplivov (2), 
dobimo skupne vrednosti vplivov tveganja na delovanje pomembnih infrastrukturnih sistemov:  
• Scenarij tveganja 1: NO , 
• Scenarij tveganja 2: 3 , 
• Scenarij tvegan ja 3: 3 . 
9.2.3.3  Merila za ovrednotenje psihosocialnih vplivov tveganja in primerjava z rezultati 
analiz tveganja  
Merila za ovrednotenje psihosocialnih vplivov tveganja in primerjava z rezultati analiz tveganja 
so opredeljen i v preglednic ah 12, 13 in 1 4. 
Preglednica 12: Število ljudi, pri katerih nesreča povzroči nenavadno ali neželeno obnašanje 
(behavioural reactions), kot npr. izogibanje obiskovanju šol, vrtcev, zavestno odsotnost z 
dela, zavestno izogibanje javnemu prevozu, težnje po preselitvi, neracionalne finančne 
operacije (množični dvigi gotovine it n.), kopičenje in prisvajanje zalog življen jskih potrebščin 
ipd. ter uvrstitev scenarijev tveganja v stopnje vpliva  
Število ljudi  
trajanje  Do 500  Od 500 do 5 .000 Od 5 .000 do 50.000  Nad 50.000  
Do 7 dni  1 (S1) 2 (S2, S3) 2 3 
Upošteva se vpliv, ki povzroči največje posledice in traja najdlje. Če ima več vsebin enako stopnjo vpliva, se upošteva tista, 
pri kateri je prizadetih največ ljudi in nato tista, ki traja najdlje. Če vplivi nesreče ne morejo posegati v ocenjevano vseb ino, se 
vpliv nesreče na ocenjevano vsebino ne ocenjuje (NO). Prav tako se ne upoštevajo vplivi, ki so povezani z ocenjevano  
vsebino, a zaradi različnih vzrokov niso bili ocenjeni (Np).  
Realizacija groženj iz kateregakoli scenarija tveganja bi povzročila pritisk na tiste zaposlene, 
ki so odgovorni za ponovno vzpostavitev normalnega delovanja oziroma poslovanja. Daljši 
izpadi storitev ali preskrbe lahko povzročijo paniko pri določenem delu prebivalstva. Scenarij 
tveganja 1  se glede socialnih vplivov ne ocenjuje , glede psiho loških  vplivov pa je umeščen v 
prvo stopnjo vpliva . Scenarija tveganja 2  je glede socialnih vplivov  umešče n v prvo stopnjo 
vpliva , glede psiho loških  vplivov pa v drugo  stopnjo vpliva . Scenarija tveganja 3 je glede 
socialnih vplivov umeščen v drugo  stopnjo vpliva , glede psiho loških  vplivov pa v tretjo  stopnjo 
vpliva . 
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  55/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Preglednica 13: Socialni vplivi in uvrstitev scenarijev tveganja v stopnje vpliva  
Vrste socialnih vplivov  Stopnja 
vpliva  Uvrstitev scenarijev 
tveganja  
Vplivi nesreče ne morejo posegati v ocenjevano vsebino.  Se ne 
ocenjuje 
(NO)  S1 
Majhen/nepomemben vpliv  1 S2 
Revnejši sloji prebivalstva se znajdejo v hudi socialni stiski, 
poveča se število prošenj za izredno denarno socialno pomoč.  2 S3 
Posledice nesreče občuti tudi srednji sloj prebivalstva, to se 
kaže v povečanem številu vlog za izredno denarno socialno 
pomoč.  3  
Posledice nesreče občuti večina prebivalstva, kar se kaže v 
velikem povečanju števila vlog za socialno pomoč.  4  
Posledice občutijo vsi prebivalci, kar se kaže predvsem z novimi 
vlogami za socialno pomoč ter ponovnimi vlogami za dodelitev 
pomoči.  5  
Če vplivi nesreče ne morejo posegati v ocenjevano vsebino, se vpliv nesreče na ocenjevalno vsebino ne ocenjuje (NO). Ne 
upoštevajo se tudi vplivi, ki so povezani z ocenjevano vsebino, a zaradi različnih vzrokov niso bili ocenjeni (Np).  
 
Preglednica 14: Psihološki vplivi in uvrstitev scenarijev tveganja v stopnje vpliva  
Vrste psiholoških vplivov  Stopnja vpliva  Uvrstitev 
scenarijev 
tveganja  
Vplivi nesreče ne morejo posegati v ocenjevano vsebino.  se ne 
ocenjuje  (NO)   
Majhen/nepomemben vpliv.  1 S1 
Pojavljajo se posamezni primeri strahu med prebivalci zaradi 
nepoznavanja vzrokov in značilnosti nesreče ter njenih 
posledic.  2 S2 
Povečan je pojav strahu med prebivalci, predvsem pred novo 
nesrečo in njenimi posledicami.  3 S3 
Med prebivalci vlada strah za obstanek, zaupanje v pristojne 
organe, povezane z odzivom ter odpravljanjem posledic 
nesreče, upade, povečuje se želja po preselitvi.  4  
Zaradi negativnih dogodkov ali posledic nesreče je večina ljudi 
izgubila zaupanje v to, da bi se življenje na prizadetem območju 
lahko vrnilo v normalne okvire, pojavlja se množično 
preseljevanje.  5  
Če vplivi nesreče ne morejo posegati v ocenjevano vsebino, se vpliv nesreče na ocenjevalno vsebino ne ocenjuje (NO). Ne  
Končna stopnja oziroma vrednost psihosocialnih vplivov tveganja se določi tako, da se vsot a 
vrednosti v preglednic ah 12, 13 in 1 4 deli šte vilom upoštevanih vplivov . Vrednost te skupine 
vplivov je bodisi celo bodisi decimalno število.  
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  56/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Če seštejemo  stopnje vplivov iz te skupine in jih delimo s številom upoštevanih vplivov ( 2 ali 
3), dobimo skupne vrednosti psihosocialnih vplivov tveganja:  
• Scenarij tveganja 1: 1 , 
• Scenarij tveganja 2: 1, 67, 
• Scenarij tveganja 3: 2, 33. 
9.2.3.4  Merila za ovrednotenje vplivov tveganja na notranjepolitično stabilnost in primerjava 
Merila za ovrednotenje vplivov tveganja na notranjepo litično stabilnost in primerjava  z rezultati 
analiz tveganja so v preglednic i 15. 
Preglednica 15: Vpliv tveganja na notranjepolitično stabilnost in javni red in mir ter uvrstitev 
scenarijev tveganja v stopnje vpliva  
Vrste vplivov  Stopnja vpliva  Uvrstitev 
tveganja  
ocenjuje (NO)   
Majhen/nepomemben vpliv.  1  
Pojavljajo se posamezni primeri javnega izražanja nestrinjanja z 
ukrepanjem pristojnih institucij ali posamezne motnje delovanja 
političnih institucij (vlada, parlament itn.) ter posamezni pojavi 
sovražnih kampanj.  2 S1 
Znani so posamezni primeri kršitev javnega reda in miru (JRM) 
ter kaznivih dejanj (KD) zaradi nesreče in izražanje občutka 
strahu za svoj o varnost in premoženje; posamezniki ali skupine 
skušajo omajati notranjepolitične razmere, zmanjšano je 
zaupanje prebivalstva v delovanje političnih inštitucij.  3 S2 
Povečano je število kršitev javnega reda in miru ter 
organiziranih kaznivih dejanj, povečan je tudi strah med 
prebivalstvom; politične stranke in druge interesne skupine 
skušajo spodkopati notranjepolitično stabilnost ter pridobiti 
politične koristi z »vsiljevanjem« svojih programov za izboljšanje 
razmer, zmanjšano je zaupanje v delovanje  državnih inštitucij.  4 S3 
Kršitve javnega reda in miru, vključno z nasilnimi 
demonstracijami, so množične, veliko več je kaznivih dejanj, 
notranja varnost države je ogrožena. Notranjepolitična 
stabilnost države je spodkopana, temeljne ustavno zagotovljene 
pravice in vrednote so ogrožene in razvrednotene.  5  
Če se oceni, da vplivi nesreče ne morejo posegati v ocenjevano vsebino, se stopnje vpliva ne ocenjuje (NO). Ne upoštevajo 
se tudi vplivi, ki so povezani z ocenjevano vsebino, a zaradi razli čnih vzrokov niso bili ocenjeni (Np). Vrednost te skupine 
vplivov je lahko le celo število.  
Pričakovati je, da bi v primeru realizacije katerekoli grožnje iz scenarijev tveganja, to marsikdo 
lahko izrabil za (morda tudi upravičeno) kritiko oblasti. Če bi bile razmere v državi že pred tem 
zaostren e (npr. zaradi ekonomskih ali političnih vzrokov ), bi realizacija grožnje lahko sprožila 
nemire, še posebej, če bi bile njene posledice težje in dolgotrajnejše. V primeru kibernatskih  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  57/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  napadov, sponzoriranih s stran i tujih držav, spada povzročanje politične in ekonomske 
nestabilnosti med glavne cilje takega napada. Scenariji tveganja so glede na povzročene 
posledice razvrščeni v različne stopnje vpliva , od druge do četrte .  
9.2.3.5  Merila za ovrednotenje vplivov tveg anja na finančno stabilnost in primerjava z 
rezultati analiz tveganja  
Merila za ovrednotenje vplivov tveganj a na finančno stabilnost in primerjava z rezultati analiz 
tveganja so prikazan i v preglednica h 16, 17 in 18. 
Preglednica 16: Vpliv na plačilno sposobnost pravnih in fizičnih oseb zaradi nedelovanja 
plačilnega prometa in uvrstitev scenarijev tveganja v stopnje vpliva  
Vrednost izpada  
 
Trajanje izpada  Izpad 
poravnave plačil 
v vrednosti, 
manjš i kot 10 % 
načrtovane 
vrednosti 
plačilnega 
prometa v 
obdobju trajanja 
motenj  Izpad 
poravnave 
plačil v 
vrednosti, med 
10 % in 20 %  
vrednosti 
prometa v 
poravnave 
plačil v 
vrednosti med 
20 % in 50 %  
načrtova ne 
vrednosti 
prometa v 
obdobju 
trajanja motenj  Izpad 
poravnave 
plačil v 
50 % in 80 %  
vrednosti 
prometa v 
obdobju 
poravnave 
plačil v 
vrednosti, večji 
kot 80 %  
vrednosti 
plačilne ga 
prometa v 
obdobju 
trajanja motenj  
Ni vpliva, ker vplivi 
nesreče ne morejo 
posegati v 
ocenjevano 
vsebino  Se ne ocenjuje 
(NO)  Se ne ocenjuje 
(NO)  
Motnje v plačilnem 
prometu, ki trajajo 
do 2 uri  1 1 2 3 3 
do 4 ure  1 2 2 3 4 
do 8 ur  2 3 3 4 4 
ves poslovni dan, 
ali motnje, ki do 
konca poslovnega 
dne niso 
odpravljene*  3 4 4 5 5 
več kot en poslovni 
dan 4 5 5 (S2) 5 (S3) 5 
* Motnje ob koncu poslovnega dne, tudi če je obdobje motenj kratko, lahko povzročijo enodnevni zamik poravnave plačil.  
Pričakovati je , da Scenarij  tveganja  1 ne bi vplival na aktivnosti , povezane  z ocenjevalno 
vsebino  in se ga zato ne ocenjuje , medtem ko bi lahko imela Scenarija  tveganja 2 in 3 velik 
vpliv nanjo , zato sta obakrat uvrščena v peto stopnjo vpliva.   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  58/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Preglednica 17: Vpliv na plačilno sposobnost prav nih in fizičnih oseb zaradi pomanjkanja 
gotovine ter uvrstitev scenarijev in analiz tveganja v stopnje vpliva  
Število prizadetih 
oseb/trajanje  Do 5000  Do 50.000  Več kot 50.000  
Do 2 dni  1 2 (S2)  3 
Od 2 do 7 dni  2 3 4 (S3) 
Več kot 7 dni  3 4 5 
Če vplivi nesreče ne morejo posegati v ocenjevano vsebino, se vpliv nesreče na ocenjevalno vsebino ne ocenjuje (NO). Prav 
Legenda:  
1 – Ni nobenega vpliva oziroma je majhen.  
2 – Gotovina je pravnim in fizičnim osebam težje dostopna v njihovem kraju.  
3 – Gotovina je pravnim in fizičnim osebam dostopna v sosednjih krajih.  
4 – Gotovina je pravnim in fizičnim osebam dostopna v večjih mestih oziroma posame znih krajih.  
5 – Gotovina ni dostopna.  
Scenarij  tveganja 1 na ocenjevano vsebino ne bi imel bistvenega vpliva , zato se ga v tem 
primeru ne ocenjuje.  Scenarij  tveganja 2  je uvrščen v drugo stopnjo vpliva, ker bi napad z 
izsiljevalskim programjem lahko prizadel tudi bančni sektor, Scenarij tveganja 3  pa je uvrščen 
v četrto stopnjo vpliva  predvsem  zaradi dolgotrajnejših in obsežnejših prekinitev oskrbe z 
električno energijo , kar vpliva  na delovanje bančnih ustanov, še bolj pa n a delovanje denarnih 
bankomatov . 
 
Preglednica 18: Spremembe rasti BDP zaradi posledic nesreče v letu nesreče ali naslednjem 
letu in uvrstitev scenarijev tveganja v stopnje vpliva  
Sprememba rasti BDP  Stopnja vpliva  Uvrstitev scenarijev tveganja  
Ni vpliva, ker vplivi nesreče ne 
posegajo v vsebino/brez posledic  Se ne ocenjuje (NO)   
Od 0 do -0,5 odstotne točke  1 S1, S2  
Do -1 odstotne točke  2 S3 
Do -1,5 odstotne točke  3  
Do -2 odstotni točki  4  
Več kot -2 odstotni točki  5  
Če se oceni, da nesreča  ne bo imela negativnega vpliva na gibanje BDP oziroma če vplivi nesreče ne morejo posegati v 
ocenjevano vsebino, se stopnje vpliva ne ocenjuje (NO). Ne upoštevajo se vplivi, ki so povezani z ocenjevano vsebino, a 
zaradi različnih vzrokov niso bili ocenjen i (Np).  
Ugotavljamo, da Scenarij a tveganja 1 in 2 ne bi bistveno vplivala na rast oziroma padec BDP . 
Scenarij  tveganja 3  pa bi  lahko nekoliko bolj vpliva l na negativno rast BDP, saj bi po oceni 
povzročil tudi 0,95 % izpad BDP.  
Končna stopnja oziroma vred nost vpliva tvegan ja na finančno stabilnost se določi tako, da se 
vsota posameznih vrednosti v preglednicah 16, 17 in 18 deli s številom upoštevanih vplivov. 
Vrednost te skupine vplivov je bodisi celo bodisi decimalno število.  
Če seštejemo  stopnje vplivov iz te skupine in jih delimo s številom upoštevanih vplivov (3), 
dobimo skupne vrednosti vplivov  tveganja na finančno stabilnost  države :  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  59/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  • Scenarij tveganja 1: 1,  
• Scenarij tveganja 2: 2 ,67, 
• Scenarij tveganja 3: 3 ,33. 
9.2.3.6  Merila za ovrednotenje vplivov tv eganja na zunanjepolitično oziroma mednarodno 
stabilnost in primerjavo z rezultati analiz tveganja  
Merila za ovrednotenje vplivov tveganja na zunanjepolitično  oziroma mednarodno stabilnost 
in primerjavo z rezultati analiz tveganja prikazuje preglednica 19. 
Preglednica 19: Zunanjepolitični (mednarodni) vpliv tveganja in uvrstitev scenarijev tveganja 
v stopnje vpliva  
Vrsta zunanjepolitičnega oziroma mednarodnega vpliva  Stopnja vpliva  Uvrstitev 
tveganja  
Vplivi nesreče ne morejo posegati v ocenjevano vsebino.  Se ne ocenjuje 
(NO)   
Ni nobenega večjega neposrednega vpliva na mednarodni položaj 
države, ki bi bil zaznan. Posamezne tuje države spremljajo dogajanje v 
RS. 2  
Posamezne (sosednje) države in nekatere regionalne ter mednarodne 
organizacije se po diplomatski poti odzivajo na dogodek z izražanjem 
podpore ali zaskrbljenosti zaradi razmer.  3 S1, S2  
Del mednarodne skupnosti (države, mednarodne organizacije) se odziva 
na dogodek z izražanj em močne podpore ali zaskrbljenosti zaradi 
razmer.  
ali/in 
RS je deležna mednarodne pomoči, predvsem v opremi in človeških 
virih. Kljub mednarodni pomoči je še vedno stabilna država.  
ali/in 
Tuja diplomatsko -konzularna predstavništva v RS svojim državljanom  
odsvetujejo potovanja na nekatera območja v RS.  4 S3 
Večji del mednarodne skupnosti se intenzivno odziva na dogodke v 
državi, saj dogodki močno vplivajo na varnost drugih držav.  
ali/in 
RS je deležna večje mednarodne pomoči (oprema, denar, človeški viri).  
Za normalno delovanje celotnega sistema RS nujno potrebuje pomoč.  
ali/in 
Tuja diplomatsko -konzularna predstavništva svojim državljanom 
odsvetujejo potovanja v RS in zaradi razmer zmanjšujejo ali povečujejo 
število osebja v predstavništvih.  
ali/in 
Mednarod ni dogodki, katerih glavna tema je položaj oziroma razmere v 
RS.  5  
Če se oceni, da vplivi nesreče ne morejo posegati v ocenjevano vsebino, se stopnje vpliva ne ocenjuje (NO). Prav tako se ne 
upoštevajo vplivi, ki so povezani z ocenjevano vsebino, a zaradi različnih vzrokov niso bili ocenjeni (Np).  
Vrednost te skupine vpl ivov je lahko le celo število.  
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  60/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Scenariji tveganja bi imeli različne stopnje vpliva na zunanjepolitično oziroma mednarodno 
stabilnost  države. Scenarija tveganja S1 in S2 sta uvrščena v tretjo stopnjo vpliva, medtem, 
ko je scenarij tveganja S3 uvrščen v če trto stopnjo vpliva. Ker gre v tem primeru za sovražno 
dejanje tuje države, bi bil v primeru dalj časa trajajoč ih posledic na večini  ozemlja države 
uvrščen v najvišjo, peto stopnjo vpliva. Takrat bi bila država verjetno tudi primorana v večjem 
obsegu zapro siti za mednarodno pomoč.  
9.2.3.7  Končna vrednost oziroma stopnja političnih in družbenih vplivov tveganja  
Končna vrednost oziroma stopnja političnih in družbenih vplivov tveganja se določi tako, da se 
sešteje jo končne vrednosti oziroma stopnje vseh skupin  političnih in družbenih vplivov 
tveganja in se deli jo s številom skupin vplivov . Če neka skupina političnih in družbenih vplivov 
tveganja ni bila ocenje na, ker vplivi nesreče ne posegajo  v ocenjevalno vsebino (NO), se t a 
skupin a pri končnem izračunu ne upošteva. Prav tako se ne upošteva jo vplivi, ki so povezani 
z ocenjevano vsebino, a zaradi različnih  vzrokov niso bili ocenjeni (Np).  V tej oceni so bile 
ocenjene vse skupine vplivov.  
Preglednica 20: Pregled vrednosti oziroma stopenj posameznih skupin vplivov v okviru 
političnih in družbenih vplivov tveganja  
Scenarij  Vrednost 
prve 
skupine 
vplivov  Vrednost 
druge 
skupine 
tretje 
skupine 
četrte 
skupine 
pete 
skupine 
šeste 
skupine 
vplivov  Vsota 
vrednosti 
vplivov  Povprečje 
vrednosti 
vplivov  
Scenarij 1  1,5 NO 1 2 1 3 8,50 1,70 
Scenarij 2  1,5 3 1,67 3 2,67 3 14,84  2,47 
Scenarij 3  2,5 3 2,33 4 3,33 4 19,16 3,19 
Končna izračunana vrednost političnih in družbenih vplivov tveganja je lahko tudi decimalno 
število. V tem primeru je treba izračunati končno stopnjo političnih in družbenih vplivov 
tveganja, ki mora biti celo število  in za katero je bila uporabljena spodn ja preglednic a. 
 
Preglednica 21: Pretvorba vrednosti političnih in družbenih vplivov v stopnjo političnih in 
Povprečje vrednosti političnih 
in družbenih vplivov tveganja  Stopnja političnih in 
do 1,49  1 
1,50 - 2,49 2 
2,50 - 3,49 3 
3,50 - 4,49 4 
4,50 - 5,00 5 
Tako lahko izračunamo stopnje političnih in druž benih  vplivov tveganja za vse štiri scenarije in 
analize tveganja.   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  61/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Preglednica 22: Pretvorba vrednosti političnih in družbenih vplivov scenarijev tveganja v 
stopnjo političnih in družbenih vplivov tveganja  
 Scenarij 1  Scenarij 2  Scenarij 3  
Povprečje vrednosti političnih in družbenih vplivov tveganja  1,70 2,47 3,25 
Stopnja političnih in družbenih vplivov tveganja  2 2 3 
9.2.4  Primerjava rezultatov analiz tveganja z merili za ovr ednotenje verjetnosti za 
realizacijo grožnje  
Verjetnost tveganja za realizacijo grožnje  je lahko opredeljena bodisi numerično oziroma 
odstotkovno bodisi opisno, kar je razvidno iz naslednje preglednic e. 
Preglednica 23: Merila za ovrednotenje verjetnosti za nesreče (realizacijo groženj) in 
uvrstitev scenarijev tv eganja v stopnje verjetnosti  
1 2 3 4 5 
Enkrat na več kot 
250 let  
(letna  verjetnost  
do 0,4 %) . 
 
Ni skoraj nobene 
nevarnosti 
(grožnje) . Enkrat na 100 do 
250 let  
(letna verjetnost  
od 0,4  % do 1 %) . 
 
Mogoča , vendar 
malo verjetna 
nevarnost  
(grožnja) . Enkrat na 25 do 
100 let  
od 1 % do 4 %) . 
 
Mogoča 
nevarnost 
(grožnja) . Enkrat na 5 do 25 
let 
od 4 % do 20 %) . 
 
Splošna 
nevarnost 
(grožnja) . Enkrat ali večkrat 
na 5 let  
nad 20 %) . 
 
Posebna in 
takojšnja (trajna) 
nevarnost  
(grožnja) . 
  S3 S1 S2 
Opisna razlaga se uporablja predvsem za nesreče, ki nimajo nekega naravnega cikla pojavljanja oziroma za namerna dejanja, 
ki jih je glede na posebnosti pojavljanja nemogoče napovedati (na primer terorizem). Za druge nesreče se upoštevajo v 
zgornjem delu preglednice navedena časovna obdobja  
Ocenjuje se, da predstavljajo opisani in podobni vplivi tveganja iz Scenarija tveganja 1 splošno 
nevarnost, vplivi iz Scenarija tveganja 2 posebn o in takojšnj o (trajn o) nevarnost,  vplivi iz 
Scenarija tveganja 3 pa mogočo nevarnost. Te vrednosti uvrščajo Scenarij tveganja 1 v četrto 
stopnjo, Scenarij tveganja 2 v peto stopnjo, Scenarij tveganja 3 pa v tretjo stopnjo verjetnosti 
tveganja za realizacijo grožnje . 
9.3 Matrike kibernetski h tveganj  
Z ma trikami kibernetskih tveganj  lahko grafično prikažemo velikost vp livov, ugotovljenih v 
poglavju 9 .2, in verjetnosti tveganja za realizacijo grožnje oziroma posameznih scenarijev 
tveganja, če obravnavamo le eno tveganje. Matrike kibernetskih tveganj  so eden glavnih ciljev 
pri izdelavi ocen tveganja za posamezne nesreče  oziroma v našem primeru grožnje . 
Matrike kibernetskih tveganj  imajo pet polj na ordinatni osi za prikaz velikosti vplivov tveganja 
in pet polj na abscisni osi za prikaz stopnje verjetnosti tveganja. Polja so obarvana od zelene 
do rdeče, pri čemer se stopnje vplivov in verjetnosti stopnjujejo od zelene prek rumene in  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  62/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  oranžne do rdeče barve. Obarvanost polj se hitreje spreminja na ordinatni osi kot na abscisni, 
kar pomeni, da je v matrikah tveganja za realizacijo grožnje večji poudarek na vplivih tveganja 
kot na verjetnosti tveganja za realizacijo grožnje . Matrika ima skupaj 25 polj, v katera odvisno 
od vsebine matrike lahko uvrstimo posamezna tveganja (ali posamezne vplive tveganja ) glede 
na odnos med velikostjo v analizah tveganja ugotovljenih vplivov in merili za ovrednotenje 
tveganja za realizacijo grožnje . Enako velja tudi za verjetnost tveganja. Kombinacija verjetnosti 
in vplivov je v matriki kibernetskih tveganj  predstavljena v štirih stopnjah, in sicer:  
• majhno tveganje z zeleno obarvanimi polji,  
• srednje tveganje z rumeno obarvanimi polji,  
• veliko tveganje z oranžno obarvanimi polji,  
• zelo veliko tveganje z rdeče obarvanimi polji.  
 
Poznamo dve vrsti matrik kibernetskih tveganj : 
• matrike tveganja z razdruženim vplivom tveganja  (matrika vplivov tveganja na ljudi, 
matrika gospodarskih in okoljskih vplivov tveganj a in vplivov tveganja na kulturno 
dediščino, matrika političnih in družbenih vplivov tveganja ), vsaka za svoje vrste vplivov 
in z enovito verjetnostjo ; 
• matrike tveganja z združenim  prikazom vplivov tveganja ( matrika tveganja s povprečji 
vseh treh vplivov tveganja in enovito verjetnostjo).  
V obe vrst i matrik tveganja so uvrščene vse analize tveganja  na podlagi vseh treh scenarijev  
tveganja , posebej pa se označi reprezentativn a analiz a tveganja (na podlagi 
reprezentativnega scenarija ), ki tveganje predstavlja v primerjavah z drugimi tveganji oziroma 
v nacionalnih matrik ah tveganja za nesreče. V oceni tveganja za posamezne grožnje  so torej 
narejene štiri matrike . Reprezentativni scenarij in anal iza tveganja  sta v matrikah kibernetskih 
tveganj vpisana s poševno pisavo.  
Stopnja skupnega  oziroma povprečnega vpliva  se izračuna tako, da se seštevek  stopnje ( 1) 
vplivov tveganja na ljudi, (2) gospodarskih in okoljskih vplivov in vplivov tveganja na kulturno 
dediščino ter političnih in družbenih vplivov tveganja (3) deli s tri. Če kakšen od vplivov ni bil 
ocenjen ali ga ni, se tega ne upošteva. Končna izračunana  vrednost vplivov  je lahko tudi 
decimalno število. V tem primeru je treba ugotoviti končno stopnjo skupnih (povprečnih) 
vplivov, ki mora biti celo število . 
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  63/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Preglednica 24: Pretvorba skupne (povprečne) stopnje vplivov tveganja za uvrščanje v polja 
matrik tveganja z združenim prikazom vplivov  
Izračunana vrednost 
vseh treh vrst vplivov  Stopnja vpliva tveganja v matrikah tveganja 
z združenim prikazom vplivov tveganja  
Do 1,49 1 
Ob upoštevanju preglednic e tako dobimo končno razvrstitev  z vsemi potrebnimi podatki za 
izračun stopenj vplivov tveganja v matriki tveganja z združenim prikazom vplivov tveganja. V 
preglednic i sta temneje obarvana  stolpca, ki sta uporabljena za matrik o kibernetskih tveganj  z 
združenim prikazom vplivov tveganja.  
 
Preglednica 25: Izračun povprečnih vplivov tveganja za matrike tveganja z razdruženim in z 
združenim prikazom vplivov  
Scenariji 
tveganja  Stopnja 
vplivov 
na ljudi  Stopnja 
gospodarskih 
in okoljskih 
vplivov in 
vplivov na 
kulturno 
dediščino  Stopnja 
političnih 
in 
družbenih 
vplivov  Izračunana 
vrednost 
skupnih 
(povprečnih) 
vplivov  Stopnja 
skupnih 
vplivov 
tveganja  Verjetnost  Zanesljivo st 
rezultatov 
analize 
tveganja  
Scenarij 
tveganja 1  / 1 2 1,50 2 4 Razmeroma 
zanesljiva  
Scenarij 
tveganja 2  2 1 2 1,67 2 5 Srednje 
Scenarij 
tveganja 3  4 3 3 3,33 3 3 Razmeroma 
Reprezenta -
tivni scenarij in 
analiza 
tveganja ( S2) 2 1 2 1,67 2 5 Srednje 
Če je stopnja povprečnih vplivov posameznih analiz ali tveganj več kot dve stopnji nižja kot 
stopnja vplivov na ljudi, se povprečna stopnja poveča za toliko, da je razlika med stopnjo 
vplivov na ljudi in povprečno stopnjo dve  stopnji. Tako se zagotovi, da ima največjo težo med 
ugotovljenimi stopnjami vplivov stopnja vplivov tveganja na ljudi. Predvidoma so takšni 
popravki bolj izjema kot pravilo. V tej oceni tveganja takšnih popravkov ni bilo treba narediti.  
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  64/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  V matrikah tveganja za realizacijo posamezn e grožnje  je zapis scenarija oziroma analize 
posameznega tveganja glede na zanesljivosti analize vplivov tveganja označen s tremi 
različnimi barvami, kot sledi iz preglednic e. 
Preglednica 26: Zanesljivost analiz tveganja  
Zanesljivost analize tveganja  Barva zapisa ali znaka v matriki tveganja  
Razmeroma zanesljiva  Črna   
Srednje zanesljiva  Temno siva  
Razmeroma nezanesljiva  Svetlo siva  
Rezultati analiz tveganja v tej oceni so v enem primeru srednje in v dveh primerih razmeroma 
zanesljivi.  
Iz matrike kibernetskih tveganj  z združenim prikazom vplivov, ki predstavlja povprečne vplive 
analiz tveganja, je razvidno, da je reprezentativni  Scenarij  tveganja 2  uvrščen v rumeno  polje, 
oziroma drugo  stopnjo tveganja od štirih , in torej predstavlja srednjo  stopnjo tveganja. Scenarij  
tveganja 1 prav tako predstavlja srednjo  stopnjo tveganja, medtem, ko Scenarij tveganja 3 
predstavlja  veliko stopnjo tveganja . 
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  65/89 
 
Slika 8: Matrika kibernetskih tveganj - Vplivi na ljudi  VPLIV  5      
4   Scenarij 3   
3      
2     Scenarij 2  
1        1 2 3 4 5 
 VERJETNOST  
 
Stopnje vplivov in verjetnosti   Stopnje tveganja  
5 Zelo velika    Zelo velika  
4 Velika    Velika  
3 Srednja    Srednja  
2 Majhna    Majhna  
1 Zelo majhna    
 
Zanesljivost rezultatov analiz tveganja  Barva zapisa v matriki tveganja  
Razmeroma zanesljiva  Črna  
Srednje zanesljiva  Temno siva 
Razmeroma nezanesljiva  Svetlo siva 
 
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  66/89 
 
Slika 9: Matrika kibernetskih tveganj - Gospodarski in okoljski vplivi in vplivi na kulturno 
dediščino  VPLIV  5      
4      
3   Scenarij 3  
   
2      
1    Scenarij 1  Scenarij 2    1 2 3 4 5 
 
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  67/89 
 
Slika 10: Matrika kibernetskih tveganj - Politični in družbeni vplivi  VPLIV  5      
4      
   
2    Scenarij 1  Scenarij 2  
1        1 2 3 4 5 
 
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  68/89 
 
Slika 11: Matrika kibernetskih tveganj z združenim prikazom vplivov  VPLIV  5      
4      
   
1        1 2 3 4 5 
 
Razmeroma  zanesljiva  Črna  
 
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  69/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  9.4 Notranja kategorizacija tveganja  
Uporabljeni scenariji tveganja za realizacijo posamezne kibernetske grožnje so pripravljeni za 
uporabo na nacionalni ravni, saj je narava kibernetskih groženj taka, da le -te ne poznajo ne 
mednarodnih in tudi ne notranjih meja. V primeru scenarijev tveganja  2 in 3 so bile uporabljene 
po tri slovenske regije samo zaradi lažje ponazoritve. Možno je namreč sklepati, da so regije 
z višjim BDP na prebivalca dosegle višjo stopnjo digitalizacije in bi jih kibernetski napad (v 
našem primeru z izsiljevalskim programj em) tudi bolj prizadel. Prav tako je možno sklepati, da 
bi v primeru državno sponzoriranega napada na kritično infrastrukturo napadalec za dosego 
čimvečje škode verjetno izbral področja oziroma regije, kater e ustvarijo največji delež v BDP 
države. Oba opis ana parametra pa se v času spreminjata in sta v obeh primerih uporabljena 
samo zaradi lažje ponazoritve. Dejansko je verjetnost kibernetskega napada v okviru države 
verjetno precej izenačena, zato je treba krepiti kibernetsko odpornost na ravni celotne drž ave. 
Iz tega razloga  kibernetska tveganja niso bila razdelana na nižji (regionalni oziroma občinski) 
ravni.  
10. Povzetek ocene kibernetskih tveganj  
Ocena kibernetskih tveganj , ki jo je pripravilo Ministrstvo za javno upravo , je izdelana na 
podlagi Uredbe o izv ajanju Sklepa o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (Uradni list 
RS, št. 62/14, 13/17), ki je v slovensko zakonodajo prenesla vsebino točke a 6. člena Sklepa 
št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu 
Unije na področju civilne zaščite (UL L št. 347, z dne 20. 12. 2013, str. 924).  
Ocena je bila narejena z namenom, da se celovito ugotovijo in opišejo pojavne oblike 
kibernetskih tveganj in njihove značilnosti. Namen ocene je tudi, da se z analizami tveganja 
ugotovi, kakšne posledice in v kakšnem obsegu lahko pričakujemo ob uresničitvi izbranih 
oziroma pripravljenih scenarijev tveganja.  
zanesljivim delovanjem informacijskih sistem ov in omrežij.  Le-ta ogrožajo različne kibernetske 
grožnje, ki jih izvajajo različni akterji. V oceni je uporabljena klasifikacija kibernetskih groženj , 
ki jo uporablja evropsk a agencij a za kibernetsko varnost ENISA . Po tej klasifikaciji obstaja 15 
različn ih kibernetskih groženj:  
1. škodljiva koda (Malware),  
2. spletni napadi (Web Based Attacks),  
3. napadi na spletne aplikacije (Web Application Attacks),  
4. zvabljanje (Phishing),  
5. nezaželena elektronska pošta (Spam),  
6. onemogočanje storitve (Denial of Service),  
7. izsiljeval sko programje (Ransomware),  
8. botneti,   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  70/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  9. grožnje od znotraj (Insider Threat),  
theft/loss),  
11. kršitve podatkov (Data Breaches),  
12. kraja identitete (Identity Theft),  
13. odtekanje informacij (Information leakage),  
14. kompleti za izkoriščanje (Exploit Kits)  in 
15. kibernetsko vohunjenje (Cyber -Espionage).  
V letu 2017 so bili primeri škodljive kode najpogostejša oblika kibernetskih groženj, ki se stalno 
razvija tako glede izpopolnjenosti kot raznolikosti. Z vidika globalnih trendov na področju 
kibernetskih groženj, so imeli v letu 2017 v svetovnem merilu nar aščajoč trend spletni napadi, 
napadi na spletne aplikacije, zvabljanje, nezaželena elektronska pošta , onemogočanje 
storitve , izsiljevalsk o programje, botneti , kršitve podatkov, kraje  identitete , odtekanje informacij  
in kibernetsko vohunjenje . Škodljiva kod a, grožnje od znotraj  in fizična manipulacija/  
poškodba/kraja/izguba  so imeli v letu 2017 stabilen trend, medtem, ko je bil trend komplet ov 
za izkoriščanje  padajoč.  
razvoj samih kibernetskih groženj. Opazno je povečanje kompleksnosti, izpopolnjenosti in 
napredka v razvoju zmogljivosti pri večini skupin akterjev. Zaradi uporabe lažnih identitet in 
prikritega delovanja je vedno težje prepoznati posamezne akterje kibernets kih groženj. 
deležnikov  v kibernetskem prostoru.   
Akterji (izvajalci) kiber netskih groženj so:  
1. kibernetski kriminalci , 
2. osebe znotraj , 
3. države , 
4. hektivisti , 
5. kibernetski bojevniki , 
6. kibernetski teroristi in  
7. script kiddies . 
Z vidika povzročene škode in resnosti posledic so najnevarnejši kibernetski kriminalci in 
države. V preglednici 2 7 so prikazane kibernetske grožnje in njihovi akterji. Pri tem so za 
različne grožnje nekatere skupine akterjev primarne (označeno z rdečo ), druge pa sekundarne 
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  71/89 
 
Preglednica 27: Prikaz kibernetskih groženj in njihovih akterjev. Vir: ENISA, 2018  
Akterji kibernetskih groženj za njihovo razširjanje uporab ljajo enega ali več vektorjev napada.  
Vektor napada  je sredstvo, s katerim lahko akter kibernetske grožnje zlorabi slabost ali 
ranljivost na napadenih sredstvih (vključno z ljudmi), da doseže določen cilj . Tako kot pri 
kibernetskih grožnjah, tudi tukaj obstaja taksonomija vektorjev napada , in sicer:  
1. Napad na č loveški element,  
• Socialni inženiring,  
pozicioniranih uslužbencev / neželena e -sporočila preko elektronske pošte,  Akterji kibernetskih groženj  
kiddies  
storitve         
Botneti         
Neželena elektronska  
pošta         
Izsiljevalsko 
programje         
 
Legenda Primarna skupina za grožnje  Sekundarna skupina za grožnje   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  72/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  družbenih medijev, spletnih storitev,  
▪ Zlonamerne priponke e-sporočil,  
▪ Naslovi zlonamernih spletnih strani, e -pošte in družbenih medijev,  
▪ Vektorji napada skozi programe Microsoft Office (makro ukazi itd.),  
• Prevare,  
▪ Prevare na področju tehnične ali uporabniške podpore,  
▪ Telefonske prevare,  
▪ SMS prevare,  
• Zbiranje info rmacij na internetu in v družbenih medijih,  
2. Vektorji napada, ki temeljijo na spletu in brskalnikih,  
• Rudarjenje v mimohodu  (cryptojacking),  
• Zlonamerne skripte/spletni naslovi,  
• Kompleti za izkoriščanje,  
• Oglaševanje škodljive kode,  
• Napadi na spletne aplikacije (SQL vrivanje),  
• Napadi, ki temeljijo na brskalnikih,  
▪ Zlonamerni dodatki za brskalnike  (posodobitve),  
• Zlorabljene/lažne spletne strani,  
3. Sredstva, izpostavljena na internetu,  
• Nezaščitena sredstva, izpostavljena na internetu,  
• Privzet e/šibke poverilnice za storitve,  
• Ponovna uporaba gesel,  
4. Izkoriščanje ranljivosti/napačnih nastavitev in napak kriptografskih, omrežnih, 
varnostnih protokolov,  
5. Napadi v dobavni verigi,  
6. Razširjanje po omrežju,  
7. Aktivni omrežni napadi,  
• DNS napadi (DNS ugrabitev  / zastrupitev),  
8. Pasivni  omrežni napadi,  
• Vohljanje v brezžičnem omrežju (WiFi -Sniffing),  
9. Odtekanje podatkov,  
10. Napadi z zavajanjem (smokescreen attacks),  
11. Trgovine za mobilne aplikacije,  
12. Zlonamerne USB naprave,  
13. Snemanje kartic.  
 
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  73/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Za pripravo ocene kibernetsk ih tveganj so bili izbrani scenariji tveganja, ki predstavljajo tri 
primere, kjer kibernetske grožnje realizirajo različni akterji . V vseh treh primerih gre za 
onemogočenje poslovanja oziroma izvajanja storitev . V prvem scenariju gre za napad  na 
spletišča državne uprave (v resničnem primeru ga je izvedla hektivistična skupina), v drugem 
za napad z izsiljevalskim programjem (v resničnem primeru so ga izvedli kibernetski kriminalci) 
in v tretjem za napad na kritično infrastrukturo v energetskem sektorju (v re sničnem primeru 
ga je izvedla suverena država). Stopnja tveganja, negativni vplivi in resnost posledic v 
uporabljenih scenarijih so različn e. Pri tem smo se omej ili na osnovne scenarije brez dodatne 
kompleksnosti, ki jo prinese vzajemno delovanje več razli čnih kibernetskih groženj ali njihovih 
akterjev  ter samo na neposredne vplive in posledice realiziranih groženj. V nasprotnem 
primeru  bi bili negativni vplivi in posledice neprimerno večji.  Vsi trije scenariji temeljijo na 
dejanskih incidentih, od katerih se je prvi zgodil v Sloveniji, drugi je imel svetovne razsežnosti, 
vključno s Slovenijo, tretji pa v Ukrajini. Ocene vplivov vseh treh scenarijev se nanašajo na 
Republiko Slovenijo , pri izračunih ocenjenih škod pa so bili uporabljeni podatki za leto 2016.  
Scenarij tveganja  1: Napad na spletišča državne uprave je dokaj verjeten in bi bil lahko 
priznanje novih držav, sodelovanje pri ekonomskih, političnih ali vojaških sankc ijah proti kateri 
od držav, sodelovanje v vojaških konfliktih, opredelitev do trgovinskih in ekoloških sporazumov 
Scenarij tveganja  2: Napad z izsiljevalskim programje m je zelo verjeten, saj na ta način 
kriminalne združbe lahko monetizirajo svoje aktivnosti, drugi akterji kibernetskih groženj (npr. 
države) pa posredno in prikrito z onemogočanjem delovanja podjetij in organizacij dosežejo 
svoje cilje. Dober primer je bil  uspeh virusa WannaCry v letu 2017. Glavni cilj kriminalcev so 
sicer organizacije v javnem in zasebnem sektorju, a so žrtve lahko tudi posamezniki. 
Najverjetnejši akter kibernetske grožnje v tem primeru so kibernetski kriminalci, lahko tudi v 
povezavi z dr žavami.  
Scenarij tveganja  3: Napad na kritično infrastrukturo je zaradi nevpletenosti države v politične 
ali vojaške konflikte sicer najmanj verjeten, a bi bile posledice njegove izvedbe najhujše, sploh 
če upoštevamo, da bi onemogočanje preskrbe  z električno energijo  v sektorju energetike 
vplivalo na takorekoč vse ostale sektorje kritične infrastruktre. Tukaj bi bil kibernetski napad, 
konfliktu. Najverjet nejši akter kibernetske grožnje v tem primeru so države.  
Opisano velja za Slovenijo, obravnavano samostojno. Verjetnost opisanih scenarijev pa bi se 
lahko povečala, ko bo država v drugi polovici leta 2021 predsedovala Svetu Evropske unije in 
bi napad nanjo  lahko simbolično pomenil tudi napad na Evropsko unijo.  
Uporabljeni  scenarij i tveganja so razmeroma zanesljivi, saj izhajajo iz preteklih resničnih 
kibernet -skih incidentov , kot reprezentativni scenarij tveganja pa je bil izbran scenarij  tveganja 
2: Napad  z izsiljevalskim programjem , ki mu je bilo v oceni namenjeno tudi največ pozornosti.   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  74/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  V scenariju tveganja  1 so na primeru nedostopnosti državnih portalov eDavki in eVEM 
prikazane posledice kibernetskega napada  z onemogočanjem storitve . V takem  primeru bi 
najverjetneje šlo za napad DDoS. Ocenjena skupna škoda pri uporabnik ih portalov in državnih 
organ ih zaradi izpada storitev znaša blizu 5.600.000 EUR. Scenarij tveganja  1 je po obsegu 
posledic še sprejemljiv. V njemu opisan kibernetski napad bi vsekakor opo zoril na napadalca 
oziroma njegove zahteve, neglede ali bi šlo za hektivistično skupino ali državo. Obseg posledic 
pa bi bil lahko tudi neprimerno večji, če bi napad obsegal spletišča vseh državnih in 
paradržavnih organov in organizacij.  
V scenariju tvegan ja 2 so na primeru treh slovenskih statističnih regij z najvišjim BDP na 
prebivalca (osrednjeslovenska in obalno -kraška regija ter regija jugovzhodna Slovenija), ki 
skupno ustvarijo 49 % BDP države, prikazane posledice napada z izsiljevalskim programjem 
po vzoru na izsiljevalski virus WannaCry leta 2017. Omenjene regije so bile izbrane za radi 
predpostavke, da je stopnja digitalizacije višja v okoljih, ki dosegajo višjo dodano vrednost. V 
takih okoljih bi napad z izsiljevalskim programjem lahko imel največje  posledice. V oceni je 
uporabljena predpostavka, da bi zaradi napada prišlo do izpada proizvodnje in storitev za pet 
delovnih dni in da bi skupna povzročena škoda, ki bi jo utrpela prizadeta podjetja in 
organizacije znašala 15 % ustvarjenega BDP v teh regi jah v dnevih izpada. V našem primeru 
bi ocenjena skupna neposredna škoda zaradi izpada proizvodnje in storitev znašala 
57.820.000. EUR . Ocenjuje se, da bi izpad na daljši rok lahko povzročil do 50 bolnih ljudi . To 
bi veljalo, če ne bi prišlo do trajne izgu be podatkov in bi bila obnovitev poslovanja  normalna. 
Če pa bi v določenih subjektih prišlo do delne ali popolne izgube podatkov, bi to lahko v 
najslabšem primeru privedlo tudi do propada takega subjekta. Opisani scenarij je po obsegu 
posledic še sprejemlj iv. Scenarij na eni strani vsebuje nekatere predpostavke, ki so pri oceni 
vplivov in posledic na spodnji meji, kot je npr. dokaj kratko obdobje izpada zaradi delovanja 
grožnje in povrnitve v normalno stanje (5 dni), omejeno število prizadetih (skupna škoda  15 % 
BDP, ki bi bil ustvarjen v času izpada) ter zaradi lažje predstavitve omejitev na samo tri 
statistične regije. Na drugi strani pa je na mestu tudi predpostavka, da so ozaveščenost in 
varnostni ukrepi, tudi zaradi izkušnje z virusom WannaCry, na višji  stopnji kot v preteklosti. 
Pričakovati pa je, da se bo v prihodnosti izpostavljenost zaradi vedno višje stopnje digitalizacije 
in večje uporabe izsiljevalskega programja povečevala.  
V scenariju tveganja  3 so na primeru treh slovenskih statističnih regij z  največjim deležem v 
BDP države  (osrednjeslovenska, podravska in savinjska regija), ki skupno ustvarijo 61 % 
slovenskega BDP , prikazane posledice koordiniranega napada na elektro distribucijski sistem 
po vzoru na resničen napad na podoben  sistem v Ukrajini leta 2015.  V scenariju je uporabljena 
predpostavka, da bi napad povzročil skupno pet delovnih dni izpada preskrbe z električno 
energijo, ko bi bila popolnoma onemogočena proizvodnja in izvajanje storitev.  Ocenjena 
skupna neposredna škoda  zaradi izpada proizvodnje in storitev bi znašala 383 .960.000  EUR . 
Ocenjuje se, da bi izpad lahko povzročil do 20 smrtnih žrtev  ter do 250 ranjenih oziroma bolnih.  
predp ostavke, ki so pri oceni vplivov in posledic na spodnji meji, kot je npr. dokaj kratko 
obdobje izpada zaradi delovanja grožnje in povrnitve v normalno stanje (5 dni) ter zaradi lažje  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  75/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  predstavitve omejitev na samo tri statistične regije  Tudi v tem primeru s e bo izpostavljenost v 
prihodnosti zaradi vedno višje stopnje digitalizacije z uporabo pametnih omrežij povečala. 
Kljub temu je glede na trenutni  ekonomsk o politični položaj in neizpostavljenost  države 
verjetnost realizacije grožnje iz scenarija  tveganja  3 dokaj nizka.  
Scenarija tveganja 3 pa mogočo nevarnost. Te vrednos ti uvrščajo Scenarij tveganja 1 v četrto 
tveganja za realizacijo grožnje.  
vzpostavlja, na žalost še ne obstajajo potrebni podatki za celovitejše analize. Ko bodo konec 
pomembnim vplivom na neprekinjeno izvajanje njihovih storitev, bo po stopno na voljo tudi več 
teh podatkov bo lažje pripraviti ustrezne in zanesljivejše analize. Analize v tej oceni pa so 
narejene na podlagi trenutnih (z)možnosti. Ne glede na to lahko trdimo, da so analize tveganja 
V nadaljevanju so v matrikah kibernetskih tveganj ovrednoteni vplivi tveganj iz posameznih 
scenarijev tveganj. Pri tem so vplivi prikazani tako v matrikah tveganja z razdr uženim vplivom 
tveganja  (matrika vplivov tveganja na ljudi, matrika gospodarskih in okoljskih vplivov tveganj a 
in vplivov tveganja na kulturno dediščino, matrika političnih in družbenih vplivov tveganja ), 
vsaka za svoje vrste vplivov in z enovito verjetnostjo , kot tudi v matrik i tveganja z združenim  
prikazom vplivov tveganja ( matrika tveganja s povprečji vseh treh vplivov tveganja in enovito 
verjetnostjo).  
Izračun povprečnih vplivov tveganja za matrike kibernetskega tveganja z razdruženim in z 
združenim prikazom vplivov  je prikazan v preglednici 28.  
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  76/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Preglednica 28: Izračun povprečnih vplivov tveganja za matrike tveganja z razdruženim in z 
Scenariji 
vplivov 
vplivov in 
vplivov na 
kulturno 
in 
družbenih 
vrednost 
skupnih 
skupnih 
vplivov 
tveganja  Verjetnost  Zanesljivost  
analize 
tveganja  
Scenarij 
Scenarij 
Scenarij 
analiza 
tveganja (S2)  2 1 2 1,67 2 5 Srednje 
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  77/89 
 
Slika 12: Matrika kibernetskih tveganj - Vplivi na ljudi  VPLIV  5      
4   Scenarij 3    
3      
1        1 2 3 4 5 
 
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  78/89 
 
Slika 13: Matrika kibernetskih tveganj - Gospodarski in okoljski vplivi in vplivi na kulturno 
4      
   
2      
 
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  79/89 
 
Slika 14: Matrika kibernetskih tveganj - Politični in družbeni vplivi  VPLIV  5      
4      
   
1        1 2 3 4 5 
 
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  80/89 
 
Slika 15: Matrika kibernetskih tveganj z združenim prikazom vplivov  VPLIV  5      
4      
   
1        1 2 3 4 5 
 
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  81/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  11. Zaključek  
Namen ocene je bil poleg ocenitve realnih tveganj za realizacijo različnih kibernetskih groženj 
tudi dvig ozaveščenosti o izredni pomembnosti zagotavljanja kibernetske in širše informacijske 
varnosti ter o potencialnih kibernetskih grožnjah, ki to varnost ogrožajo. Če bo izpolnila ta cilj, 
bo velik del njenega namena dosežen.  
V oceni uporabljeni scenariji kibernetskih tveganj so morda izbrani nekoliko arbitrarno, vendar 
predstavljajo realno stanje v času nastajanja. Zaradi vedno več poskusov vplivanja na 
demokratične procese v posameznih državah tudi preko kibernetskega prostora ter zaradi 
geopolitičnih sprememb v svetu, bo Slovenija v prihodnje lahko zaradi različnih razlogov 
postala zanimiva tudi za poskuse vplivanja na njene demokratične procese ter za n apade na 
njeno kritično infrastrukturo, kot je nakazano v uporabljenem Scenariju tveganja 3. Zato bi bilo 
smiselno in potrebno, da bi se naslednja ocena kibernetskih tveganj posvetila tema dvema 
grožnjama, ki bi lahko imeli dolgoročne negativne posledice z a državo.  
Priprava podobnih pregledov in ocen bi morala postati stalna praksa pristojnega nacionalnega 
organa za informacijsko varnost, seveda, ko bodo za to izpolnjeni nekateri pogoji, v prvi vrsti 
povezani s kadrovskimi viri. Ko bo nacionalni sistem info rmacijske varnosti v celoti deloval, bo 
imel organ na strateški ravni na voljo vse informacije iz operativne ravni sistema, pa tudi od 
podobnih organov po EU in še od kod. Zagotavljanje kibernetske in širše tudi informacijske 
varnosti , je izrednega pomena za nacionalno varnost. Skladno s tem mora država področju 
informacijske varnosti nameniti neprimerno več pozornosti kot doslej in resnično tudi tukaj 
stopiti v korak z najboljšimi. Morda bo pravšnji prvi korak kar čimprejšnji pričetek izvajanja  vseh  
ukrepo v in določb iz Strategij e kibernetske varnosti  ter Zakona o informacijski varnosti.  
   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  82/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  12. Razlaga  pojmov, kratic in krajšav  
ACTA  Anti-Counterfitting Trade Agreement  (Trgovinski sporazum za boj proti ponarejanju ) 
AJPES  Agencija Republike Slovenije za javnopravn e evidence in storitve  
AKOS  Agencija za komunikacijska omrežja in storitve Republike Slovenije  
APT Advanced Persistent Threat  (Napredna trajna grožn ja) 
BDP Bruto družbeni proizvod  
BND  Bruto nacionalni dohodek  
CCaaS  Cyber Crime as a Service (Storitev kibernetskega kriminala)  
CERT  Computer Emergency Response Team  
CMS  Content Management System (Sistem za upravljanje vsebin)  
CSIRT  Computer Security Incid ent Response Team  
DDoS  Distributed Denial of Service (Distribuiran  napad onemogočanja  storitve)  
DNS  Domain Name Server (Strežnik domenskih imen)  
DoS  Denial of Service ( Napad onemogočanja  storitve)  
ENISA  Evropska agencija za kibernetsko varnost  
eVEM  Elektronska oblika točke VEM (Vse na Enem Mestu)  
FU Finančna uprava  
HKOM  Skupno komunikacijsko omrežje organov in organizacij državne uprave  
IKT Informacijsko komunikacijska tehnologija  
MADJACK  Medical Device Hijack (Napad na medicinske naprave)  
MJU Ministrstvo za javno upravo  
PDoS  Permanent Denial of Service (Stalno onemogočenje storitve)  
RSA  Algoritem za šifriranje  z javnim ključem  
SCADA  Supervisory control and data acquisition (Sistem za nadzor in pridobivanje 
podatkov)  
SI-CERT  Nacionalni odzivni center za omrežne incidente  
SLA Service Level Agreement  
SOVA  Slovenska varnostno obveščevalna agencija  
SQL Structured Query Language (Strukturirani povpraševalni jezik)  
SURS  Statistični urad Republike Slovenije  
URSZR  Uprava Republike Slovenije za zaščito i n reševanje  
UVTP  Urad Vlade RS za varovanje tajnih podatkov  
WannaCry  Izsiljevalski virus  
WiFi Brezžično računalniško omrežje   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  83/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  WTO  Svetovna trgovinska organizacija  
ZEKom -1 Zakona o elektronskih komunikacijah  
Zero-day Ranljivost programske ali strojne opreme, ki še ni bila odkrita oziroma javno 
objavljena  
ZinfV  Zakon o informacijski varnosti  
13. Viri 
[1] Ban, V. WannaCry - vse, kar morate vedeti [online]. Ljubljana: Smart Com d.o.o., 2017, 
[ogled avgust 2018]. Dostopno na: http://www.smart -com.si/wp -
content/upl oads/2017/05/WannaCry_vse_kar_morate_vedeti_e -knjiga.pdf  
[2] CERT.hr. Analiza WannaCry ransomwarea: NCERT -PUBDOC -2018 -1-354 [online]. 
Zagreb: CERT.hr, 2017, [ogled avgust 2018]. Dostopno na:  
https://www.cert.hr/wp -content/uploads/2018/02/WannaCry.pdf  
[3] Cyber Ri sk Outlook 2018 [online]. Newark: Risk Management Solutions, Inc., 2018, 
[ogled avgust 2018]. Dostopno na: 
https://www.jbs.cam.ac.uk/fileadmin/user_upload/research/centres/risk/downloads/crs -
cyber -risk-outlook -2018.pdf  
[4] ENISA. ENISA Threat Landscape Report 2017 [online]. Heraklion: ENISA, 2018, [ogled 
julij 2018]. Dostopno na:  
https://www.enisa.europa.eu/publications/enisa -threat -landscape -report -2017  
[5] Kelly, S. et al. Integrated Infrastructure: Cyber Resiliency in Society, Mapping the 
Consequences of an Interconnected Digital Economy [online]. Cambridge: Centre for 
Risk Studies, University of Cambridge, 2016, [ogled avgust 2018]. Dostopno na: 
integrated -infrastructure -cybe r-resiliency -in-society.pdf  
[6] Podrobnejša vsebina ocen tveganja za posamezne nesreče s prilogami, različica 3 
[online]. Ljubljana: Ministrstvo za obrambo Republike Slovenije – Uprava za zaščito in 
reševanje, 2017, [ogled avgust 2018]. Dostopno na: 
http://www .sos112.si/slo/page.php?src=os17.htm  
[7] SANS. Analysis of the Cyber Attack on the Ukrainian Power Grid [online]. Washington: 
SANS, 2016, [ogled avgust 2018]. Dostopno na:  
https://ics.sans.org/media/E -ISAC_SANS_Ukraine_DUC_5.pdf  
[8] SI-CERT. Poročilo o omrežni va rnosti za leti 2016 in 2017 [online]. Ljubljana: Arnes, 
2018, [ogled avgust 2018]. Dostopno na:  
https://www.cert.si/wp -content/uploads/2018/04/SI -CERT_LP_2016_2017.pdf   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0  84/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  [9] SI-CERT. Poročilo o omrežni varnosti za leto 2012 [online]. Ljubljana: Arnes, 2013, 
[ogled avgust 2018]. Dostopno na:  
https://www.cert.si/wp -content/uploads/2017/08/SI -CERT_porocilo_2012.pdf  
[10] Smart, W. Lessons learned review of the WannaCry Ransomware Cyber Attack 
[online]. London: Skipton House, 2018, [ogled avgust 2018]. Dostopno na:  
https ://www.england.nhs.uk/wp -content/uploads/2018/02/lessons -learned -review -
wannacry -ransomware -cyber -attack -cio-review.pdf  
[11] SURS. Statistični portal STAGE [online]. Ljubljana: SURS , 201 8, [ogled avgust 2018]. 
Dostopno na:  http://gis.stat.si/  
[12] Šipec, S. Ocena tv eganja za žled [online]. Ljubljana: Ministrstvo za obrambo Republike 
Slovenije – Uprava za zaščito in reševanje, 2016, [ogled avgust 2018]. Dostopno na: 
http://www.sos112.si/slo/tdocs/ocena_tveganja_zled_v2.pdf  
[13] Uredba o izvajanju Sklepa o mehanizmu Unije n a področju civilne zaščite [online]. 
Uradni list RS, št. 62/14  in 13/17 ) [ogled avgust 2018]. Dostopno na: 
http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=U RED6795  
14. Priloge  
• Prikaz incidentov iz skupine tehnični napadi v obdobju od 2008 do 2017 , 
• Prikaz incidentov iz skupine goljufije in prevare v obdobju od 2008 do 2017 , 
• Prikaz mesečnih prijav incidentov z izsiljevalskimi virusi v obdobju od aprila 2012 do 
januarja 2018 , 
• Bruto domači proizvod po  izbranih  statističnih in kohezijskih regijah  v letu  2016 , 
• Tri slovenske statističn e regije z največjim BDP na prebivalca  v letu  2016 , uporabljene 
v scenariju 2 , 
• Tri slovenske statističn e regije z največjim deležem v BDP države  v letu  2016 , 
uporabljene v sc enariju 3 . 
 
  Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0 - priloge  85/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018   050100150200250300350400450500
phishing skeniranje in poskušanje botnet napad onemogočanja (DDoS) škodljiva koda
zloraba storitve vdor v sistem zloraba up. računa razobličenje napad na aplikacijoSlika 16: Prikaz incidentov iz skupine tehnični napadi v obdobju od 2008 do 2017. Vir: SI -CERT, 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0 - priloge  86/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018   0100200300400500600
kraja identitete nigerijska (419) prevara spletno nakupovanje druge goljufije spam diallerSlika 17: Prikaz incidentov iz skupine goljufije in prevare v obdobju od 2008 do 2017. Vir: SI -CERT, 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0 - priloge  87/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018   051015202530354045Število mesečnih prijav izsiljevalskih virusov na SI -CERT
ransomcrypt ukash crypted.gen cryptolocker bitcrypt cryptowall synolocker ctb locker teslacrypt
drugo keyholder bitlocker linux.encoder locky cerber cryptxxx cryptmic zepto
crysis india.com xtbl dharma pclock spora btclocker nm4 jaff
dma locker globe imposter petrwrap nemesis accdfisa scarab arenaSlika 18: Prikaz mesečnih prijav incidentov z izsiljevalskimi virusi v obdobju od aprila 2012 do januarja 2018. Vir: SI -CERT, 2018   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0 - priloge  88/89 
 
Ministrstvo za javno upravo   September 2018  Preglednica 29: Bruto domači proizvod po statističnih in kohezijskih regijah v letu 2016. Vir: SURS , 2018  
 
 Statistična / kohezijska 
regija  Mio. EUR  EUR / 
prebivalcev  Delež  
v SLO  Število 
ranljivih  Delež  
v SLO  Število  
podjetij  Delež  
v SLO  
Vzhodna Slovenija  17.653  16.169        
Pomurska  1533  13.232        
Podravska  5170  16.078  322.553  15,6%  105.428  15,4%  26.125  13,3%  
Koroška  1121  15.781        
Savinjska  4589  18.006  254.318  12,3%  83.663  12,2%  21.490  11,0%  
Zasavska  600 10.443        
Posavska  1227  16.202        
Jugovzhodna Slovenija  2.655  18.604  142.566  6,9%  47.038  6,9%  10.378  5,3%  
Primorsko -notranjska  758 14.412        
Zahodna Slovenija  22.765  23.401        
Osrednjeslovenska  14.872  27.644  537.023  26,0%  177.687  25,9%  65.412  33,4%  
Gorenjska  3518  17.269        
Goriška  2119  17.968        
Obalno -kraška  2256  19.928  113.070  5,5%  37.458  5,5%  13.855  7,1%   Ocena kibernetskih tveganj , verzija 1.0 - priloge  89/89 
 
Slika 19: Tri slovenske statistične regije z največjim BDP na prebivalca v letu 2016, 
uporabljene v scenariju 2. Vir: SURS, 2018  
Slika 20: Tri slovenske statistične regije z največjim deležem v BDP države  v letu 2016, 
uporabljene v scenariju 3. Vir: SURS, 2018  

PROGRAM OSNOVNOŠOLSKEGA IZOBRA@EVANJA PROGRAM OSNOVNOŠOLSKEGA IZOBRA@EVANJA
U^NE TE@AVE
V OSNOVNI ŠOLIKonceptdela
ISBN 978-961-234-652-2
koncept dela_tisk.indd   1koncept dela_tisk.indd   1 29.4.2008   17:50:0129.4.2008   17:50:01  PROGRAM OSNOVNOŠOLSKEGA IZOBRA⁄EVANJAKonceptdela
V OSNOVNI ŠOLI Koncept dela
UČNE TEŽAVE V OSNOVNI ŠOLI
STROKOVNA SKUPINA PRI URADU ZA RAZVOJ ŠOLSTVA 
dr. Lidija Magajna , Svetovalni center za otroke, mladostnike in starše, Pedagoška fakulteta v Ljubljani
dr. Marija Kavkler , Pedagoška fakulteta v Ljubljani
dr. Gabi Čačinovič Vogrinčič , Fakulteta za socialno delo
dr. Sonja Pečjak , Filozofska fakulteta
Ksenija Bregar Golobič , Urad za razvoj šolstva
Konzulentki 
Lidija Lavrič , Osnovna šola Preska, Medvode
Dragica Krevelj , Ministrstvo za šolstvo in šport
Strokovna redakcija Ksenija Bregar Golobič
Izdal in založil Zavod Republike Slovenije za šolstvo
Predstavnik založbe mag. Gregor Mohorčič
Uredila Andreja Nagode
Jezikovni pregled Tatjana Ličen
Oblikovanje Suzana Kogoj
Prelom in tisk Birografika BORI d. o. o., Ljubljana
Naklada 2.900Prvi natisLjubljana, 2008 
Sprejeto na 106. seji Strokovnega sveta RS za splošno izobraževanje, dne 11. 10. 2007.
Izid publikacije je omogočilo sofinanciranje Evropskega socialnega sklada Evropske unije in Ministrstva za 
šolstvo in šport.
© Zavod Republike Slovenije za šolstvo, 2008
Vse pravice pridržane. Brez založnikovega pisnega dovoljenje gradiva ni dovoljeno reproducirati, kopirati ali kako drugače razširjati. Ta prepoved se nanaša tako na mehanske (fotokopiranje) kot na elektronske (snema-nje ali prepisovanje na kakršen koli pomnilniški medij) oblike reprodukcije.CIP - Kataložni zapis o publikaciji
376.1
   UČNE težave v osnovni šoli : koncept dela / [Lidija Magajna ... et al.]. - 1. natis. - Ljubljana : Zavod 
Republike Slovenije za šolstvo, 2008
1. Magajna, Lidija238881792 3KAZALO
I SPLOŠNA OPREDELITEV U^NIH TE@AV  5
1  Vklju~ujo~a šola   5
2 Interakcijsko pojmovanje in razvrš~anje u~nih te`av  7
 2.1  Trije osnovni tipi u~nih te`av 7
 2.2  Podro~ja oziroma podskupine u~nih te`av 93 Splošne in speciﬁ  ~ne u~ne te`ave  10
  3.1  Splošne u~ne te`ave 10  3.2  Specifi~ne u~ne te`ave 11
   3.2.1 Kriteriji za prepoznavanje specifi~nih u~nih te`av 11   3.2.2 Kontinuum specifi~nih u~nih te`av  12   3.2.3 Razlikovanje ni`je in višje stopnje te`avnosti SUT 13
II PREPOZNAVANJE U^NIH TE@AV  15
1  Najsplošnejša izhodiš~a  15
2  Odkrivanje in prepoznavanje u~nih te`av  16 
3  Odkrivanje in prepoznavanje mo~nih podro~ij, varovalnih dejavnikov, 
 interesov    25
III STRATEGIJE IN UKREPI POMO^I  27
1  Splošno izhodiš~e  27
2  Temeljna na~ela pomo~i u~encem z u~nimi te`avami  29
  2.1  Na~elo celostnega pristopa 29  2.2  Na~elo interdisciplinarnosti 29  2.3  Na~elo partnerskega sodelovanja s starši 30  2.4  Na~elo odkrivanja in spodbujanja mo~nih podro~ij 30  2.5 Na~elo udele`enosti u~enca, spodbujanja notranje motivacije   in samodolo~enosti  30  2.6  Na~elo akcije in samozagovorništva 31  2.7  Na~elo postavljanja optimalnih izzivov 31  2.8  Na~elo odgovornosti in na~rtovanja 31
  2.9  Na~elo vrednotenja 32  2.10 Na~elo dolgoro~ne usmerjenosti 323  Prilagajanje metod in oblik dela z u~enci z u~nimi te`avami pri pouku,  dopolnilnem pouku in v okviru podaljšanega bivanja  33
4  Druge oblike individualne in skupinske pomo~i  35
5  Kontinuum pomo~i u~encem z u~nimi te`avami  36
IV PODSKUPINE U^NIH TE@AV  40
1  La`je in zmerne speciﬁ  ~ne u~ne ter jezikovne te`ave  40
  1.1  Specifi~ne bralno-napisovalne te`ave 41  1.2  Specifi~ne u~ne te`ave pri matematiki 44  4 1.3  Dispraksija  47
 1.4  Specifi~ni primanjkljaji na podro~ju jezika  50
2  U~ne te`ave zaradi motnje pozornosti in hiperaktivnosti  53
3  U~ne te`ave pri u~encih, ki po~asneje usvajajo znanja  56
4  U~ne te`ave zaradi slabše razvitih samoregulacijskih spretnosti  58
5  U~ne te`ave zaradi pomanjkljive u~ne motivacije  60
6  ^ustveno pogojene te`ave pri u~enju 63
  6.1  U~ne te`ave zaradi anksioznosti 63
  6.2  U~ne te`ave zaradi depresivnosti 65
7  U~ne te`ave zaradi drugojezi~nosti oziroma ve~jezi~nosti in
 socialno-kulturne druga~nosti 688  U~ne te`ave zaradi eksisten~ne socialno-ekonomske oviranosti  in ogro`enosti  69
V PROJEKT POMO^I U^ENCU Z U^NIMI TE@AVAMI 72
1  Izvirni delovni projekt pomo~i  72
2  Vzpostaviti novo sodelovanje z u~encem: vloga u~enca  77
3  Vloga strokovnih delavcev šole: u~itelja, razrednika, 
 šolske svetovalne slu`be  78
  3.1  U~itelj   78
  3.2  Razrednik   80
  3.3  Šolska svetovalna slu`ba  83
4  Mobilni specialni pedagog in drugi v mre`i pomo~i  85
  4.1  Mobilni specialni pedagog  85
  4.2  Sošolci in drugi u~enci  85 
  4.3  Drugi strokovnjaki, prostovoljci, zainteresirani  86
VI  U^NE TE@AVE V PROGRAMU ODDEL^NE SKUPNOSTI IN ODDEL^NEGA 
 U^ITELJSKEGA ZBORA  87
VII PROGRAM ŠOLE NA PODRO^JU U^NIH TE@AV 90
Uporabljeni viri in priporo~ena literatura  92 5I. SPLOŠNA OPREDELITEV 
U^NIH TE⁄AV
1  Vklju~ujo~a šola
U~ne te`ave so zapleten in trdovraten pojav, po mnenju mnogih strokovnjakov je 
šolska neuspešnost eden najte`je rešljivih problemov, s katerimi se spoprijemajo sodobne. Tudi v Sloveniji ima pojav skrb vzbujajo~e oblike in razse`nosti: podatki 
in predvidevanja doma~ih strokovnjakov opozarjajo, da v Sloveniji na splošno okoli 
ena ~etrtina do ena tretjina mladostnikov ostane brez poklicne izobrazbe ter da se zaradi nedokon~ane izobrazbe in brezposelnosti vedno ve~ u~no neuspešnih otrok znajde na socialnem obrobju; po podatkih mednarodne raziskave o pismenosti od-raslih (1999) Slovenija med dvajsetimi dr`avami zaseda sedemnajsto mesto: okoli 
sedemdeset odstotkov odraslih ne dosega tretje ravni pismenosti, ki posamezniku omogo~a uporabo informacij za uspešno vklju~evanje v dru`beno dogajanje, in kar štirideset odstotkov odraslih dosega komaj prvo raven pismenosti. Pomanjkljiva izobrazba ima danes bolj negativne implikacije, kot jih je imela pred desetletji. Številni posamezniki s pomanjkljivo izobrazbo postajajo in ostajajo komaj zaposlji-
vi ali trajno nezaposljivi posamezniki . Raziskave nezaposlenih mladih po svetu in 
pri nas ka`ejo, da je v populaciji mladih ta del zagotovo najbolj ogro`en. V ospred-ju sodobnih raziskav so zato osebnostne te`ave mladih, v katerih se znajdejo ob 
nezmo`nosti vstopanja v svet dela ali ob ponavljajo~i se izgubi dela. V 
Poro~ilu 
OECD  (1998) se glede premagovanja u~ne neuspešnosti v šoli ugotavlja, da je prišel 
~as, ko je treba poglobiti in razširiti razumevanje šolske neuspešnosti . 
Po šolski zakonodaji  spadajo med u~ence s posebnimi potrebami tudi u~enci z 
u~nimi te`avami : »Otroci s posebnimi potrebami po tem zakonu so otroci z mo-
tnjami v duševnem razvoju, slepi in slabovidni, gluhi in naglušni, otroci z govornimi 
motnjami, gibalno ovirani otroci, dolgotrajno bolni otroci, otroci s primanjkljaji na 
posameznih podro~jih u~enja ter  otroci s ~ustvenimi in vedenjskimi motnjami, ki potrebujejo prilagojeno izvajanje izobra`evalnih programov z dodatno strokovno pomo~jo ali prilagojene izobra`evalne programe oziroma poseben program vzgoje in izobra`evanja, ter u~enci z u~nimi te`avami in posebej nadarjeni u~enci« (
Zakon  6o osnovni šoli,  1996, 2007, 11. ~len). Zakonodajal~eva uvrstitev u~encev z u~nimi 
te`avami med u~ence s posebnimi potrebami `eli pove~ati ob~utljivost in odgo-
vornost šol za te`ave u~encev pri u~enju ter za pravo~asno pomo~ . Za u~enca z 
u~nimi te`avami ni predviden individualizirani izobra`evalni program, v katerega 
bi bil usmerjen z odlo~bo, vendar pa to ne pomeni, da ni upravi~en do ustreznih prilagoditev v procesu pou~evanja in u~enja. 
Zakon o osnovni šoli  navaja, da so 
osnovne šole u~encem z u~nimi te`avami dol`ne prilagajati metode in oblike dela 
ter zagotavljati dopolnilni pouk in druge oblike individualne in skupinske pomo~i 
(1996, 12. ~len). 
U~ne te`ave se pojavijo pri zelo heterogeni skupini u~encev z razli~nimi kognitiv-
nimi, socialnimi, emocionalnimi in drugimi zna~ilnostmi, ki imajo pri u~enju po-
membno ve~je te`ave kot vrstniki . Najve~krat so posledica u~inkovanja razli~nih 
dejavnikov, ki se prepletajo. U~nih te`av se zato ne razume in v zvezi z njimi ukrepa 
samo z vidika posameznika, ki se (ga) u~i, temve~ tudi z vidika okolja, v katerem se (ga) u~i. Posebne vzgojno-izobra`evalne potrebe u~encev z u~nimi te`avami so pogosto posledica tudi manj ustreznega ali neustreznega procesa pou~evanja in u~enja.
Za vodilni strokovni in politi~ni koncept na podro~ju vzgoje in izobra`evanja otrok 
in mladostnikov s posebnimi potrebami dandanes tako po svetu kot pri nas velja ti. koncept vklju~evanja . Temeljno izhodiš~e vklju~ujo~ega na~ina dela z u~enci s 
posebnimi potrebami je pogled na otroke v u~ilnici kot na skupnost razli~nih, izvir-nih posameznikov. Ko se o posebnih potrebah u~encev z u~nimi te`avami govori v jeziku vklju~evanja, se jih razume kot posebne zaradi razli~nosti in posebnosti 
(izvirnosti) samih u~encev. 
Vklju~ujo~i pristop ali na~in posebej izpostavlja potrebo po prilagajanju okolja 
otroku. Pod drobnogled poleg ovir, ki izhajajo iz u~enca oziroma njegove narave, v ve~ji meri postavlja tudi pogoje in ovire, ki v samem u~nem okolju omogo~ajo ali onemogo~ajo u~en~evo optimalno u~enje. Nekdanjo osredoto~enost na posame-znika in njegovo notranjo naravo je zamenjala  osredoto~enost na u~no okolje, v 
prvi vrsti osredoto~enost na pouk in u~ilnico oziroma na kurikul v najširšem po-menu besede, vklju~no s prikritim kurikulom  (najbolj samoumevno vsakdanjo šol-
sko rutino).
Razli~nost, druga~nost, izvirnost, individualnost u~encev potemtakem predstavlja 
osnovno izhodiš~e u~iteljevega dela v vklju~ujo~i šoli. Odrasli u~ence v šoli spodbu-jajo in jim omogo~ajo, da soustvarjajo vzgojno-izobra`evalni proces in so v njem de-
javno soudele`eni  na svoj lasten, individualen, izviren, zanje smiseln na~in. Temelj 
socialnega povezovanja tako postanejo individualne razlike in individual(izira)no delo z u~enci (namesto prevladujo~e skupinske norme in ~ezmerne skupinske ru-tine), kar vsakemu posamezniku pove~a mo`nost, da se po svojih zmo`nostih, vr-linah in znanju na svoj poseben, izviren na~in smiselno vklju~uje v dru`beno sku-pnost. Za vsakega u~enca v šoli in še posebej za u~enca s te`avami pri u~enju (in  7za druge u~ence s posebnimi potrebami) je pomembna vsakodnevna konkretna 
izkušnja upoštevanja in vklju~evanja druga~nosti, izkušnja soudele`enosti in so-
ustvarjanja, strpnosti in solidarnosti .
2  Interakcijsko pojmovanje in razvrš~anje u~nih 
te`av
2.1  Trije osnovni tipi u~nih te`av
Vprašanja šolske neuspešnosti se v pedagoški, psihološki, sociološki in psihiatri~ni literaturi obravnavajo z razli~nih vidikov. Z razvojem razli~nih ved so se spreminja-la tudi pojmovanja vzrokov u~ne neuspešnosti in na~ini obravnave u~nih te`av. 
Zgodnje klini~no-psihološke in psihiatri~ne analize u~ne neuspešnosti so bile 
usmerjene predvsem na individualne vidike u~ne neuspešnosti (vzroke v posa-mezniku). V zadnjih nekaj desetletjih se v socioloških študijah ter raznih drugih dru`boslovnih in humanisti~nih vedah (nova sociologija izobra`evanja, kriti~na pedagogika, feministi~na teorija, socialno delo ipd.) odpirajo nove perspektive, ki 
izpostavljajo vlogo okolja  pri povzro~anju šolske neuspešnosti in osipa ter pou-
darjajo potrebo po širše zastavljenih posredovanjih in dru`benokriti~ni refleksiji. Te študije razkrivajo vzgojno-izobra`evalni proces v šoli kot del širših dru`benih razmerij neenakosti (raziskovanje u~inkov prikritega kurikula, seksisti~ne pra-kse, procesov stigmatizacije in marginalizacije ipd.). Sodobni pristopi na podro~ju u~enja in pou~evanja pa se osredinjajo na interaktivno naravo  procesov u~enja in 
pou~evanja ter vplive neusklajenosti  med zna~ilnostmi u~enca in u~nega okolja 
(metodami, gradivi, materiali, klime ipd.) pri nastajanju te`av. Ti pristopi poudar-
jajo tako na~rtovanje in izvedbo pomembnih sprememb v okolju kot tudi obrav-navo otroka za pove~anje usklajenosti ter u~ne in psihosocialne kompetentno-sti u~enca in okolja. `ariš~e preu~evanja in posredovanja se tako preusmerja na 1) ustvarjanje raznovrstnih u~nih okolij  in 2)  soustvarjanje u~enja in pomo~i z 
u~encem.  
Z vidika sodobnega, interakcijskega pojmovanja u~ne te`ave otrok lahko razdelimo na tri osnovne tipe: 
TIP I
Pri prvem tipu so vzroki te`av primarno v u~en~evem okolju. V to skupino spadajo 
te`ave pri u~enju, ki so posledica kulturne in ekonomske prikrajšanosti, pomanj-kljivega ali neustreznega pou~evanja in prikritega kurikula, te`av, povezanih z 
ve~jezi~nostjo in ve~kulturnostjo ali s trajnejšimi
 stresnimi dra`ljaji v otrokovem 
okolju.  8PRIMERI
Učenec se lahko v šolskem razredu nenadoma znajde 
v okolju, ki je po vrednotah, aspiracijah in 
navadah povsem različno od domačega . Nižje 
aspiracije, privzete iz izkušenj lastne družine, ga 
bodo v okoliščinah, ko se jim bo pridružilo tudi 
prepričanje, da ni možnosti za izboljšanje lastne 
življenjske perspektive, vodile do manjšega vlaganja truda in časa v šolsko učenje. Stalni stresi v družinskem okolju ali v razredu 
oziroma v šoli  prizadenejo učenčevo osebnostno 
organizacijo nasploh in močno ovirajo njegovo 
učenje in psihosocialno vključevanje (prilagajanje). 
Med mogoče stresne dejavnike v učilnici sodijo 
lahko: neustrezen in neprilagojen način poučevanja, otrokova vsakdanja šolska izkušnja »biti ne slišan« pri odraslem in/ali vrstnikih (značilna izkušnja prikritega kurikula, ki deluje kot ena najpomembnejših ovir za 
učenčevo učenje) ipd. 
Učenci, ki 
slabo obvladajo jezik, v katerem 
poteka poučevanje , se bodo srečevali s številnimi 
težavami pri sporazumevanju in spremljanju pouka. 
Okolje njihovih težav pri spremljanju razlage pogosto 
ne prepozna, saj je sporazumevanje teh učencev v 
praktičnih situacijah ustrezno. Pomanjkljivo pa je njihovo obvladovanje šolskega, pojmovnega jezika.Učenci, ki zaradi upravičenih ali neupravičenih 
razlogov pogosto izostajajo od pouka, 
menjajo učitelje ali šole , bodo zaradi številnih 
vrzeli v znanju, ki so v tem primeru posledica 
nesistematičnega poučevanja, težje napredovali 
pri usvajanju znanja, posebno na področjih, kjer se 
novo znanje večinoma gradi na predhodnem (npr. pri matematiki).
TIP II
Vzroki drugega tipa te`av so v kombinaciji dejavnikov (vzajemni interakciji) med 
posameznikom in okoljem. V posameznem otroku ali mladostniku so dolo~eni no-tranji dejavniki, ki pomenijo ve~jo ranljivost, ve~jo nagnjenost k razvoju dolo~enih splošnih ali speciﬁ  ~nih u~nih te`av. Vendar pa se bodo u~ne te`ave in neuspe-
šnost odkrito pojavljale le, ~e okolje (metode, gradiva, klima ipd.) ni na~rtovano in usposobljeno za ustrezno reševanje teh ranljivosti, posebnosti ali nagnjeno-
sti. 
PRIMERI
V to skupino spadajo otroci z blažjimi 
specifičnimi učnimi težavami , ki bodo ob 
ustreznem pristopu težave dobro kompenzirali. 
Ob neustrezni metodi poučevanja, ki pretirano 
obremenjuje njihove šibke funkcije in tako celo 
ovira učenje, pa se lahko sproži spiralni razvoj učne neuspešnosti z nadaljnjimi posledicami na čustvenem 
in socialnem področju.Prav tako k drugemu tipu prištejemo splošne težave 
pri učenju, ki jih lahko 
imajo otroci in mladostniki 
z epilepsijo ali drugimi kroničnimi obolenji , ki 
so v šolskih situacijah preplavljeni s tesnobo zaradi 
strahu pred napadi vrstnikov in stigmatizacijo ali 
marginalizacijo . Tudi odnos staršev, ki je pretirano 
zaščitniški  ali življenjski slog, ki je pretirano 
omejujoč , lahko pri otrocih z epilepsijo povzroči 
pretirano odvisnost in naučeno nemoč, manjši trud in 
vztrajnost.  9V to drugo skupino sodijo tudi težave, ki nastopijo kot posledica vzgoje doma in/ali v šoli, ki je 
neusklajena z značilnostmi otrokovega osnovnega temperamenta . 
Za nekatere otroke so značilni nizek obseg pozornosti, manjša vztrajnost in manjša odpornost proti motečim 
dražljajem. če je okolje, v katerem se razvijajo in učijo ti otroci, zelo dopuščajoče, neorganizirano, če se od otroka malo pričakuje in zahteva, je njihovo vedenje videti 
‘nezrelo ’  in neorganizirano. Primanjkuje jim 
samodiscipline, občutka odgovornosti in drugih kvalitet za učinkovito funkcioniranje, ki se pričakuje od otrok 
njihove starosti. Neuspešno se prilagajajo formalnim zahtevam, urniku oziroma vsakdanjemu dnevnemu redu 
oziroma rutini. Razen zelo bistrih so zato pogosto neuspešni na splošno, na vseh področjih. Nezrelost  je izraz, 
ki se pogosto uporablja v zvezi s temi otroki, vendar je zavajajoč. Doseganje zrelosti teh učencev namreč ni le 
vprašanje časa. Brez dobro usmerjene pomoči se razlike v šolski uspešnosti med učenci s tovrstnimi težavami 
in njihovimi vrstniki z dobrimi delovnimi (organizacijskimi) navadami z leti samo še povečujejo.
Neustrezne interakcije, pretirano omejevanje oziroma stalni pritisk lahko pri otrocih z zelo aktivnim, vendar 
manj vztrajnim temperamentom povzročijo tudi razvoj opozicionalnega vedenja , tj. rastoče aktivno ali pasivno 
upiranje zahtevam po šolskem delu in ustreznem vedenju. 
Na občutljive in vestne otroke lahko zelo neugodno delujejo visoke storilnostne zahteve odraslih (staršev, 
učiteljev), posebno če njihove visoke zahteve spremljata nezaupanje v otrokove sposobnosti in spodbujanje njihovega nesamostojnega, odvisnega vedenja. Posledice te neugodne interakcije so lahko močna 
anksioznost  
pri otroku, psihosomatske motnje  in manjša zmožnost učinkovitega premagovanja stresnih situacij .
TIP III
Pri tretjem tipu te`av pa so vzroki primarno v posamezniku (nevrološka motnja, ra-
zvojne ali motivacijske posebnosti, zmerne do te`je speciﬁ  ~ne motnje u~enja itd.). Ta tip te`av je obi~ajno najbolj resen, kroni~en in pogosto vklju~uje ve~ podro~ij. Otroci s tem tipom bodo verjetno imeli te`ave in potrebovali bodo ve~je prilagodi-
tve tudi v okoljih, ki so z obi~ajnega vidika ustrezna. Najve~jo skupino tretjega tipa predstavljajo 
u~enci z zmerno in predvsem hujšo obliko speciﬁ  ~nih u~nih te`av.
PRIMER
Medtem ko lahko nekatere težave pri otrocih z epilepsijo  pripišemo bolj težavam drugega tipa, pa se pri 
tej skupini pogosteje pojavljajo tudi učne težave tretjega tipa, ko npr. epilepsijo spremljajo specifične motnje 
učenja ali posledice dodatnih možganskih poškodb. 
2.2  Podro~ja oziroma podskupine u~nih te`av
Za u~inkovitejše prepoznavanje in na~rtovanje pomo~i posameznemu u~encu z u~nimi te`avami to zelo heterogeno skupino te`av delimo na nekaj podskupin, ki pa jih med seboj zaradi pogostih kombinacij te`av in interakcijskih vplivov ni mogo~e 
ostro lo~evati. Te podskupine so: 10•  la`je in zmerne speciﬁ  ~ne u~ne ter jezikovne te`ave;
•  u~ne te`ave zaradi motnje pozornosti in hiperaktivnosti;
•  u~ne te`ave zaradi splošno upo~asnjenega razvoja;
•  u~ne te`ave zaradi slabše razvitih samoregulacijskih spretnosti;
•  u~ne te`ave zaradi pomanjkljive u~ne motivacije;
•  ~ustveno pogojene te`ave pri u~enju;
•  u~ne te`ave zaradi drugojezi~nosti ter socialno-kulturne druga~nosti;
•  u~ne te`ave zaradi socialno-ekonomske oviranosti.
Z vidika celovite skrbi na podro~ju u~nih te`av je pomembno, da je šola pozorna 
tudi na u~ence z bla`jimi vidnimi, slušnimi, govornimi in\ali motori~nimi okvarami.  
Teh u~encev ne usmerjajo v izobra`evalni program s prilagojenim izvajanjem in do-
datno strokovno pomo~jo, ker zaradi svojega blagega primanjkljaja ne potrebujejo individualiziranega programa. Pomembno je zato, da so razredniki in vsi u~itelji, ki pou~ujejo v oddelku, pozorni na blage primanjkljaje takih u~encev in da jim zago-
tovijo ustrezne manjše prilagoditve v u~nem okolju (npr. prilagoditev sede`nega reda, u~nega gradiva ipd.), ~e jih potrebujejo. 
3  Splošne in speciﬁ  ~ne u~ne te`ave
U~ne te`ave delimo na splošne in specifi~ne. Oboje se razprostirajo od la`jih do 
te`jih, od enostavnih do zapletenih in po trajanju od te`av, ki so vezana na krajša oziroma daljša obdobja šolanja, do te`av, ki lahko trajajo vse `ivljenje. Nekateri 
u~enci imajo samo splošne u~ne te`ave, nekateri le specifi~ne, mnogi imajo u~ne 
te`ave obeh vrst.
3.1  Splošne u~ne te`ave
Splošne u~ne te`ave so zna~ilne za zelo heterogeno skupino u~encev, ki imajo po-
membno ve~je te`ave kot vrstniki  pri usvajanju znanj in spretnosti pri enem ali 
ve~ izobra`evalnih predmetih. Zaradi izrazitejših te`av so pri enem ali ve~ u~nih 
predmetih  manj uspešni ali celo neuspešni. Splošne u~ne te`ave na primer pri ma-
tematiki imajo u~enci, ki dosegajo ni`je izobra`evalne dose`ke pri matematiki in najpogosteje tudi pri mnogih drugih predmetih, ker na splošno po~asneje usvajajo znanja ali pa imajo ~ustvene te`ave. 
U~na neuspešnost u~enca je lahko relativna (ko so u~en~evi dose`ki ni`ji od 
pri~akovanih glede na njegove sposobnosti) ali absolutna (ko je u~enec negativno ocenjen, ko ponavlja razred, ko zaklju~i osnovno šolo v ni`jem razredu). 11Splošne u~ne te`ave so lahko posledica naslednjih notranjih in zunanjih dejav-
nikov: motnje pozornosti in hiperaktivnosti (te`ave zaradi motnje pozornosti in 
hiperaktivnosti), podpovpre~nih in mejnih intelektualnih sposobnosti (te`ave za-
radi splošno upo~asnjenega razvoja), ovir v socialno-emocionalnem prilagajanju 
(~ustveno pogojene te`ave pri u~enju), pomanjkanja motivacije (te`ave zaradi po-manjkljive u~ne motivacije), slabše razvitih samoregulacijskih sposobnosti (te`ave zaradi slabše razvitih samoregulacijskih spretnosti), drugojezi~nosti (te`ave zara-di drugojezi~nosti), socialno-kulturne druga~nosti (te`ave zaradi socialno-kulturne 
druga~nosti) in socialno-ekonomske oviranosti (te`ave zaradi socialno-ekonomske oviranosti). Vsi našteti dejavniki se pri povzro~anju u~nih te`av lahko 
povezujejo 
tudi z neustreznim in neprilagojenim pou~evanjem , ki je prepleteno še z ovirami 
prikritega kurikula  (prikritim institucionalnim u~enjem, u~en~eve pasivnosti, odvi-
snosti, vdanosti v usodo, odtujenosti in nekriti~nosti).
3.2 Speciﬁ  ~ne u~ne te`ave
Pod izrazom »specifi~ne u~ne te`ave« razumemo heterogeno skupino primanjklja-
jev, ki se ka`ejo z zaostankom v zgodnjem razvoju in\ali te`avah na katerem koli 
od naslednjih podro~ij: pozornost, pomnjenje, mišljenje, koordinacija, komunika-
cija (jezik, govor), branje, pisanje, pravopis, ra~unanje, socialna kompetentnost in 
~ustveno dozorevanje.
Specifi~ne u~ne te`ave vplivajo na posameznikovo sposobnost predelovanja, inter-
pretiranja zaznanih informacij in\ali povezovanja informacij ter tako ovirajo u~enje osnovnih šolskih veš~in (branja, pisanja, ra~unanja). So notranje narave (nevroﬁ  -
ziološko pogojene) , vendar primarno niso posledica vidnih, slušnih ali motori~nih 
okvar, motenj v duševnem razvoju, ~ustvenih motenj in tudi ne neustreznih okolj-
skih dejavnikov, ~eprav se lahko pojavljajo skupaj z njimi.
Specifi~ne u~ne te`ave lahko delimo v dve glavni skupini, ki vklju~ujeta:
•  speciﬁ  ~ne primanjkljaje na ravni slušno-vizualnih procesov , ki povzro~ajo mo-
tnje branja ( disleksija ), pravopisne te`ave ( disortografija ) in druge u~ne te`ave, 
povezane s podro~jem jezika (npr. nekatere oblike specifi~nih motenj pri aritme-
tiki itd.);
•  speciﬁ  ~ne primanjkljaje na ravni vizualno-motori~nih procesov , ki povzro~ajo 
te`ave pri pisanju ( disgrafija ), matematiki ( spacialna diskalkulija ), na~rtovanju in 
izvajanju prakti~nih dejavnosti ( dispraksija ) pa tudi na podro~ju socialnih veš~in.
3.2.1 Kriteriji za prepoznavanje specifi~nih u~nih te`av
U~ni neuspeh je lahko posledica najrazli~nejših splošnih te`av pri u~enju in spe-cifi~nih primanjkljajev. Splošne u~ne te`ave se lahko pojavljajo skupaj s specifi~nimi  12ali pa tudi ne. Prav zato je u~ni neuspeh sicer nujen, ne pa zadosten kriterij za prepo-
znavanje specifi~nih u~nih te`av. Da bi pri u~encu lahko ugotovili, ali ima speciﬁ  ~ne 
u~ne te`ave , moramo to dokazati z vsemi petimi kriteriji:
•  prvi kriterij – neskladje med u~en~evimi splošnimi intelektualnimi sposobnostmi 
in njegovo dejansko uspešnostjo na dolo~enih podro~jih u~enja;
•  drugi kriterij  – obse`ne in izrazite te`ave pri branju, pisanju, pravopisu in\ali 
ra~unanju (pri eni ali ve~ osnovnih štirih šolskih veš~inah), ki so toliko izra`ene, da u~encu onemogo~ajo napredovanje v procesu u~enja;
•  tretji kriterij – u~en~eva slabša u~na u~inkovitost zaradi pomanjkljivih kognitiv-
nih in metakognitivnih strategij (tj. sposobnosti organiziranja in strukturiranja u~nih zahtev, nalog) ter motenega tempa u~enja (hitrost predelovanja informacij, 
hitrost usvajanja znanja); 
•  ~etrti kriterij – motenost enega ali ve~ psiholoških procesov, kot so pozornost, 
spomin, jezikovno procesiranje, socialna kognicija, percepcija, koordinacija, 
~asovna in prostorska orientacija, organizacija informacij itn. Med najpomemb-
nejšimi procesi, ki jih je pri u~encu z u~nimi te`avami treba preu~iti, sta pozor-
nost in spomin. Ugotavljanje primanjkljajev ali motenosti psiholoških procesov pomeni ugotavljanje primanjkljajev ali motenosti v predelovanju (procesiranju) informacij, ki je posledica tega, kako mo`gani sprejemajo, uporabljajo, shranju-jejo, prikli~ejo in izra`ajo informacije. Za u~enje so klju~ni naslednji na~ini in vidi-
ki predelovanja informacij: vidno, slušno, zaporedno\racionalno in konceptual-no\celostno predelovanje, hitrost predelovanja ter pozornost; 
•  peti kriterij – izklju~enost okvar ~util (vida, sluha), motenj v duševnem razvoju, 
~ustvenih in vedenjskih motenj, kulturne razli~nosti in neustreznega pou~evanja 
kot glavnih povzro~iteljev te`av pri u~enju. Okvare ~util, motnje v duševnem ra-
zvoju itn. se sicer lahko pojavljajo skupaj z glavnim povzro~iteljem, pomembno 
je, da jih izklju~imo kot glavne povzro~itelje.
3.2.2 Kontinuum specifi~nih u~nih te`av 
V šolski zakonodaji se u~enci s specifi~nimi u~nimi te`avami pojavljajo med otroki s 
posebnimi potrebami dvakrat: prvi~, kot u~enci z u~nimi te`avami (Zakon o osnovni 
šoli, 1996, 11. ~len) in drugi~, kot otroci s primanjkljaji na posameznih podro~jih u~enja 
(Zakon o usmerjanju otrok s posebnimi potrebami , 2000, 2. ~len, Zakon o spremembah 
in dopolnitvah Zakona o osnovni šoli , 2007, 11. ~len). Specifi~ne u~ne te`ave se razpro-
stirajo na kontinuumu od la`jih preko zmernih do te`jih in najte`jih. Za usmerjanje je tre-ba dobro razlikovati u~ence z la`jimi in zmernimi specifi~nimi u~nimi te`avami (
u~ence z 
u~nimi te`avami ), ki se jih ne usmerja, od u~encev s hujšimi specifi~nimi u~nimi te`avami 
(u~encev s primanjkljaji na posameznih podro~jih u~enja ), ki pa se jih usmerja, ker so 
zaradi višje stopnje te`avnosti upravi~eni do ve~ prilagoditev in dodatne strokovne pomo~i v okviru programa s prilagojenim izvajanjem in dodatno strokovno pomo~jo.
Med 
u~ence z u~nimi te`avami  spadajo u~enci z la`jimi in deloma tudi z zmerni-
mi speciﬁ  ~nimi u~nimi te`avami. U~encem z la`jimi oziroma zmernimi specifi~nimi  13u~nimi te`avami je šola po Zakonu o osnovni šoli dol`na »prilagajati metode in obli-
ke dela, omogo~ati vklju~itev v dopolnilni pouk in druge oblike individualne in sku-
pinske pomo~i« (1996, 12. ~len).
Med u~ence s primanjkljaji na posameznih podro~jih u~enja spada del u~encev z 
zmernimi, v glavnem pa u~enci s hujšimi in najhujšimi oblikami speciﬁ  ~nih u~nih 
te`av. Ti u~enci so usmerjeni v izobra`evalni program s prilagojenim izvajanjem in 
dodatno strokovno pomo~jo, v okviru katerega so dele`ni prilagoditev v organiza-
ciji, na~inu preverjanja in ocenjevanja znanja, napredovanju in ~asovni razporeditvi pouka ter dodatne strokovne pomo~i (
Zakon o usmerjanju otrok s posebnimi potre-
bami , 2000, 7. ~len). Vrste prilagoditev za te u~ence so opisane v posebnem kuriku-
larnem dokumentu Navodila za izobra`evalne programe s prilagojenim izvajanjem 
in dodatno strokovno pomo~jo za devetletno osnovno šolo  (2003, str. 8–14).
Pomembno je poudariti, da obe skupini u~encev s speciﬁ  ~nimi u~nimi te`avami , ne-
usmerjeni u~enci z u~nimi te`avami in usmerjeni u~enci s primanjkljaji na posameznih 
podro~jih u~enja (usmerjeni v izobra`evalni program s prilagojenim izvajanjem ter do-
datno strokovno pomo~jo) v primerjavi z vrstniki dosegajo enakovredni izobrazbeni 
standard.  V obeh primerih mora šola –  skupaj z u~encem in njegovimi starši – narediti 
vse potrebne korake v prilagajanju oziroma usklajevanju u~no-vzgojnega procesa z 
zna~ilnostmi (posebnostmi) u~enca, da bi ga na najboljši mogo~ na~in podprla v dose-
ganju enakovrednega izobrazbenega standarda. 
3.2.3 Razlikovanje ni`je in višje stopnje te`avnosti specifi~nih 
u~nih te`av ali prepoznavanje »otrok s primanjkljaji na po-
sameznih podro~jih u~enja« za usmerjanje
Glede na stopnjo primanjkljajev, ovir oziroma motenj na posameznih podro~jih 
u~enja delimo speciﬁ  ~ne  u~ne te`ave na dve skupini: ni`jo stopnjo te`avnosti,  ki 
vklju~uje la`je in del zmernih specifi~nih u~nih te`av (»u~ne te`ave«) in višjo stopnjo 
te`avnosti , ki vklju~uje del zmernih, predvsem pa te`je in najte`je specifi~ne u~ne 
te`ave (»primanjkljaji na posameznih podro~jih u~enja«). U~encev s specifi~nimi u~nimi te`avami ni`je stopnje ne usmerjamo v program s prilagojenim izvajanjem 
in dodatno strokovno pomo~jo. V program s prilagojenim izvajanjem in dodatno 
strokovno pomo~jo usmerjamo u~ence s speciﬁ  ~nimi u~nimi te`avami višje sto-
pnje. 
Za ni`jo stopnjo te`avnosti je zna~ilno: 
•  Izvajanje na ve~ini podro~ij kurikuluma je znotraj obmo~ja, ki se pri~akuje pri 
ve~ini vrstnikov. Izvajanje na enem ali ve~ podro~jih (branje, pisanje, ra~unanje) 
je ni`je od pri~akovanega (npr. na spodnji meji pri~akovanega).
•  U~enec dosega pri nekaterih specifi~nih temeljnih veš~inah (npr. pri branju, pisa-
nju, štetju, ra~unanju itd.) raven, ki še zadostuje za zadovoljivo delovanje v okviru kurikula kot celote (tj. doseganje predpisanih standardov znanja), vendar je ra- 14ven obvladanja veš~ine ovira za napredovanje v skladu z njegovimi zmo`nostmi 
in drugimi dose`ki.
•  Metode »dobre pou~evalne prakse« pri rednem in dopolnilnem pouku ne zado-
stujejo za premostitev zgoraj omenjenih te`av, zato potrebuje druge individualne 
ali skupinske oblike pomo~i,  ki jih izvajajo u~itelji, svetovalni delavci in\ali mobil-
ni specialni pedagogi. 
•  Pri u~encu lahko opazimo izogibanje obveznostim ali do`ivljanje frustracij pri na-
logah, ki zahtevajo rabo njegovih šibkih funkcij, pripravljen pa se je lotiti reševa-
nja drugih nalog.
Za višjo stopnjo te`avnosti je zna~ilno:
•  U~encu pomanjkljivo obvladovanje temeljnih spretnosti ote`uje sledenje in na-
predovanje na širših podro~jih kurikula (npr. pismenost je na ravni, ki otroku zelo ote`uje dostop do pisnih gradiv ali izvajanje pisnih nalog na katerem koli 
podro~ju kurikula).
•  Kljub skrbno zasnovanim (ciljno usmerjenim) oblikam pomo~i ni opaznega na-
predka na podro~jih specifi~nih primanjkljajev.
•  Tudi razli~ni alternativni pristopi in poskusi kompenziranja specifi~nih primanj-
kljajev niso u~inkoviti in ne zagotavljajo zadostnega napredovanja v okviru zah-
tev kurikula oziroma izobra`evalnega programa (u~nih na~rtov).
•  Pri u~encu sta frustracija in oškodovano samospoštovanje kot posledici zgoraj 
omenjenih te`av izra`ena do te mere, da postane splošno nemotiviran za u~enje, izostaja od pouka, pri njem se pojavijo ~ustvene in\ali vedenjske te`ave.
•  U~enci z izrazitimi specifi~nimi u~nimi te`avami potrebujejo dodatno specialno 
strokovno pomo~, ki jo izvajajo specialni pedagogi ali u~itelji na svojem predme-tnem podro~ju, ~e so se izpopolnjevali za delo z otroki s posebnimi potrebami. 15II. PREPOZNAVANJE 
U^NIH TE@AV
1  Najsplošnejša izhodiš~a odkrivanja in 
prepoznavanja u~nih te`av 
Najpomembnejša splošna izhodiš~a pri odkrivanju in prepoznavanju u~nih te`av 
u~encev oziroma te`av pri u~enju, ki na podro~ju prepre~evanja in reševanja u~nih te`av zagotavljajo celovit in kompleksen pristop , so:
1. Odkrivanje in prepoznavanje u~nih te`av je del projekta\procesa pomo~i, ki ne 
spada samo na njegov za~etek. Odkrivanje, prepoznavanje, ugotavljanje in razi-
skovanje zna~ilnosti u~ne te`ave pri konkretnem u~encu in v konkretnem u~nem okolju ter  pomo~ (ukrepanje) so  v stalnem prepletu .
2. Odkrivanje in prepoznavanje te`av pri u~enju zajema tako odkrivanje in prepo-
znavanje u~en~evih te`av kot  tudi u~en~evih kompetenc  (mo~nih podro~ij, inte-
resov, talentov).
3. Odkrivanje in prepoznavanje u~nih te`av zajema raziskovanje dejavnikov tvega-
nja in varovalnih dejavnikov tako pri samem u~encu kot tudi v u~nem okolju. 
Uspešen projekt pomo~i se osredoto~a na odkrivanje tako u~en~evih ovir pri spre-
jemanju in izra`anju znanja kot na odkrivanje njegovih mo~nih podro~ij in psihoso-cialnih kompetenc, ki so pomembne za u~inkovito obvladovanje te`av; in tako na zna~ilnosti u~enca kot na zna~ilnosti okolja, v katerem potekata u~en~evo u~enje in pou~evanje. V u~nem okolju prav tako ne odkrivamo in raziskujemo le ovir za u~enje, temve~ tudi kompetentno, mo~no stran u~nega okolja .
Celovit in kompleksen pristop pri odkrivanju in prepoznavanju u~en~evih u~nih te`av (ki so~asno `e lahko pomeni tudi iskanje najbolj optimalnih oblik u~enja in pou~evanja) vklju~uje naslednje najpomembnejše cilje: 16•  odkrivanje u~en~evih splošnih podro~ij kompetentnosti (splošnih šibkih in 
mo~nih podro~ij);
•  ugotavljanje u~en~eve aktualne ravni izvajanja in dose`kov;
•  razlago glede pomanjkanja napredovanja pri u~enju oziroma pri pomo~i;
•  odkrivanje u~en~evih posebnih podro~ij kompetentnosti (šibkih in mo~nih po-
sebnih podro~ij);
•  razumevanje u~en~evega stila u~enja;
•  ugotavljanje raznih podro~ij in vidikov kurikula (u~nih vsebin, oblik in metod dela, 
sede`nega reda, organizacije pouka, na~inov preverjanja in ocenjevanja znanja 
ipd.), pri katerih je u~enec dejaven in zainteresiran, ter tistih podro~ij kurikula in 
prikritega kurikula, pri katerih postane\je pasiven, nezainteresiran ali mote~.
Pri odkrivanju in prepoznavanju tega, kaj u~enec zmore in ~esa ne, pri razumevanju 
razlogov za u~ni neuspeh in na~rtovanju oblik u~ne pomo~i, iš~emo vzorce\obrazce\
principe  njegove u~ne uspešnosti oziroma neuspešnosti. Z njihovo pomo~jo prepo-
znamo primanjkljaje, ovire in motnje, ki so domnevno bistvo te`av. Tako prepozna-
mo npr. tipe nalog, pri katerih je u~enec uspešen, in tiste, pri katerih je neuspešen. Veliko šolskih veš~in se lahko razvije tako, da se uporabijo tisti na~ini zaznavanja in predelovanja informacij, ki so pri u~encu dobro razviti, tako pa se primanjkljaj ob-ide oziroma kompenzira. Prepoznavamo oblike dela, pri kateri je u~enec uspešen, in tiste, pri katerih je neuspešen. Odkrita mo~na podro~ja pri u~encu in v okolju 
ka`ejo na~ine, kako se u~enec zmore u~iti uspešno.  Pri veliko u~nih dejavnostih se 
lahko uporabijo in spodbudijo razli~ne u~en~eve veš~ine, razli~na u~en~eva mo~na 
podro~ja in razli~ne mo~i (podporni dejavniki) v okolju. 
2  Odkrivanje in prepoznavanje u~nih te`av 
Odkrivanje in prepoznavanje u~ne te`ave terja  interdisciplinarni pristop , sodelo-
vanje u~enca in staršev, u~itelja in svetovalne slu`be, predvsem v te`jih primerih 
in ob sopojavljanju drugih motenj ter ovir tudi specialnega pedagoga, specialista 
klini~ne psihologije, pedopsihiatra in druge strokovnjake. V ta namen se uporablja 
metodo neposrednega opazovanja poteka vzgojno-izobra`evalnega dela v u~ilnici, razne intervjuje in vprašalnike za otroke, starše in u~itelje, preizkuse za preverja-nje u~en~evih intelektualnih sposobnosti, raznih posebnih zmo`nosti (npr. fonolo-ških, razli~nih oblik pomnjenja, vizualno-motori~nih idr.) ter u~en~evih dose`kov in 
veš~in na razli~nih podro~jih u~enja. V okviru projekta pomo~i u~encu morata ob uporabi razli~nih strokovnih, specialnih postopkov in preizkusov ste~i dva procesa: prvi je  raziskovalni pogovor  o u~en~evih te`avah pri u~enju z vsemi udele`enimi  v 
projektu pomo~i, tudi s starši; drugi, še pomembnejši, je dialog z u~encem, ki mora 
v projektu\procesu pomo~i pridobiti nove kompetence, tako za samo prepoznava-nje u~nih te`av kot za njihovo reševanje. 17Preglednica 1 je namenjena strokovnemu delavcu (u~itelju, svetovalnemu delav-
cu idr.) kot pomo~ za boljše prepoznavanje u~nih te`av. V njej opisana mogo~a 
podro~ja te`av se ne uporabljajo kot diagnoze, temve~ kot izhodiš~e za raziskova-
nje in dialog. V vsakokratnem konkretnem primeru je treba v preglednici opisano 
te`avo uvrstiti v kontekst u~en~eve osebnosti in dejanskega u~en~evega u~nega 
okolja ter `ivljenjskih razmer.
Opise iz preglednice, ki te`avo predstavljajo iz zornega kota odraslega in stro-
kovnjaka, je v projektu pomo~i treba prevesti v  jezik, ki ga uporablja u~enec . 
Prevajanje jezika iz preglednice je potrebno, da bi u~enec razumel naše videnje 
njegove te`ave in hkrati da bi tako imel mo`nost to videnje dopolniti s svojim la-stnim videnjem, svojo razlago, svojo izkušnjo razumevanja te te`ave. Prevajanje je pogoj za to, da soustvarjanje med u~encem in odraslim lahko ste~e. Da bi zmogel premagati tesnobo ali svoje cilje postaviti na novo, potrebuje u~enec z u~nimi te`avami, še posebej s te`avami v ~ustvenem do`ivljanju in pri socialnem 
vklju~evanju, nove dobre izkušnje v vsakokratnem edinstvenem delovnem odno-
su (u~enja in pomo~i) .
Projekt pomo~i zahteva skrbno raziskovanje in uporabo pomembnih dejstev in ugotovitev v zvezi z naslednjimi klju~nimi dejavniki, ki so povezani z u~en~evim u~enjem: splošne in posebne kognitivne sposobnosti; metakognitivne sposobno-sti; jezikovno funkcioniranje; u~na motivacija; emocionalno funkcioniranje; social-na vklju~enost in funkcioniranje; biološki dejavniki, telesno funkcioniranje in zdrav-je; doma~e in šolsko okolje. 
Preglednica 1: Prepoznavanje u~nih te`av
Področja in značilnosti težav (dejavniki 
tveganja) – kako jih prepoznamoKako težave ovirajo učenje na različnih 
področjih in kako ovirajo šolsko prilagajanje?
SPLOŠNE KOGNITIVNE SPOSOBNOSTI
POČASNEJŠE USVAJANJE ZNANJ 
(podpovprečne, mejne umske zmožnosti)
• slabša sposobnost uvidevanja bistva,    sklepanja in posploševanja; • težave pri razumevanju pojmov; • težave na predstavni (miselni) ravni;
• slabša zmožnost predvidevanja.,• skromnejši besednjak.Učenec: 
• funkcionira v skladu s sposobnostmi, vendar 
pomembno pod ravnjo preostalih učencev v razredu;
• težje sledi zapletenim navodilom (z več 
stopnjami); 
• počasi usvaja snov (uspešen je predvsem pri delu 
s konkretnimi pripomočki), njegovi dosežki so 
praviloma nizki;
• ima težave s posploševanjem in uporabo znanja v 
drugih situacijah. 18SPECIFIČNE KOGNITIVNE SPOSOBNOSTI
SLABŠE VIDNO-PROSTORSKE SPOSOBNOSTI
• manjša učinkovitost učenja z rabo vidnih 
informacij, težave pri organizaciji lastnega 
prostora (delovni prostor, soba itd.);
• težave pri pomnjenju vidnih podrobnosti, 
zaznavanju razlik in zapolnitvi manjkajočih 
delov, vidno-motoričnem usklajevanju;
• težave pri dejavnostih, ki zahtevajo 
vizualizacijo (nazorno predstavljanje) in 
domišljijo.Učenec ima težave:• pri matematiki  in pravopisu  zaradi težav pri 
vizualiziranju besed, črk, simbolov, problemov in pri reševanju natrpanih delovnih listov itd.;
• pri branju  (je počasen, slabo razume) in pisanju (ima 
slabo organiziran zapis, dela pravopisne napake); 
• na splošno  (tudi pri drugih učnih predmetih, 
npr. glasbeni, likovni, telesni vzgoji idr.): slabo se organizira in načrtuje, težave ima pri preverjanju natančnosti izdelka, pri učenju s pomočjo opazovanja modela in pri učenju z uporabo videa.
SLABŠE SPOSOBNOSTI SLUŠNEGA PREDELOVANJA INFORMACIJ • slabša zmožnost razumevanja informacij in  
učenja po slušni poti; 
• težave pri glasovnem predelovanju 
(razlikovanju, spajanju glasov, pomnjenju 
• specifičnih besed, vzorcev glasov itd); 
težave pri glasbenem izražanju.Učenec ima v glavnem največje težave: • pri branju  (slabo dekodira nove besede in slabo 
razume prebrano); 
• pri pisanju  (težave ima pri pravilnem zapisovanju  
in tehniki pisanja, slabo oblikuje povedi); 
• pri komunikaciji  (težave z izražanjem, slabo 
razume jezik);
• splošne težave  (težje sledi ustnim navodilom in 
se uči ob ustni razlagi).
TEŽAVE Z ZAPOREDJI – PROBLEMI AVTOMATIZACIJE VEŠČIN• pri organiziranju in pomnjenju posebnih 
delov informacij (npr. dejstev, formul, slik) in pomnjenju podrobnosti;
• pri usklajevanju in izvajanju motoričnih 
spretnosti;
• pri organiziranju misli in gradiv v pravilno 
zaporedje;
• pri izgovarjavi novih besed.Učenec ima težave:• predvsem pri branju  (pri izgovarjavi prebranih 
besed, hitrosti in tekočnosti, pozornosti in pomnjenju podrobnosti);
• pri matematiki  (pri pomnjenju zaporedij števk, 
formul, pravilnih postopkov); 
• pri komunikaciji, jezikovnem izražanju  (pri 
poimenovanju, priklicu) in tehniki pisanja  (hitrost/
jasnost, zamenjave črk, zamenjave vrstnega reda); 
• na splošno  (pri načrtovanju daljših nalog, 
sledenju specifičnim navodilom).
TEŽAVE S HITROSTJO IZVAJANJA 
• počasno predelovanje informacij, težave 
s hitrostjo na vseh področjih učenčeve dejavnosti;
• v časovno omejenih razmerah, pod časovnim 
pritiskom se pojavijo težave pri pomnjenju, pri priklicu in težave s pozornostjo;
• slabše obvladovanje časovnih zahtev in 
predpisanega tempa dela.Učenec ima težave:
• pri branju  (pri hitrosti branja, ohranjanju 
pozornosti med branjem);
• pri matematiki  (pri dokončanju posameznega 
niza problemov); 
• pri pisanju pod časovnim pritiskom  (pri 
hitrosti in tehniki pisanja ter obliki pisave); 
• pri komunikaciji  (ima daljši čas odzivanja, počasen, 
premišljen govor, težave pri iskanju besed); 
• na splošno  (počasen tempo dela in težave z 
dokončanjem izdelkov, težave pri hitrem tempu). 19METAKOGNITIVNE SPOSOBNOSTI
• kratkotrajna in odvrnljiva pozornost, težave 
pri zbranosti in/ali ohranjanju pozornosti, 
kratkotrajnem pomnjenju;
• težave pri načrtovanju dejavnosti, 
organizaciji misli in gradiv; 
• težave pri usvajanju in rabi strategij;
• slab nadzor nad izvedbo dejavnosti;• težave s samovrednotenjem izvedene • dejavnosti.Učenec:
• težko ohranja pozornost na podrobnostih , 
kar ga ovira pri usvajanju branja (pri prepoznavanju črk, hitrosti in tekočnosti branja, pomnjenju podrobnosti), računanja, jezikovnega izražanja in pisanja (ima težave s hitrostjo pisanja in jasnostjo pisave, z zaporedjem črk); 
• ima splošne težave  (težje načrtuje daljše naloge, 
• ima težave pri ohranjanju osredotočenosti na 
nalogo, težje sledi specifičnim navodilom, ne 
ovrednoti naloge in poteka dela ipd.).
JEZIKOVNO FUNKCIONIRANJE
• težave na področju glasoslovja, oblikoslovja, 
pomenoslovja, skladne rabe jezika;
• težave pri rabi nebesednih oblik 
komunikacije.Učenec ima težave:
• pri razumevanju jezika in jezikovnem izražanju;• pri medosebnem sporazumevanju.
UčNA MOTIVACIJA 
NIZKA STORILNOSTNA MOTIVACIJA – MANJŠA SAMOUČINKOVITOST• prevladuje strah pred neuspehom, 
izogibanje angažiranju in vlaganju truda;
• pasivnost, »naučena nebogljenost«;• negativna ali neustrezna stališča in 
pričakovanja;
• pomanjkanje interesa za učenje nasploh ali 
za posebna področja učenja.Učenec:• pričakuje neuspeh in ima neustrezna prepričanja 
glede svojih zmožnosti;
• njegova pripravljenost prevzeti pobudo in nadzor 
ter vlagati trud v izvajanje je zato manjša, manj vztraja tudi pri premagovanju ovir; 
• zaradi strahu pred izgubo samospoštovanja se 
izogiba nalogam, odlaša z njimi in uporablja še 
druge oblike obrambnega obnašanja;
• do sebe in drugih ima neustrezna pričakovanja, ki 
ga ovirajo pri zastavljanju realnih in dosegljivih ciljev ter pri doživljanju uspeha.  20EMOCIONALNO FUNKCIONIRANJE
SLABŠI NADZOR TESNOBE IN STRAHU – 
ANKSIOZNOST 
• preplavljenost z notranjo tesnobo zaradi 
doživljanja sebe kot neustreznega;
• pomanjkanje notranje trdnosti in zaupanja 
vase, pretiran strah pred neuspehom;
• pretirana potreba po odobravanju iz okolja;
• pritoževanje zaradi telesnih težav 
(glavobolov, bolečin v želodcu ipd.).Učenec:
• ima zaradi pomanjkanja notranje trdnosti in 
zaupanja vase pretirano potrebo po odobravanju iz okolja in je pretirano zaskrbljen glede pravilnega in sprejemljivega vedenja;
• postavlja si pretirano visoke cilje in teži k 
perfekcionizmu, ker uspeh oziroma neuspeh 
povezuje z doživljanjem lastne vrednosti;
• zaradi pretiranih zahtev in notranje negotovosti 
težko razlikuje med pomembnim in nepomembnim, kar ga vodi k izgubljanju v podrobnostih;
• pretirano zavedanje lastnega doživljanja, 
nerealistično pojmovanje lastne kompetentnosti in neustrezna pričakovanja povečujejo učenčevo 
notranjo napetost, izogibanje in odlašanje.
SLABŠI NADZOR POTRTOSTI – DEPRESIVNOST• potrtost in razdražljivost, občutki krivde, 
pesimizem, neodločnost, dvom o lastnih zmožnostih, nizko samospoštovanje;
• spremembe v navadah hranjenja, spanja, 
nizka energetska raven, utrujenost, težave s koncentracijo;
• opuščanje dejavnosti in stikov z vrstniki, 
navidezna brezbrižnost, navzven dajejo vtis lenosti, brezčutnosti (posebno pri dečkih).
Stanje potrtosti in depresivnosti je pogosto povezano tudi z neugodnimi in manj urejenimi družinskimi 
razmerami, priseljenostjo ipd.Pri učencu:
• depresivnost pogosto nastopa skupaj s povečano 
tesnobo;
• notranja napetost ovira doseganje uspeha kljub 
velikim prizadevanjem, po neuspehu občutkom napetosti sledijo občutki brezupa;
• potrtost, občutki nemoči in obupa ter negativna 
pričakovanja zmanjšujejo pripravljenost za vlaganje truda, učenec se pomembno manj prizadeva, ker se izogiba pričakovanim negativnim posledicam; 
• strah pred nadaljnjo izgubo samospoštovanja 
vpliva na zniževanje ciljev, na njihovo potlačitev in izogibanje nalogam oziroma dejavnostim; 
• nerealistična pohvala ali neustrezno izrečena kritika 
poveča občutke neustreznosti in dvoma o sebi;
• neustrezno odzivanje staršev ali učiteljev 
(posploševanje, prehitro sklepanje, pesimizem) 
dodatno ovirajo učenje. 21SOCIALNA VKLJUČENOST IN FUNKCIONIRANJE
Oviranost učenca pri razumevanju in ravnanju v 
socialnih okoliščinah zaradi:
• slabše razvitih splošno priznanih in 
zaželenih socialnih spretnosti ter oblik 
vedenja;
• pomanjkanja socialno sprejemljivih in 
zaželenih spretnosti za reševanje socialnih konfliktov, dobrih izkušenj pri iskanju in ustvarjanju socialno sprejemljivih rešitev;
• pomanjkanja občutkov varnosti in 
sprejetosti v domačem in/ali šolskem okolju, kar vpliva na učenčevo doživljanje, prepoznavanje in presojanje socialne 
situacije, ki se razlikuje od pričakovanega;
• pomanjkanja samonadzora.
Učenčeve težave v socialnem delovanju lahko vodijo 
v prezrtost ali odklanjanje učenca pri vrstnikih kot odraslih (v odkriti in/ali prikriti obliki).
Ovirano socialno funkcioniranje učenca pogosto 
privede do značilnega »začaranega kroga« učenčevega nezaželenega vedenja in odzivov okolja nanj (ki nesporazume in nezaželeno vedenje še utrjuje in intenzivira).Učenec ravna socialno nesprejemljivo in nezaželeno 
(tako v odnosu z vrstniki kot učitelji):• zaradi slabše razvitih socialnih spretnosti npr. 
udari, ker mu je nerodno (govoriti);
• zaradi nerazvitih spretnosti za reševanje sporov 
se učenec odzove takoj in na neposreden način, 
impulzivno (verbalno ali fizično);
• zaradi pomanjkanja občutkov varnosti in sprejetosti 
učenec socialno situacijo nepričakovano doživlja kot ogrožujočo (»pretirano je občutljiv« npr. na humor, javno izpostavljenost, slabo oceno, učiteljevo kritiko, storjeno napako itn., na kar se odzove z jezo ali nasiljem, s trmo, z opozicionalnim vedenjem ipd.);
• pod vplivom občutkov napetosti in tesnobe 
(občutkov ogroženosti) je ovirana tudi njegova pozornost, učencu uspe v zapletenih socialnih odnosih zaznati manj, ravnanja drugih zato presoja poenostavljeno in neustrezno;
• zaradi pomanjkanja samonadzora slabše 
predvideva in upošteva posledice lastnega vedenja (npr. izbere zato čim krajšo pot do cilja; o posledicah ne razmišlja ipd.), slabše samostojno načrtuje in se slabše vživlja v čustveni svet drugega oziroma slabše privzema perspektivo drugega (npr. ne zazna, prepozna, da je nekdo zaradi njegovega vedenja jezen ali razočaran ipd.).
BIOLOŠKI DEJAVNIKI, TELESNO FUNKCIONIRANJE IN ZDRAVJE
BIOLOŠKE ZNAČILNOSTI• slabša energetska opremljenost;• temperament;• dedne predispozicije;• prikriti gibalni primanjkljaji (slabša splošna 
telesa koordinacija, slabša koordinacija posameznih telesnih delov, slabše zavedanje položaja telesa v prostoru ipd.).• šibka energetska opremljenost je povezana 
z utrudljivostjo, posebno ob povečanih obremenitvah zaradi drugih težav (počasen tempo, specifični primanjkljaji itd.);
• individualni temperament v interakciji z okoljem 
lahko postane ovira (kot posledica slabega ujemanja z okoljem, npr. pri otroku z majhno vztrajnostjo pozornosti v neorganiziranem družinskem ali šolskem okolju);
• prikriti gibalni primanjkljaji so povezani s 
specifičnimi učnimi težavami dispraksije (pri pisanju, ustnem izražanju, pri športni, likovni idr. dejavnosti, ki sloni na uporabi gibalni aparata oziroma vključuje razne oblike fino - ali grobomotorične dejavnosti). 22NEVROLOŠKE ZNAČILNOSTI 
• specifični primanjkljaji;• neustrezno funkcioniranje osrednjega 
živčevja;
• nevrološke težave/obolenja.• specifične težave učenja zaradi motenj nekaterih 
načinov predelovanja informacij (npr. predelovanja slušnih dražljajev);
• motnje pozornosti, hiperaktivnost kot posledica 
disfunkcij osrednjega živčevja;
• posebne težave pri nekaterih nevroloških 
obolenjih (npr. nekaterih oblikah epilepsij).
ZDRAVSTVENE TEŽAVE
• kronična obolenja;• primanjkljaji čutil zaradi neukrepanja;• neustrezna ali pomanjkljiva prehranjenost.• učenčeva večja utrudljivost zaradi kroničnega 
obolenja, čustvena obremenjenost zaradi kroničnega obolenja, vrzeli v znanju zaradi odsotnosti od pouka pri kroničnih obolenjih itn.;
• težave pri branju in pisanju zaradi neukrepanja na 
področju učenčevega vida ali sluha;
• večja utrudljivost, težave s koncentracijo, 
zmanjšan interes za šolsko delo ob neustrezni ali 
pomanjkljivi prehrani.
DOMAČE IN ŠOLSKO OKOLJE
NEUGODNE DRUžINSKE RAZMERE• družina ne more podpreti otroka pri 
pridobivanju temeljnega občutka lastne vrednosti, sprejetosti in varnosti;
• pomanjkanje zavezništva med starši, kronični 
spori, nemoč in obremenjenost staršev otroku otežuje razumevanje odnosov in svoje vloge; otrok ne pridobi dovolj dobrih izkušenj s tem, da bi se ga videlo in slišalo ter ostaja sam z nerazumevanjem in stisko;
• družina otroku ne daje dovolj dobrih 
izkušenj in čustvene podpore, da bi znal 
reševati spore, se pogajati o rešitvah ali zaprositi za pomoč;
• družina ne zmore podpreti otroka v šoli, ker 
ni dovolj dobro opremljena za ustvarjalni dialog z otrokom in učiteljem.• pomanjkanje občutka lastne vrednosti, dobrih 
izkušenj pomoči, razumevanja in reševanja sporov 
učencu otežuje ali onemogoča prepoznavanje in reševanje učnih idr. težav;
• občutki tesnobe, strahu in zapuščenosti zaradi 
nerazumljenih in zastrašujočih sporov in napetosti v družini delajo učenca ranljivega, ker ne vidi možnosti pomoči in podpore;
• pomanjkanje strukture in organiziranosti v družini 
otežuje učenčevo učenje;
• neuspešno sodelovanje med šolo in starši še 
poveča objektivno ogroženost učenca. 23EKONOMSKE TEŽAVE IN/ALI SOCIOKULTURNA 
PRIKRAJŠANOST• ekonomske težave, revščina;
• slabša izobraženost staršev;
• nezaposlenost staršev;• starševsko pomanjkanje časa za ukvarjanje 
z otrokom;
• nezadostna socialna mreža.• učenec doživlja domače okolje kot nespodbudno 
za učenje, v njem dobi manj podpore in pomoči, 
kot bi ju potreboval;
• zaradi revščine in slabih življenjskih razmer 
primanjkuje priložnosti za učenje, pogovore 
z otrokom, časa za spremljanje in pogovore o dogajanju v šoli;
• učenec se v šoli sreča z vprašanjem socialne 
izključenosti svojih staršev;
• učenec v šoli odkrije drugačnost svojih staršev – 
njihova stališča in ravnanja niso v skladu s tistimi, 
ki jih pričakuje šola, vendar šola ne pomaga niti staršem niti učencu, da bi presegli razlike. 
VZGOJNI STILI IN PREPRIČANJA STARŠEV, KI SO DRUGAČNI OD PRIČAKOVANIH V ŠOLI
• prepričanja in razlage staršev, ki jih šola 
označuje za neustrezne;
• domače okolje ocenjuje šola z vidika potreb 
učenca kot neorganizirano;
• po mnenju šole daje domače okolje učencu 
premalo podpore in pomoči;
• po mnenju šole obstaja neujemanje 
med pričakovanji staršev in otrokovimi zmožnostmi.• učenec razlike med stališči in razlagami staršev 
ter tistimi v šoli glede učne neuspešnosti, ki mu niso pojasnjene, ki niso predelane skupaj z njim, doživlja kot oviro;
• učenec dobi v šoli izkušnjo, da vzgojni stili 
domačega okolja v šoli ni sprejet;
• učenec dobi v šoli drugo izkušnjo za uspešnejše 
ravnanje z učnimi težavami, kot je je bil vajen doma, zato potrebuje pomoč, da bi to sprejel;
• učenec potrebuje pomoč in podporo staršev, vendar 
je ne dobi, ker staršem drugačna pričakovanja otežujejo, da bi razumeli otrokove stiske in potrebe.
DRUGOJEZIČNOST, KULTURNA RAZLIČNOST, PRISELJENOST• vprašanje izključenosti;• težave pri vključevanju, pomanjkanje 
ustreznih strategij podpore in pomoči;
• drugojezičnost, kulturna različnost učenca 
in njegove družine nista delovna tema v 
sodelovanju med starši in šolo, zato šola premalo prispeva k premagovanju razlik;
• nasprotje vrednot med domačim in šolskim 
okoljem ni predmet pogovora in sodelovanja ne znotraj družine, ne med družino in šolo.• učenec, ki živi v dvojezičnem okolju ali prihaja iz 
drugačnega kulturnega okolja, ne prepozna težav 
pri usvajanju šolskih pojmov (akademskega jezika);
• otrok priseljencev se s potrtostjo in tesnobo 
pogosto spoprijema brez učinkovite pomoči;
• šola učencu praviloma ne omogoči dovolj 
potrebnega (varovalnega) časa, da bi razrešil 
komunikacijske težave, si pridobil besedni zaklad in izboljšal razumevanje zapletenih struktur;
• učenec ima težave pri vključevanju v novo socialno 
okolje in potrebuje pomoč, za katero najpogosteje ne zna prositi sam;
• starši zaradi drugojezičnosti ali kulturne 
različnosti učencu težko konkretno pomagajo pri učenju, zato je odvisen od pomoči v šoli;
• učenec potrebuje v šoli možnost, da predela in 
sprejme kulturno različna stališča in prepričanja doma ter šole. 24NAČINI POUČEVANJA, KI LAHKO POVZROČIJO, 
VZDRŽUJEJO ALI POVEČAJO TEŽAVE PRI UČENJU• pouk ni načrtovan in se ne izvaja tako, da 
bi sproti upošteval značilnosti oziroma posebne potrebe učencev;
• med učitelji in učenci ni sproščenega 
dialoga, v katerem bi se znanje in 
razumevanje snovi soustvarjalo;
• prevladuje učiteljeva razlaga snovi in 
njegov govor , ki premalo vključuje dejavno poslušanje ter spodbujanje učencev k dejavnemu sodelovanju in refleksiji;
• učitelj preveč učenja prenaša (nalaga) zunaj 
učilnice (na dodatno strokovno pomoč in v družino);
• pogosta (daljša) odsotnost učitelja;• nepoznavanje ali neupoštevanje ciljev iz 
učnega načrta;
• neustrezni metodični pristopi;• nejasnost in neorganiziranost pri podajanju 
učne snovi brez dovoljenja ali možnosti učencev, da to učitelju reflektirajo;
• ni znakov učiteljevega navdušenja/zanosa v 
zvezi s predmetom poučevanja. Učitelj:
• poučevanja ne organizira kot soustvarjanje učenja 
skupaj z učenci tu in zdaj; preveč je razlage in premalo prostora za neogrožujočo vajo, kjer bi učenec smel in upal biti neuspešen, da bi lahko na 
svoj način postal uspešen; 
• preveč govori in premalo dejavno posluša učence 
(premalo spodbuja učence k sproščenemu govoru);
• nesistematično razlaga in preverja učno snov;• ne uporablja različnih pripomočkov, ponazoril za • boljše razumevanje učne snovi;• ne prilagaja pouka posameznim učencem (ne 
razdeli snovi na manjše dele, ne upočasni razlage, v razlagah ne poudarja bistvenega itn.); 
• razlaga pretežko, se zgublja v podrobnostih, ne • utrjuje osnovi skupaj z učenci in v skladu s tem, 
kaj že zares zmorejo;
• razlaga monotono, dolgočasno (kot robot).
KLIMA V ODDELČNI SKUPNOSTI, KI ZA UČENCA NI VAROVALNA IN SPODBUDNA• klima v oddelčni skupnosti, ki učencem ne 
daje občutka varnosti (prevladuje tekmovalno vzdušje namesto sodelovalnega);
• med učitelji in učenci ter med učenci 
ni ustvarjalnega dialoga, ki bi spodbujal, prinesel dobre izkušnje o pomoči in sodelovanju za vse; oddelčna skupnost premalo deluje kot še en vir čustvene podpore učiteljev in sošolcev;
• vodenje oddelčne skupnosti je premalo 
usmerjeno k odpiranju vprašanj in težav, povezanih z vsakdanjim življenjem v razredu in šoli, k njihovemu predelovanju in vrednotenju skupaj z učenci;
• ni skupnih projektov, ki bi potrebovali in 
gradili povezanost med učenci.V oddelčni skupnosti z neustrezno klimo učitelji pogosto:• namesto sodelovanja spodbujajo tekmovanje med 
učenci;
• ne razvijajo dejavnosocialnih odnosov, ki 
omogočajo dobre izkušnje sodelovanja, solidarnosti s sošolci v stiski in razvijanje pomoči; oddelčne skupnosti potrebujejo delo v konkretnih projektih sodelovanja in pomoči (ne potrebujejo učenja o dobrem sodelovanju, temveč učenje iz dobrega sodelovanja);
• ne znajo dovolj dobro izkoristiti pogovorov o 
medosebnih odnosih, strpnosti, sprejemanju drugačnosti ipd. pri urah oddelčne skupnosti;
• ne poznajo in ne uporabljajo igre vlog ipd. socialne 
igre, s pomočjo katerih se učimo, kako vedenje drugih vpliva na nas in nasprotno. 
• ne organizirajo in/ali ne razvijajo medsebojne 
pomoči učencev (vrstniške kakor tudi pomoči starejših učencev mlajšim). 253  Odkrivanje in prepoznavanje mo~nih podro~ij, 
varovalnih dejavnikov, interesov
Mogo~a podro~ja u~inkovitega delovanja, uspešnosti, nadarjenosti in interesov 
u~encev z u~nimi te`avami so:
Splošne in speciﬁ  ~ne kognitivne sposobnosti, metakognitivne 
sposobnosti ter jezikovno funkcioniranje
•  dobre splošne intelektualne sposobnosti,
•  dobra zmo`nost besednega in\ali nebesednega sklepanja, uvidevanja bistva in 
posploševanja,
•  dobro pojmovno mišljenje,
•  »vizualni u~enec« – dobre vidno-prostorske zmo`nosti, vizualno razmišljanje,
•  »slušni u~enec« – dobre zmo`nosti zaznavanja in razumevanja slušnih informa-
cij,
•  dobre zmo`nosti avtomatiziranja veš~in,
•  dobro pomnjenje dejstev in podrobnosti,
•  hitra in u~inkovita organizacija misli in materialov,
•  hiter in u~inkovit tempo predelovanja informacij, prilagodljivost in nadzor,
•  zmo`nost osredoto~anja na dejavnosti, še posebej v razredu,
•  dobre zmo`nosti osredoto~anja in\ali vztrajnosti pozornosti,
•  dobro kratkotrajno pomnjenje podrobnosti, dober priklic besed,
•  dobra organizacija misli in materialov, dober nadzor in usklajevanje dejavnosti 
itn.
U~na motivacija
•  vedo`eljnost, radovednost, specifi~ni interesi,
•  osredoto~anje na nalogo, velika prizadevnost, vztrajnost, u~inkovitost,
•  prepri~anja, ki olajšujejo anga`iranost in uspešno izvajanje,
•  realna in pozitivna stališ~a in pri~akovanja itn.
Emocionalno funkcioniranje
•  dobro in trajno navezovanje, dobra sposobnost prilagajanja, delovanja,
•  do`ivljanje stresa kot omejenega dogajanja, konstruktivni na~ini premagovanja 
stresa,
•  ustrezen nadzor neugodnih ~ustev (anksioznosti, potrtosti, jeze ipd.), 
•  realisti~en odnos in usmerjenost k reševanju problemov (na zahteve naloge) v 
u~nih situacijah itn. 26Socialna vklju~enost in funkcioniranje
•  sposobnost navezovanja socialnih stikov,
•  sposobnost empatije (v`ivljanja, privzemanja perspektive drugega),
•  prosocialna naravnanost, 
•  sposobnost reševanja problemov v razli~nih socialnih situacijah, 
•  dobri odnosi z vrstniki itn.
Biološki dejavniki, telesno funkcioniranje in zdravje
•  dobro razpolo`enje in prilagodljivost (temperament),
•  dobra energetska opremljenost,
•  dobro telesno funkcioniranje (uspešnost pri športnih dejavnostih),
•  dobro telesno zdravje itn.
Doma~e in šolsko okolje
•  stabilno in varno doma~e in\ali šolsko okolje,
•  ustrezni (spodbudni) na~ini komunikacije v dru`ini in\ali šolskem okolju, uspe-
šno reševanje sporov v dru`ini in\ali šolskem okolju,
•  visoka raven ~ustvene podpore, sprejetosti in pomo~i doma~ega in\ali šolskega 
okolja, razpolo`ljivost pomo~i v doma~em in\ali šolskem okolju,
•  ugoden socialno-ekonomski status dru`ine,
•  ustrezna pri~akovanja, prepri~anja, ustrezni na~ini nagrajevanja (spodbujanja) v 
doma~em in\ali šolskem okolju,
•  ustrezne oblike in metode dela pri pouku,
•  ustrezen dopolnilni pouk,
•  ustrezna individualna in\ali skupinska pomo~ v šoli in\ali doma, itn. 27III. STRATEGIJE IN UKREPI 
POMO^I
1 Splošno izhodiš~e 
V preteklosti je pri na~rtovanju pomo~i prevladovala o`ja usmerjenost k te`avam in 
primanjkljajem. Pomo~ je vklju~evala predvsem urjenje manj ali slabše razvitih veš~in in popravljanje primanjkljajev. Sodobni pristopi pomo~ zastavljajo širše: upoštevajo 
se celovita u~en~eva osebnost, njegove vsakdanje `ivljenjske razmere v šoli in doma 
ter `ivljenjska perspektiva ; usmerjeni so k vzpostavljanju takega u~nega okolja, ki bo 
sposobno spodbuditi in razvijati u~en~evo dejavno sodelovanje, dejavno izra`anje mi-sli in idej, spodbuditi in razvijati u~en~eve interese, nadarjenost ter mo~na podro~ja, in hkrati si prizadevajo razvijati uspešno sodelovanje med dru`ino in šolo.
Temeljni namen projekta pomo~i je raziskovanje in soustvarjanje razmer, ki pri 
u~enju in pomo~i omogo~ajo u~en~evo optimalno udele`enost . Poleg opremljanja 
u~encev z ustreznimi veš~inami in novimi kompetencami je enako pomembno raz-iskovanje in spreminjanje razmer v samem u~nem okolju pri pouku, dopolnilnem pouku, v okviru podaljšanega bivanja itn. (npr. metod ter oblik dela pri pou~evanju in preverjanju znanja, u~nih gradiv, ozra~ja v oddel~ni skupnosti ipd.). 
Nekateri dejavniki so sistemski ali vsaj povezani z njimi. Najpomembnejši sistem-
ski dejavniki, ki omogo~ajo ali ovirajo doseganje u~inkovitega u~nega okolja in 
u~inkovite u~ne pomo~i  u~encem z u~nimi te`avami, so:
•  dobra strokovna usposobljenost u~iteljev, šolskih svetovalnih delavcev, mobilnih 
specialnih pedagogov idr., ki delajo z u~enci z u~nimi te`avami, še posebej dobra 
usposobljenost za vklju~evanje u~encev kot soustvarjalcev v procesu u~enja ozi-
roma pomo~i (na ravni dodiplomskega in podiplomskega izobra`evanja v kadro-
vskih šolah, stalnega strokovnega spopolnjevanja, ki ga organizira MŠŠ idr.);
•  k dobri strokovni usposobljenosti sodi tudi poznavanje ustreznih zakonskih in 
podzakonskih dolo~il ter najpomembnejših nacionalnih vsebinskih dokumentov, 
ki opredeljujejo in usmerjajo delo šolskih strokovnih delavcev (u~nih na~rtov, 
konceptov, smernic ipd.); 28•  zagotavljanje in organiziranje ~asa (za neposredno delo z u~encem ali skupino 
u~encev pri pouku, dopolnilnem pouku in drugih oblikah individualne in skupin-
ske pomo~i; za pripravo pomo~i; za organiziranje pomo~i; za dokumentiranje in 
spremljanje procesa pomo~i; za redna sre~anja z u~itelji in starši; za usklajevanje 
sre~anj šolskih in zunanjih strokovnjakov; za evalviranje procesa pomo~i ipd.);
•  zagotavljanje in organiziranje prostora (šola potrebuje ustrezno velik in ustrezno 
opremljen prostor oziroma prostore za individualno delo in delo v majhni skupini);
•  zagotavljanje ustreznih didakti~nih sredstev, u~nih in tehni~nih pripomo~kov ter 
strokovne literature in priro~nikov;
•  mo`nost supervizije za vse strokovne delavce šole (u~itelje, svetovalne delavce 
idr.);
•  vodenje šole za spodbujanje in omogo~anje interdisciplinarnega, timskega dela 
med sodelavci na šoli in s strokovnimi sodelavci zunaj šole (z drugih šol, šol s 
prilagojenim programom, svetovalnih centrov, fakultet, inštitutov idr. ustreznih 
zunanjih ustanov).
Pri na~rtovanju preventivnih ukrepov in oblikovanju na~rta pomo~i je potreben ce-
lovit, kompleksen pristop . Pri razmišljanju in na~rtovanju, kako u~inkovito prema-
govati u~ne te`ave posameznega otroka in mladostnika, so v pomo~ naslednje te-
meljne skupine vprašanj:
•  Ovire, motnje, primanjkljaji:  Kateri na~ini sprejemanja in izra`anja znanja pri 
u~encu so ovirani? Ali je ugotovljene primanjkljaje\te`ave mogo~e izboljšati z 
ustreznimi treningi? Ali lahko u~enca nau~imo razli~ne kompenzatorne tehnike, 
ki mu bodo pomagale, da bo kljub oviranosti usvajal informacije in usvojeno zna-
nje v ustreznih okoliš~inah tudi u~inkovito izrazil? Ali smo z u~encem vzpostavili ustvarjalni dialog, ali je tudi on po svoje povedal, kako razume svojo oviranost, kako jo razlaga, opredeljuje, kaj mu pomaga in kako, kdaj ne zmore, kaj po nje-govem potrebuje?
•  U~en~eva mo~na podro~ja:  Katera so u~en~eva mo~na podro~ja? Kako jih vidimo 
mi, odrasli, u~itelji, strokovnjaki in kako jih vidi in opredeli u~enec sam? Koliko 
smo upoštevali u~en~evo razumevanje njegovih mo~nih podro~ij? Kaj se je razvi-
lo, pokazalo iz dialoga z u~encem? Kako u~en~eva mo~na podro~ja lahko upora-
bimo za u~inkovitejše sprejemanje informacij in izkazovanje znanja? Kako lahko spoznanja o u~en~evih mo~nih podro~jih izkoristimo za ustvarjanje izkušenj, v katerih bo do`ivljal uspešnost, gradil samozavest in ob~utek kompetentnosti, za-dovoljil svoje potrebe po priznanju, pozornosti, pripadanju, uveljavljanju? 
•  Perspektiva mo~i:  Katere psihosocialne sposobnosti lahko razvijamo pri otroku, 
da bo njegova odpornost ve~ja? Kako mu lahko pomagamo razviti notranjo mo~ 
in ob~utek zmo`nosti obvladovanja zahtev do takšne mere, da bo zmogel do-
volj poguma za spoprijemanje s te`avami in prevzemanje odgovornosti? Ali smo 
vzpostavili tak pogovor z njim, da nam in sebi tudi sam pomaga s svojim razume-vanjem in videnjem? 29•  Podpora okolja, dovolj spodbudno okolje:   Ali otrok do`ivlja okolje kot podporno, 
spodbudno? Ali ga starši, u~itelj, sošolci, prostovoljci razumejo, ali prepoznajo v 
okolju dejavnike, ki zanj pomenijo oviro, ali ga podpirajo v njegovih prizadevanjih 
za premagovanje ovir in spopadanje z izzivi? Kako lahko pove~amo podpornost, 
spodbudnost okolja tako, da bi u~enca bolje videlo, slišalo, upoštevalo, z njim bolje sodelovalo? 
2  Temeljna na~ela pomo~i u~encem z u~nimi 
te`avami
U~itelji, svetovalni delavci, mobilni specialni pedagogi, prostovoljci in drugi morajo 
pri svojem delu z u~enci z u~nimi te`avami pri pouku (skupinskem in nivojskem), dopolnilnem pouku, v okviru podaljšanega bivanja in pri izvajanju razli~nih dru-
gih oblik individualne in skupinske pomo~i ravnati po naslednjih temeljnih na~elih 
pomo~i u~encem z u~nimi te`avami:
2.1  Na~elo celostnega pristopa
Da bo pomo~ u~inkovita, mora biti zasnovana celostno.  Šele obse`ni, vsestranski 
na~ini pomo~i lahko omogo~ijo ustvarjanje optimalnih razmer za napredovanje na 
poti u~enja in prilagajanja. Obravnava, ki je usmerjena samo v odpravljanje posame-
znih primanjkljajev, se lahko spremeni v veliko ~asovno in energetsko obremenitev 
ob po~asnem napredovanju. Otrok s specifi~nimi u~nimi te`avami bo na primer ve-liko energije vlagal v iskanje na~inov, kako se izogniti u~ni pomo~i, ~e nismo najprej razrešili u~en~evih motivacijskih te`av; pri obravnavi motivacijskih te`av u~enca pa se je treba usmeriti v raziskovanje, preizpraševanje, ozaveš~anje in spreminjanje 
tudi u~nega okolja, vklju~no z u~inki prikritega kurikula (npr. organizacije pouka, 
šolskega reda in dnevne rutine, metod in oblik dela z u~enci z vidika dejavnega 
vklju~evanja u~encev, mo`nosti izbire, umika iz skupinske rutine, po~itka ipd.).
2.2  Na~elo interdisciplinarnosti
V projektu pomo~i u~encem z u~nimi te`avami je nadvse pomembno dobro sode-
lovanje med razli~nimi strokovnjaki na šoli  – u~itelji, svetovalnimi delavci, mobil-
nimi specialnimi pedagogi, vodstvom šole idr. Na podro~ju posebnih potreb je še 
posebej pomembna strokovna izmenjava znanj in izkušenj z u~itelji, svetovalnimi 
in drugimi. strokovnimi delavci  iz vzgojno-izobra`evalnih ustanov za otroke s po-
sebnimi potrebami  (npr. iz osnovnih šol s prilagojenim programom, iz zavodov za  30usposabljanje ipd.). Za razvijanje širše zastavljenih, vsestranskih oblik pomo~i sta 
nujno potrebni interdisciplinarno sodelovanje in razvijanje u~inkovitega sodelova-nja med šolo, domom, razli~nimi zunanjimi ustanovami in širšim okoljem . 
2.3  Na~elo partnerskega sodelovanja s starši
Za u~ence s te`avami pri u~enju je odnos med šolo in domom oziroma u~itelji in starši še pomembnejši in odlo~ilnejši kot za njihove vrstnike. V prizadevanjih za dobro sodelovanje s starši oziroma dru`inami je treba prese~i odnos iskanja kriv-
de drug pri drugem za u~en~eve te`ave in u~ni neuspeh, prete`no enosmernega 
posredovanja informacij, izkušenj in nasvetov ter ga nadomestiti z izvirnim delov-nim projektom odraslih za otroka skupaj z njim. Šolski strokovni delavci (u~itelji, svetovalni delavci, mobilni specialni pedagogi idr.) to najbolje opravijo takrat, ko s starši vzpostavijo delovni odnos,  da bi skupaj z njimi in njihovim otrokom odkrivali 
in raziskovali te`avo ter dolo~ili potrebne korake prilagajanja in reševanja. U~enci 
in njihovi starši tako soustvarjajo potek u~enja in potek pomo~i,  soustvarjajo  dobre 
rešitve za otroka. Starši sodelujejo tudi pri vrednotenju u~inkov pomo~i.
2.4 Na~elo odkrivanja in spodbujanja mo~nih podro~ij 
Razumevanje in spodbujanje mo~nih podro~ij je prav tako klju~na sestavina 
u~inkovite obravnave in uspešnega vklju~evanja posameznikov s splošnimi in specifi~nimi u~nimi te`avami v šolsko in delovno okolje. Identifikacija (diagnosti-
ka), ki vklju~uje le odkrivanje primanjkljajev (~esa nekdo ne zna in ne zmore), ne 
zadostuje za uspešno premagovanje ovir pri u~enju. Prepoznati je treba tudi posa-meznikova mo~na podro~ja (mo~i), zmo`nosti, nadarjenosti (talente) in interese. Za u~enca z u~nimi te`avami je toliko pomembneje, da je znanje, ki ga usvaja, zanj smiselno. To je mogo~e dose~i tako, da se ga zelo jasno pove`e z u~en~evimi po-
klicnimi aspiracijami oziroma poklicnim ciljem. Pri u~encih z u~nimi te`avami je zato toliko bolj kot pri njihovih vrstnikih pomembno, da se v spodbujanje in odkrivanje mo~nih podro~ij vklju~uje tudi spodbujanje in odkrivanje njihovih izobra`evalnih in poklicnih aspiracij. Tako se jim pomaga dodatno osmisliti njihova obi~ajno pove~ana prizadevanja pri u~enju, s tem jim pomagamo pri mobiliziranju njihovih mo~i za u~enje, pri vztrajanju v njem. 
2.5  Na~elo udele`enosti u~enca, spodbujanja notranje 
motivacije in samodolo~enosti 
Na~elo udele`enosti u~enca v procesu pomo~i (u~enja) je temeljnega pomena pri 
na~rtovanju pomo~i u~encem s te`avami pri u~enju. Spodbuja u~en~evo notranjo  31motivacijo za u~enje, delo, pripadnost k skupnosti, njegovo samodolo~enost (samo-
determiniranost). Samodolo~enost vklju~uje posameznikove ob~utke kompeten-tnosti, neodvisnosti (samostojnosti) in pripadnosti. Razmislek o tem, kako konkre-
tnemu u~encu omogo~iti ali pove~ati njegovo udele`enost pri u~enju, kar pomeni, 
da se bo bolj do`ivljal sposobnega, kompetentnega in avtonomnega in da bo bolj do`ivljal povezanost z drugimi ter njihovo podporo, je klju~ni del na~rta in samega izvajanja pomo~i. Sprejemanje in podpiranje u~en~evih lastnih pobud (u~en~eve samoiniciativnosti) ter omogo~anje izbire pri njem pove~a ob~utek anga`iranosti 
in odgovornosti tako pri samem pouku (projektu u~enja v o`jem smislu) kot pri oblikah pomo~i (projektu u~enja v širšem smislu). Tako se premagujeta nemara najve~ji oviri v procesu u~enja in napredovanja, ki jo predstavljata u~en~eva pasiv-nost in pripisovanje odgovornosti dejavnikom zunaj sebe. 
2.6  Na~elo akcije in samozagovorništva
Za u~en~evo u~inkovito funkcioniranje je potrebno, da zna poznavanje same-
ga sebe, svojih šibkih in mo~nih podro~ij, tudi uporabiti, udejanjiti. Poznavanje svojih lastnosti, klju~nih oviranosti, vzgojno-izobra`evalnih potreb in na~inov 
u~inkovitega u~enja je treba spremeniti v dejanja. Pri tem odlo~ilno pomaga razvoj 
razli~nih veš~in samozagovorništva. Neposredno pou~evanje veš~in izra`anja, uve-ljavljanja, zagovarjanja in odlo~nosti je zato pomemben del celostno usmerjenih oblik pomo~i. Raziskati, poudariti in ohranjati je treba veš~ine in strategije, ki so posameznika privedle do najve~jih uspehov.
2.7  Na~elo postavljanja optimalnih izzivov
Postavljanje optimalnih izzivov pomeni dogovarjanje o realnih, dosegljivih ciljih 
(nekoliko nad dejansko ravnjo u~en~evih sposobnosti), kar pove~a motivacijo in realno mo`nost uspeha. Vse to zahteva individualiziran pristop, ve~ urjenja in vla-
ganja u~iteljevega truda , kar zagotovo pove~a u~iteljevo obremenjenost, njegovo 
potrebo po zunanji strokovni podpori in svetovanju.
2.8  Na~elo odgovornosti in na~rtovanja
Za ustvarjanje dolgoro~nih sprememb je izjemnega pomena odgovornost na vseh 
ravneh: na ravni šole (odgovornost vodstva, u~iteljskega zbora in drugih. strokov-nih organov, sveta staršev in sveta šole)in oddel~ne skupnosti ter na individualni 
ravni posameznega u~itelja, svetovalnega delavca, staršev in vseh drugih posame-
znikov, ki se morajo prilagajati in pomagati otroku s te`avami pri u~enju. Z odgovor-nostjo je povezano na~rtovanje, tako na ravni šole in raznih njenih strokovnih orga- 32nov in slu`b (strokovni aktivi, šolska svetovalna slu`ba idr.), oddel~ne skupnosti in 
posameznega u~enca. Še posebej je pomembna individualna odgovornost u~enca s te`avami. Razvijamo jo tako, da individualni delovni na~rt ustvarjamo skupaj z 
u~encem . Individualni delovni na~rt je zapisan v jeziku, ki ga u~enec razume , tako 
da natan~no ve, kaj je treba postoriti, da bo uspešen.
2.9 Na~elo vrednotenja
Bistven del projekta pomo~i – na~rtovanja pomo~i – je spremljanje in vredno-tenje u~en~evega napredovanja na eni ter u~inkovitosti pomo~i na drugi strani. Vrednotenje mora biti strokovno izvedeno, vse evalvacijske ocene pa zapisane v 
u~en~evo dokumentacijo. Samo na podlagi evalvacijskih ocen je mogo~e strokov-
no upravi~eno sklepati, da posamezna oblika pomo~i za u~enca ni bila primerna in uspešna, in na tej podlagi na~rtovati novo ali intenzivnejšo pomo~. In samo na podlagi dokumentiranih evalvacijskih ocen je mogo~e odlo~ati o tem, ali u~enec z u~nimi te`avami potrebuje tudi naslednjo stopnjo v kontinuumu pomo~i (npr. poleg 
u~iteljeve pomo~i pri pouku in dopolnilnem pouka še druge oblike individualne in skupinske pomo~i ali v nekem drugem primeru usmeritev v program s prilagojenim izvajanjem in dodatno strokovno pomo~jo). Po na~elu partnerskega sodelovanja s starši pri vrednotenju u~en~evega napredka in u~inkov pomo~i nujno sodelujejo tudi starši.
2.10 Na~elo dolgoro~ne usmerjenosti
Za sodobne pristope je zna~ilna usmerjenost pomo~i v celotno `ivljenjsko obdobje. 
Te`ave pri u~enju niso le vprašanje osnovnega šolanja. Po eni strani se prizadevanja raziskovalcev in strokovnjakov v praksi ~edalje bolj usmerjajo v zgodnje odkrivanje 
najrazli~nejših kognitivnih primanjkljajev  in prepre~evanja njihovih neugodnih 
posledic. Hkrati se s študijami sledenja in spremljanja posameznikov s te`avami pri 
u~enju ugotavlja dejavnike, ki so pomembni za dolgoro~no ugodnejši izid iz te`av, ugodnejši z vidika kakovosti `ivljenja v prihodnje. ~e `elimo razviti strategije za pri-lagajanje in kompenziranje te`av, ki bodo usmerjene dolgoro~no, je treba natan~no 
razumeti, kako razli~ni kognitivni primanjkljaji ovirajo u~en~evo funkcioniranje in katere izmed ugotovljenih zna~ilnosti imajo odlo~ilen vpliv na njegov `ivljenjski in poklicni uspeh. V projektu pomo~i se zato iš~ejo in raziskujejo tisti za posamezni-ka najbolj optimalni na~ini premagovanja oziroma kompenziranja te`av, ki so zanj dolgoro~no u~inkoviti, ker so usmerjeni v  dolgoro~no zagotavljanje kakovostnega 
`ivljenja kljub primanjkljaju oziroma te`avi. 333  Prilagajanje metod in oblik dela z u~enci z u~nimi 
te`avami pri pouku, dopolnilnem pouku in v 
okviru podaljšanega bivanja
Po Zakonu o osnovni šoli  se »izobra`evanje u~encev z u~nimi te`avami izvaja tako, 
da jim šola prilagodi metode in oblike dela ter jim omogo~i vklju~itev v dopolnilni 
pouk in druge oblike individualne in skupinske pomo~i« (12. ~len). Pouk obveznih in 
izbirnih predmetov ter ur oddel~ne skupnosti predstavljajo obvezni program osnov-
nošolskega izobra`evanja (isto, 15. ~len), podaljšano bivanje in dopolnilni pouk pa sodita v razširjeni program šole (isto, 20. ~len). »Dopolnilni pouk se organizira za u~ence, ki potrebujejo pomo~ pri u~enju« (isto, 24. ~len). 
K pomembnim izhodiš~em za delo z u~enci z u~nimi te`avami sodi še koncept pra-
vic (in dol`nosti) u~encev v osnovni šoli , kakor so opredeljena v 
Pravilniku o pra-
vicah in dol`nostih u~encev v osnovni šoli , 2004, 1. ~len1: Vsak u~enec v osnovni 
šoli ima pravico, da obiskuje pouk in druge vzgojno-izobra`evalne dejavnosti; in 
dol`nost, da jih obiskuje redno in to~no; pravico, da pridobiva znanje, spretnosti in 
navade za vse`ivljenjsko u~enje; in dol`nost, da izpolnjuje svoje u~ne in druge šol-
ske obveznosti; pravico, da mu je v šoli zagotovljeno varno in spodbudno okolje; da u~itelji in drugi delavci šole spoštujejo njegovo osebnost in individualnost ter nje-govo ~loveško dostojanstvo in pravico do zasebnosti; in dol`nost, da sam spoštuje pravice drugih u~encev in delavcev šole; pravico, da mu je omogo~eno tudi zunaj 
pouka pridobiti dodatno razlago in nasvet; da se pri pouku upoštevajo njegova ra-dovednost in razvojne zna~ilnosti, predznanje in individualne posebnosti; da dobi o svojem delu sprotno, pravi~no in utemeljeno povratno informacijo; da sodeluje pri ocenjevanju; da dobi pri svojem delu pomo~ in podporo, ~e ju potrebuje; da se lahko svobodno izre~e o vseh vprašanjih iz `ivljenja in dela šole; da mu šola zago-tavlja enakopravno obravnavanje ne glede na spol, raso in eti~no pripadnost, vero-izpoved, socialni status dru`ine in druge okoliš~ine; da šola organizira `ivljenje in delo s spoštovanjem splošnih civilizacijskih vrednot in posebnosti razli~nih kultur; 
in dol`nost, da ima tudi on sam spoštljiv in strpen odnos do individualnosti, ~love-škega dostojanstva, eti~ne pripadnosti, veroizpovedi, rase in spola itn. 
Poleg pravnih podlag so za delo z u~enci z u~nimi te`avami seveda najpomemb-
nejša strokovna izhodiš~a. Pri pouku (skupnem in nivojskem), dopolnilnem pouku in v okviru podaljšanega bivanja je pri delu z u~enci z u~nimi te`avami treba iz-
hajati iz temeljnih na~el pomo~i u~encem z u~nimi te`avami, upoštevati »dobro pou~evalno prakso« ter prilagajati metode in oblike dela, zna~ilne za posamezno skupino u~nih te`av. 
1 Pravilnik o pravicah in dol`nostih u~encev v osnovni šoli se uporablja do uveljavitve vzgojnega na~rta in 
pravil šolskega reda, vendar najdlje do 31. 8. 2009. Koncept pravic in dol`nosti u~encev v osnovni šoli bo 
tako v prihodnje vsebovan v vzgojni zasnovi in pravilih šolskega reda , ki so v pripravi. 34Za delo z u~enci z u~nimi te`avami pri pouku, dopolnilnem pouku in v okviru po-
daljšanega bivanja so primerne vse splošno znane oblike dela – individualno delo, 
delo v paru, delo v manjši in ve~ji skupini . U~enci z u~nimi te`avami potrebujejo 
ve~ individualne pomo~i tako v okviru pouka kot v okviru podaljšanega bivanja 
(samostojno u~enje), še ve~ pa pri nivojskem in dopolnilnem pouku. Tudi delo v 
manjši skupini, ki omogo~a izvajanje sodelovalnega u~enja , je po izkušnjah zelo 
u~inkovita oblika dela z u~enci z u~nimi te`avami.
Razli~ne oblike dela z u~enci z u~nimi te`avami organiziramo in izvajamo tako, da 
u~enec ali skupina u~encev ni kakor koli stigmatiziran(a) in marginaliziran(a) . 
Med drugim tudi iz tega razloga organizacija dopolnilnega pouka kot »predura« 
ni optimalna. Šola naj bo pri na~rtovanju in organiziranju dopolnilnega pouka bolj pro`na. Za dopolnilni pouk. ni nujno, da ga izvaja u~itelj, ki u~enca pou~uje pri po-uku, prav tako ni nujno, da traja celo šolsko uro, temve~ se lahko izvaja ve~krat v krajših ~asovnih obdobjih (npr. trikrat v tednu po petnajst minut) ipd. Pomembno je tudi to, da si šola posebej prizadeva, da dopolnilni pouk u~encem z u~nimi te`avami ponudi na ustrezen na~in, da poiš~e najboljše mo`nosti za to in da se prehitro ne zadovolji z u~en~evo odlo~itvijo, da ga ne bo obiskoval.
Pri izbiri metod in oblik dela z u~enci z u~nimi te`avami se izhaja iz »dobre 
pou~evalne prakse« ali »metod dobrega pou~evanja«, ki naj bi jih u~itelj pra-viloma uporabljal pri svojem delu z vsemi u~enci, brezpogojno pa jih je dol`an 
uporabljati pri delu z u~enci z u~nimi te`avami, ker so za njihovo u~no uspešnost klju~nega (`ivljenjskega) pomena. Najpomembnejše zna~ilnosti (kriteriji) »dobre pou~evalne prakse« so:
•  jasna strukturiranost pou~evanja in u~enja; 
•  u~iteljeva pozitivna in podporna naravnanost; 
•  spodbujanje in omogo~anje aktivnega u~enja;
•  u~enje osnovnih pojmov na na~in, da jih u~enci razumejo, in preverjanje njiho-
vega dejanskega razumevanja oziroma nerazumevanja;
•  spremljanje u~en~evega napredka;
•  omogo~anje sprotne povratne informacije u~encu in od u~enca;
•  jasna in razumljiva navodila;
•  delitev zapletenih u~nih problemov na manjše enote, u~enje po korakih, pred-
videvanje korakov;
•  uporaba opor za u~enje (materialnih, verbalnih in neverbalnih);
•  navajanje primerov\modelov reševanja;
•  spodbujanje in omogo~anje ve~~utnega u~enja;
•  ve~ urjenja veš~in in utrjevanja znanja na razli~ne na~ine;
•  omogo~anje u~encem, da svoje znanje posredujejo na razli~ne na~ine (ustno, 
pisno, prakti~no idr.);
•  pou~evanje u~nih strategij (pisanja zapiskov, predelave u~beniških besedil, or-
ganizacije ~asa itn.);
•  u~enje u~encev za samostojno iskanje pomo~i (pri u~iteljih, vrstnikih, svetoval-
nih delavcih itn.); 35•  vklju~evanje sodelovalnega u~enja pri pouku in u~enje u~encev za sodelovalno 
u~enje.
4  Druge oblike individualne in skupinske pomo~i
Poleg dopolnilnega pouka, ki ga šola mora ponuditi u~encem z u~nimi te`avami (po 
predmetniku devetletne osnovne šole vsakemu oddelku pripada ena ura tedensko, vklju~no z dele`em ur za dodatni pouk za nadarjene u~ence), šola zanje organizira 
tudi druge oblike individualne in skupinske pomo~i.
Individualno in skupinsko pomo~ u~encem z u~nimi te`avami v okviru svoje delov-
ne obveznosti v skladu s svojo strokovno usposobljenostjo nudijo  šolski svetovalni 
delavci , ki so po
 Zakonu o organizaciji in financiranju vzgoje in izobra`evanja  »psi-
hologi, pedagogi, socialni delavci, socialni pedagogi in defektologi« (67. ~len). Po 
predmetniku osnovne šole pa so za u~ence z u~nimi te`avami predvidene še doda-
tne ure individualne in skupinske pomo~i  (pol ure tedensko na oddelek, vklju~no 
z dele`em ur za posebej nadarjene u~ence). Dodatne ure individualne in skupinske 
pomo~i potrebujejo praviloma u~enci z zmernimi u~nimi te`avami . Po Pravilniku o 
spremembah in dopolnitvah odredbe o smeri izobrazbe strokovnih delavcev v 9-le-
tni osnovni šoli (2003) to obliko pomo~i izvaja u~itelj za individualno in skupinsko 
pomo~ , ki je lahko: defektolog, pedagog, psiholog, socialni pedagog in u~itelj, ki 
izpolnjuje pogoje za pou~evanje v devetletni osnovni šoli (1.5.\5. ~len). 
Individualna u~na pomo~  je bolj speciﬁ  ~na  od skupinske oblike pomo~i. Organizira 
se npr. za u~enca z zmernim specifi~nim primanjkljajem oziroma primanjkljaji, ki 
potrebuje ve~ specifi~nega treninga in ve~ u~iteljeve pozornosti.
Izvajalec individualne ali skupinske pomo~i pomo~ praviloma za~ne z individualno obli-
ko pomo~i, ker tako najbolje oceni u~en~eve primanjkljaje in njegova mo~na podro~ja. Projekt pomo~i se najpogosteje nadaljuje s kombiniranjem individualne in skupinske pomo~i. U~enec, ki bo pozneje obiskoval skupinsko u~no pomo~, se najprej v obliki individualne pomo~i nau~i strategij, ki so potrebne za njegovo uspešno funkcioniranje v skupini (npr. strategij poslušanja, pogovarjanja, rabe opor in u~nih pripomo~kov, kompenzacijskih tehnik in strategij, posameznih socialnih veš~in ipd.).
Skupinska oblika u~ne pomo~i  je namenjena u~encem, ki ne potrebujejo zelo in-
tenzivnih (ve~ kot eno uro na teden) in zelo specifi~nih oblik pomo~i (kot je npr. 
specifi~ni trening za odpravljanje izrazite disleksije). Ta oblika pomo~i je bolj gospo-darna, ker se vanjo vklju~i ve~ u~encev. Poleg tega je za nekatere u~ence z u~nimi te`avami tudi u~inkovitejša, saj 
omogo~a izvajanje sodelovalnega u~enja , ki je za 
u~ence z u~nimi te`avami na splošno zelo u~inkovito. Skupinska u~na pomo~ je po-
sebej primerna za izvajanje treningov avtomatiziranja posameznih veš~in (npr. bra- 36nja, pisanja, poslušanja, ra~unanja ipd.) in u~enje strategij reševanja problemov, 
pri ~emer se upoštevajo posebne potrebe vsakega u~enca. Za u~inkovitost pomo~i mora biti skupina ~im bolj homogena in ne prevelika (optimalna velikost je štiri do 
šest u~encev).
Dodatne ure individualne in skupinske pomo~i se lahko izvajajo strnjeno po eno 
uro na teden ali pa po od deset do petnajst minut na dan, kar je odvisno predvsem 
od narave in speciﬁ  ~nosti u~nih te`av . ~asovno krajša in vsakodnevna razli~ica je 
npr. primerna za vaje, ki izboljšajo avtomatizacijo (branja, ra~unanja ipd.). Za ne-
katere vrste u~nih te`av (npr. za te`ave z organiziranjem, nekatere specifi~ne u~ne te`ave ali pa te`ave zaradi slabših razvitih socialnih veš~in) je naju~inkoviteje, ~e na za~etku organiziramo eno uro pomo~i na dan, potem pa jo postopoma zmanjšu-jemo in pozneje le še spremljamo u~en~ev napredek.
Izvajanje individualne in skupinske pomo~i zahteva dobro na~rtovanje in organiza-
cijo (neposrednega dela z u~encem, rednih sre~anj s starši, u~itelji, razrednikom, svetovalnimi delavci, morebitnimi zunanjimi in drugimi sodelavci v izvirnem delov-nem projektu pomo~i), pripravo na delo, vrednotenje in dokumentiranje u~en~evega napredka in u~inkov pomo~i (sistemati~no vodenje zapiskov o poteku s sprotno evalvacijsko oceno). 
5  Kontinuum pomo~i u~encem z u~nimi te`avami
Ker se u~ne te`ave razprostirajo na kontinuumu od la`jih do zelo te`kih, od eno-
stavnih do zapletenih, kratkotrajnih do vse`ivljenjskih, se na kontinuumu razpro-stirata tudi pomo~ in podpora u~encu. Pri delu z u~enci, ki imajo v osnovni šoli 
te`ave pri u~enju, razlikujemo pet osnovnih stopenj pomo~i : 1. pomo~ u~itelja pri 
pouku (skupnem in nivojskem), dopolnilnem pouku ter v okviru podaljšanega biva-
nja; 2. pomo~ šolske svetovalne slu`be in\ali mobilne specialnopedagoške slu`be; 3. dodatna individualna in skupinska pomo~ (izvajajo jo lahko specialni pedagogi, u~itelji in svetovalni delavci); 4. mnenje in pomo~ zunanje strokovne ustanove; 5. 
program s prilagojenim izvajanjem in dodatno strokovno pomo~jo.
Projekt pomo~i u~encu s te`avami pri u~enju se za~ne s prvo stopnjo pomo~i, ki jo 
u~encu nudi u~itelj oziroma u~itelji. U~iteljeva pomo~ je stalna, traja ves ~as izvir-nega delovnega projekta, se pa praviloma spreminja, v skladu z dinamiko in izidi (novimi ugotovitvami, spremembami, spremenjenimi odlo~itvami itn.) celotnega poteka projekta pomo~i. Pomo~ druge in naslednjih stopenj pa med sabo niso nuj-
no v kumulativnem odnosu: npr. ~e se na tretji stopnji pomo~i vklju~i mobilni speci-alni pedagog, ni nujno, da se hkrati nadaljuje pomo~ svetovalnega delavca na drugi stopnji ipd. Strokovno nujno je, da se pomo~ – celotno kompleksno delo z u~encem – dokumentira kot kronika ali dnevnik izvirnega delovnega projekta pomo~i, ki  37omogo~a razviden vpogled v potek in razvoj u~en~evega u~enja na vsaki posamezni 
stopnji v kontinuumu pomo~i, pri vsakem posameznem izvajalcu pomo~i in v skupi-ni vseh udele`enih v projektu pomo~i. Starše u~enca z u~nimi te`avami mora šola v 
projekt pomo~i vklju~iti od samega za~etka in naprej na vseh stopnjah pomo~i.  Na 
drugi stopnji, ko dokumentacija izvirnega delovnega projekta pomo~i postane del 
u~en~eve osebne mape, uradne zbirke osebnih podatkov, pa mora šola od staršev obvezno pridobiti tudi pisno soglasje.
1  pomo~ u~itelja pri pouku, dopolnilnem pouku ter v okviru 
podaljšanega bivanja in varstva
U~itelj je prvi, ki pomaga u~encu z u~nimi te`avami. Po navadi je tudi prvi, ki odkrije 
te`ave pri u~encu. Pri oceni (in v nadaljevanju pri premagovanju) u~en~evih u~nih te`av sodeluje s starši in z drugimi strokovnimi delavci na šoli, ki u~ijo u~enca ali 
so ga `e u~ili. Samo za najla`je oblike u~nih te`av zadostuje pomo~ v obliki »dobre 
pou~evalne prakse«, medtem ko u~enci z zmernimi u~nimi te`avami potrebujejo ve~ prilagoditev in ve~jo koli~ino pomo~i. U~itelj mora zanje v okviru rednega proce-sa pou~evanja še bolj individualizirati in diferencirati u~ne zahteve, naloge, na~ine pridobivanja, utrjevanja in preverjanja znanja, u~ne pripomo~ke, ~asovne omejitve 
ipd. Po potrebi se posvetuje s šolsko svetovalno ali\in mobilno specialno pedago-ško slu`bo. Na tej stopnji razredni ali predmetni u~itelj u~encu pomaga pri rednem (skupnem in nivojskem) pouku v razredu in pri dopolnilnem pouku. U~encu z u~nimi te`avami v ni`jih razredih (praviloma do šestega razreda) lahko pomaga tudi u~itelj v podaljšanem bivanju in varstvu, ki tesno sodeluje z razrednim u~iteljem in starši, po potrebi pa tudi s šolsko svetovalno slu`bo in\ali mobilnim specialnim pedago-gom idr. Razredni in predmetni u~itelj ter u~itelj v okviru podaljšanega bivanja in varstva delo z u~encem z u~nimi te`avami ustrezno na~rtuje (kot individualni de-
lovni na~rt u~enja ter pomo~i), dokumentira (kot kroniko ali dnevnik) in evalvira (v obliki delne ali sklepne evalvacijske ocene).
2  pomo~ šolske svetovalne slu`be
^e u~enec z u~nimi te`avami kljub vsem u~iteljevim prilagoditvam pri rednem in do-
polnilnem pouku ter v okviru podaljšanega bivanja ne napreduje, potem se v projekt pomo~i na u~iteljevo pobudo ali pobudo staršev vklju~i še svetovalni. Svetovalni de-
lavec (psiholog, pedagog, socialni delavec, specialni pedagog ali socialni pedagog) 
dopolni in poglobi odkrivanje, raziskovanje in opredelitev ovir pri u~encu in v okolju, u~en~evih mo~nih podro~ij in nadarjenost, pri tem je še posebej pozoren, da v od-krivanje in raziskovanje te`ave in njeno rešitev vklju~i poleg u~itelja tudi u~enca in njegove starše, da z vsemi udele`enimi v projektu pomo~i vzpostavi odnos soustvar-
janja rešitve. V tem temeljno profesionalnem odnosu soustvarjanja svetuje u~encu, daje individualno ali skupinsko obliko pomo~i, svetuje tudi u~itelju (glede prilaga-janja u~encu pri rednem in dopolnilnem pouku ter podaljšanemu bivanju) in star-šem (glede pomo~i u~encu doma idr.). Na tej stopnji pomo~i se individualni projekt pomo~i u~encu z u~nimi te`avami za~ne voditi v u~en~evi osebni mapi (uradno pred- 38pisani šolski dokumentaciji), kamor se vklju~i tudi pisno mnenje u~itelja. U~iteljevo 
pisno mnenje ( sklepna evalvacijska ocena prve stopnje ) vsebuje kratko predstavitev 
u~en~evih te`av, uporabljenih prilagoditev oziroma oblik pomo~i pri pouku, dopol-nilnem pouku ter v podaljšanem bivanju, oceno njihove u~inkovitosti ter predloge 
glede nadaljnjih ukrepov pomo~i. Po potrebi se v u~en~evo osebno mapo prilo`i tudi 
u~iteljeva druga dokumentacija o delu z njim (individualni delovni na~rt pomo~i in kronika ali dnevnik izvajanja pomo~i). Na tej stopnji pomo~i u~encu z u~nimi te`avami mora šolska svetovalna  slu`ba pridobiti pisno soglasje staršev (zaradi vodenja pro-jekta pomo~i v osebni mapi, ki je zbirka u~en~evih osebnih podatkov).
3  dodatna individualna in skupinska pomo~
Kadar se u~ne te`ave kljub u~iteljevi pomo~i pri rednem in dopolnilnem pouku, v 
podaljšanem bivanju ter pri ob~asni pomo~i svetovalne slu`be (psihologa, pedago-ga, specialnega pedagoga, socialnega pedagoga ali\in socialnega delavca) nada-
ljujejo, se u~encu na podlagi pisno utemeljene potrebe po dodatni individualni in 
skupinski pomo~i (
sklepna evalvacijska ocena druge stopnje ), ki jo pripravi šolska 
svetovalna slu`ba in ki se jo prav tako vlo`i v osebno mapo u~enca, to tudi ponudi 
in organizira. Po potrebi se opravijo še dodatni diagnosti~ni postopki (pri bolj za-
pletenih te`avah se v obravnavo vklju~ujejo tudi specializirane zunanje strokovne 
ustanove, na pobudo bodisi šole bodisi staršev). Tudi izvajalec individualne in sku-pinske pomo~i (ki je lahko u~itelj, specialni pedagog, psiholog, pedagog ali socialni pedagog) tako kot `e prej drugi izvajalci pomo~i delo z u~encem na~rtuje, skrbno dokumentira in evalvira. V dokumentaciji morajo biti razvidne glavne u~en~eve ovi-
re in posebne potrebe ter na tej osnovi vse potrebne prilagoditve (metod in oblik dela, u~nih in tehni~nih pripomo~kov). Pomembno je, da je u~en~ev napredek tudi na tej stopnji pomo~i skrbno spremljan in sproti vrednoten. 
4  mnenje in pomo~ zunanje strokovne ustanove
Za u~enca z u~nimi te`avami, ki ne napreduje kljub vsem oblikam pomo~i na prvih 
treh stopnjah (kar je razvidno iz sklepne evalvacijske ocene tretje stopnje ), lah-
ko šola zaprosi za dodatno strokovno mnenje (in po potrebi dodatno strokovno pomo~) glede na naravo te`av ustrezno zunanjo specializirano strokovno ustanovo 
(npr. svetovalni center, zdravstveno mentalno-higiensko slu`bo, ipd.). ~e zunanja 
strokovna ustanova presodi, da šola še ni izkoristila vseh virov pomo~i, šoli pri tem svetuje in se po potrebi še sama (dodatno) vklju~i v neposredno pomo~ u~encu, u~iteljem in staršem. Projekt pomo~i u~encu z u~nimi te`avami se tako nadaljuje z okrepljeno pomo~jo zunanjih strokovnih delavcev. Tudi ukrepi pomo~i na tej sto-
pnji se skrbno na~rtujejo, dokumentirajo in evalvirajo.
5  program s prilagojenim izvajanjem in z dodatno strokovno pomo~jo
^e je na podlagi sklepne evalvacijske ocene pomo~i ~etrte stopnje  strokovno mne-
nje šole (šolskega strokovnega tima: u~itelj, svetovalni delavec, specialni peda- 39gog oziroma specialni mobilni pedagog idr.), da u~enec z izrazitejšimi specifi~nimi 
u~nimi te`avami potrebuje ve~ prilagoditev in pomo~i, potem se staršem predlaga usmerjanje v izobra`evalni program s prilagojenim izvajanjem in dodatno strokov-
no pomo~jo, ki za u~enca pomeni nadaljevanje izvirnega projekta pomo~i v okre-
pljeni obliki: s še ve~ prilagoditvami in s še ve~ pomo~i. Dodatno strokovno pomo~ izvaja specialni pedagog ali u~itelj na svojem predmetnem podro~ju in z dodatnim izpopolnjevanjem za delo z u~enci s posebnimi potrebami. Kadar šola po temeljnih na~elih pomo~i u~encem z u~nimi te`avami s starši razvije partnerski odnos, tedaj 
so starši seznanjeni s potekom, ga soustvarjajo in sodelujejo tudi pri samem vre-dnotenju u~inkovitosti pomo~i, potem šoli zaupajo, da je bilo v okviru mo`nosti za njihovega otroka postorjeno vse, in se la`je tudi sami odlo~ijo za usmerjanje v ustreznejši program z ve~ prilagoditev in ve~ pomo~i. 
Za zgoraj prikazani pet stopenjski model pomo~i u~encem z u~nimi te`avami v 
osnovni šoli je zelo pomembno, da je  na vsaki stopnji pomo~i opravljena evalvaci-
ja u~en~evega napredka in u~inkovitosti u~ne pomo~i strokovnega delavca  (skle-
pna evalvacijska ocena, ki vklju~uje tudi mnenje glede nadaljevanja pomo~i na na-
slednji stopnji). Vsak izvirni delovni projekt pomo~i pa ima tudi svoj konec, lahko se kon~a na kateri koli stopnji pomo~i. Formalno se kon~a  s sklepnim evalvacijskim 
poro~ilom , neformalno pa s proslavljanjem.
V okviru postopka usmerjanja je šola v skladu s 
Pravilnikom o postopku usmerjanja 
otrok s posebnimi potrebami  (2003, 4. ~len) dol`na pripraviti »Poro~ilo o otroku«2, 
v katerem  natan~no navede in opiše: opa`anja o otroku (mo~na in šibka podro~ja, 
posebnosti, socialno vklju~enost v skupino); dosedanji na~rt dela z otrokom, pri-
pravljen na podlagi ugotovljenih te`av; opis dosedanje pomo~i, ki je bila izvede-
na na šoli (delo razrednika, svetovalne slu`be, drugih u~iteljev in drugih strokov-
nih delavcev); napredek otroka glede na za~etno stanje; opis sodelovanja s starši pri odpravljanju te`av otroka; predlog šole o potrebni pomo~i otroka in podatke o poteku šolanja in u~nem uspehu.
  Skrbno na~rtovanje (individualni na~rt oziroma 
na~rti pomo~i), dokumentiranje (kronika ali dnevnik) in evalviranje (sklepna evalva-
cijska ocena posamezne stopnje pomo~i in sklepno evalvacijsko poro~ilo izvirnega 
projekta pomo~i) dela z u~encem v skladu s konceptom izvirnega delovnega projek-
ta pomo~i pomeni, da šola v odnosu do u~enca z u~nimi te`avami ravna z najve~jo mo`no strokovno odgovornostjo. Z najve~jo mo`no strokovno odgovornostjo tedaj tudi predlaga u~enca za usmerjanje v ustreznejši program izobra`evanja.
2  Obrazec je predpisan s Pravilnikom o organizaciji in na~inu dela komisij za usmerjanje otrok s posebni-
mi potrebami ter o kriterijih za opredelitev vrste in stopnje primanjkljajev, ovir oziroma motenj otrok s 
posebnimi potrebami (Ur.l.RS, št.54\2003), najnovejša razli~ica s  Pravilnikom o spremembah in dopol-
nitvah Pravilnika o organizaciji in na~inu dela komisij za usmerjanje otrok s posebnimi potrebami ter o 
kriterijih za opredelitev vrste in stopnje primanjkljajev, ovir oziroma motenj otrok s posebnimi potreba-
mi  (Ur.l. RS, št.23\2007). 40IV. PODSKUPINE 
1  La`je in zmerne speciﬁ  ~ne u~ne te`ave ter 
jezikovne te`ave
Specifi~ne u~ne te`ave vklju~ujejo zelo raznoliko skupino te`av, ki se ka`ejo z za-
ostankom v zgodnjem razvoju in\ali v izrazitih te`avah na katerem koli od nasle-dnjih podro~ij: pozornost, pomnjenje, mišljenje, koordinacija, komunikacija, bra-
nje, pisanje, pravopis, ra~unanje, socialna kompetentnost in ~ustveno dozorevanje. 
Primanjkljaji vplivajo na posameznikovo sposobnost interpretiranja zaznanih infor-macij in\ali povezovanja informacij ter tako ovirajo u~enje osnovnih šolskih veš~in (branja, pisanja, pravopisa, ra~unanja). Motnje u~enja, ki sodijo v to skupino, so notranje, nevroﬁ  ziološke narave  in niso primarno posledica vidnih, slušnih ali 
motori~nih okvar, motenj v duševnem razvoju, ~ustvenih motenj ali neustreznih 
okoljskih dejavnikov, ~eprav se lahko pojavljajo skupaj z njimi. 
izvajanju prakti~nih dejavnosti ( dispraksija ) in tudi na podro~ju socialnih veš~in.
Ker so tudi splošne u~ne te`ave zelo raznovrstne, je za ugotavljanje specifi~nih 
u~nih te`av treba opraviti ustrezne diferencialno-diagnosti~ne postopke ob upo-števanju:
•  kriterijev za prepoznavanje speciﬁ  ~nih u~nih te`av  (str. 9) in 
•  razlikovanja ni`je in višje stopnje te`avnosti speciﬁ  ~nih u~nih te`av , imenova-
ne tudi »primanjkljaji na posameznih podro~jih u~enja« (str.10–11).  41V teoriji in praksi se poleg izraza »specifi~ne u~ne te`ave« za ozna~evanje opisa-
ne skupine te`av uporablja tudi izraz »specifi~ne razvojne motnje šolskih veš~in« (ICD10 pod oznako F81) oziroma » motnje u~enja« (DSM IV pod oznakami 315, 
315.1, 315.2, 315.9).
Med specifi~ne u~ne te`ave sodijo: specifi~ne bralno-napisovalne te`ave, specifi~ne 
te`ave pri matematiki, dispraksija in specifi~ne te`ave pri u~enju zaradi primanj-kljajev na podro~ju jezika.
1.1  Speciﬁ  ~ne bralno-napisovalne te`ave 
Slabše branje ali pisanje je lahko posledica splošnih ali specifi~nih u~nih te`av. Na 
razvoj veš~in branja precej vplivajo tudi okolje, na~in pou~evanja in posamezniko-va pripravljenost, volja, prizadevanje za obvladovanje veš~in branja in pisanja, ne 
le notranji (nevrofiziološki) dejavniki. V številnih primerih so bralci s te`avami le 
spodnji del normalnega kontinuuma. Pri organizaciji pomo~i je treba upoštevati ne-katere sodobne ugotovitve o tem, da ve~ino te`av pri branju predstavljajo te`ave 
v zvezi s prepoznavanjem besed in predelovanjem glasov . Marsikatera priporo~ila 
za pou~evanje in pomo~, ki veljajo za u~ence z la`jimi do zmernimi specifi~nimi 
u~nimi te`avami, bodo u~inkovita tudi pri drugih u~encih s te`avami pri branju.
Zna~ilnosti in prepoznavanje
Specifi~ne bralno-napisovalne te`ave spadajo med najpogostejše in najbolj razi-
skane specifi~ne motnje u~enja. V doma~i in tuji literaturi se uporabljajo v povezavi z nevrofiziološko pogojenimi motnjami branja in pisanja razli~ni alternativni izra-
zi: 
disleksija ali legastenija  (bralne te`ave), disgrafija  (te`ave pri pisanju), disor-
tografija  (pravopisne te`ave), specifi~ne motnje šolskih veš~in itd. Za ozna~evanje 
u~encev s te`jo obliko specifi~nih u~nih te`av, ki potrebujejo ve~je prilagoditve in 
dodatno strokovno pomo~, se pri nas po najnovejši šolski zakonodaji uporablja iz-
raz u~enci s primanjkljaji na podro~ju u~enja branja in pisanja . 
Najve~ dolgotrajnih te`av povzro~a disleksija, ki je tudi najpogostejša.  Disleksija 
je notranje (nevrofiziološko) pogojena motnja, ki jo spremljajo motnje ali posebnosti 
v nekaterih procesih spoznavanja (kognitivni primanjkljaji). Pri posamezniku z disle-ksijo so moteni procesi predelovanja jezikovnih informacij, kar povzro~a te`ave pri prepoznavanju posameznih glasov (fonemov) in te`ave s sintetiziranjem, analizira-njem ter odstranjevanjem glasov in drugih enot govornega toka. Osebe z disleksijo 
tako ne razvijejo zmo`nosti samodejnega prepoznavanja posameznih besed oziro-ma le-to poteka nepopolno ali z velikimi te`avami. Hitro in natan~no prepoznavanje glasov pa je pogoj za razumevanje prebranega. U~enec mora biti zaradi pomanjklji-
ve avtomatizacije zavestno pozoren tudi na samo tehniko branja in pisanja, kar ga dodatno obremenjuje, še posebej v stresnih okoliš~inah in ob utrujenosti. 42Le malo ljudi z disleksijo ima vse zna~ilne znake motnje. Med nekatere najpomemb-
nejše spadajo:
•  te`ave pri zavedanju glasov v besedah, vrstnega reda glasov, rim ali zaporedja 
zlogov;
•  te`ave pri prepoznavanju besed, predvsem posameznih besed;
•  te`ave pri priklicu ~rk in pravilnem zapisovanju (pravopisu);
•  te`ave z vrstnim redom glasov, ~rk, števk ali besed pri branju ali pisanju; 
•  te`ave z bralnim razumevanjem;
•  te`ave pri izra`anju misli v pisni obliki;
•  zaostanek v razvoju govora in jezika;
•  te`ave pri izra`anju misli v ustni obliki;
•  te`ave pri orientaciji v prostoru in ~asu (zmeda v uporabi pojmov, kot so desno, 
levo, spodaj, zgoraj, zgodaj, pozno, meseci, dnevi itd.).
•  te`ave na podro~ju stranskosti;
•  te`ave pri pisanju (oblika in hitrost pisanja);
•  te`ave pri matematiki, ki so pogosto povezane z rabo pravilnega zaporedja kora-
kov (stopenj), smeri (orientacije) ali matemati~nega jezika;
•  podobne te`ave pri sorodnikih.
Zgoraj opisane zna~ilne te`ave so notranje pogojene in so posledica kognitivnih 
motenj (primanjkljajev), zato se pojavljajo kljub ustreznim umskim sposobnostim in motiviranosti u~enca, kljub ustreznemu pou~evanju in ustreznih spodbudah okolja. Otrok se zaradi zna~ilnih bioloških posebnosti, ki ovirajo predelovanje jezikovne informacije v vidni obliki, u~i na druga~en na~in. Najpogosteje se pri u~encih z 
bralno-napisovalnimi motnjami izpostavljajo naslednje motnje v procesih spozna-
vanja, ki ovirajo u~inkovito branje in pisanje:
•  te`ave v kratkotrajnem ali delovnem pomnjenju (te`ave pri ohranjevanju zapo-
redij informacij v kratkotrajnem spominu), ki ovirajo pomnjenje pravilnega za-
poredja glasov, ~rk ali besed, pa tudi razumevanje in pomnjenje prebranega in 
upoštevanje navodil;
•  te`ave v poimenovanju (barv, simbolov, predmetov) in te`ave pri manipuliranju 
nekaterih abstraktnih pojmov (levo\desno, enot merjenja, kemi~nih formul ipd.), 
ki ovirajo izkazovanje znanja in hitro, teko~e izvajanje veš~in branja in pisanja, 
saj u~enec ne more takoj prebrati, povedati ali napisati to~nega izraza (dejstva, 
podatka); 
•  primanjkljaji v zaznavanju ~asa in po~asen tempo odzivanja ote`ujejo izkazova-
nje znanja v danih ~asovnih okvirih in ovirajo u~inkovitost šolskega dela tudi ob 
velikem dodatnem trudu.
Prevladovanje razmišljanja v slikah pomeni oviro v okoliš~inah, ko je treba to raz-
mišljanje verbalno posredovati, saj je potrebno dodatno prevajanje notranjih slik v 
besede. U~enec z disleksijo skuša bolj ali manj uspešno ubesediti svoje notranje slike in ob te`avah z ohranjevanjem pravilnega zaporedja v delovnem spominu je ob ena-kem znanju v mnogo slabšem polo`aju kot u~enec, ki razmišlja verbalno in mu dobro 
mehani~no pomnjenje dovoljuje nepostredno posredovanje dolgih besednih verig.  43Te`ave u~encev z disleksijo se ka`ejo tako pri branju, pisanju kot tudi v matematiki 
in pri drugih dejavnosti, ki zahtevajo prevajanje in ravnanje s simboli (npr. pri glas-benem zapisu). 
Priporo~ila za pou~evanje in pomo~ 
Pri na~rtovanju pomo~i je naju~inkoviteje kombiniranje razli~nih pristopov  glede 
na izstopajo~e zna~ilnosti in potrebe posameznika. Za uspešen dolgotrajen izid pa je posebno pomembno, da u~enca za branje najprej spodbudimo in opogumimo, 
tako da se preusmeri od ukvarjanja z negativnimi ~ustvi ob branju in od izogibanja 
branja k sprejemanju in spoprijemanju te`av pri branju ter iskanju na~inov boljšega obvladovanja le-tega. V procesu pou~evanja in pomo~i je zato pomembno upošte-vati naslednja priporo~ila:
•  Uporabljata naj se ve~~utno (multisenzorno) pou~evanje in u~enje. Med trenira-
njem in razvijanjem šibkih poti se za podporo uporabljajo mo~ni prenosniki spre-
jemanja ali posredovanja informacij. Gradivo, posredovano s pomo~jo ve~ ~utov, 
se tudi bolje ohrani v spominu, kar je še posebej pomembno glede na te`ave v 
delovnem pomnjenju pri u~encih z disleksijo. 
•  Pou~evanje in u~enje naj bosta dobro strukturirana. Pou~evanje in u~enje naj 
bosta skrbno organizirana in naj potekata po korakih. Razdelitev na sestavine in 
pravilno zaporedje pou~evanja posameznih sestavin veš~in branja in pisanja je 
za u~ence s te`avami predelovanja in pomnjenja vrstnega reda ter po~asne avto-
matizacije odlo~ilnega pomena. 
•  Pou~evanje in u~enje naj potekata temeljito.  Te`ave pri avtomatizaciji terjajo 
mnogo ve~ ~asa za vaje in urjenje ter ve~ razli~nih oblik vaj in urjenja. Za dobro 
utrjevanje je treba nameniti dovolj ~asa.
•  Uporabljajmo metode aktivnega u~enja in upoštevajmo u~en~eve interese. 
•  Spodbujajmo u~en~evo samospoštovanje in pozitivno do`ivljanje sebe kot bral-ca. U~encu je treba pomagati, da obvlada ob~utke tesnobe in nemo~i, ki vodijo 
v izogibanje situacijam, povezanim z branjem in pisanjem. V situacijah nizkega 
samospoštovanja se prizadevanja usmerjajo predvsem v ohranjevanje samospo-
štovanja in notranjega ravnovesja. 
•  Spodbujajmo in razvijajmo u~en~evo usmerjenost v spoprijemanje s te`avami 
in njihovo reševanje, v napredovanje . Energijo je treba preusmeriti v obvladova-
nje te`av in razvijanje strategij za postopno doseganje ciljev in napredovanje. 
•  Uporabljajmo u~en~eva mo~na podro~ja. U~enci s specifi~nimi bralno-napisoval-
nimi te`avami so zelo raznovrstna skupina otrok, ki se razlikujejo po stopnji in na-ravi oviranosti pa tudi v zmo`nostih na razli~nih drugih podro~jih in osebnostnih 
lastnostih. Nekateri u~enci z disleksijo imajo zelo dobre zmo`nosti vizualnega 
mišljenja (razmišljanja v slikah) in vidno-prostorskega predstavljanja. Omenjena mo~na podro~ja omogo~ajo dobro uspešnost in pomenijo prednost na številnih poklicnih podro~jih (arhitektura, kulinarika, ra~unalništvo, mehanika ipd.). 
•  Skupaj z u~encem in njegovimi starši odkrivajmo in razvijajmo razli~ne oblike 
kompenzacije.  V šolskih razmerah obi~ajno poteka pomo~ s kompenzacijo te`av 
z razli~nimi oblikami individualne u~ne pomo~i (tutorstva) in s prilagoditvami  44pou~evanja, kot so npr. podaljšanje ~asa ali zmanjšanje dolo~enih obremenitev. 
Kompenzacija otroku in mladostniku s specifi~nimi motnjami branja omogo~a, da z zunanjo pomo~jo napreduje, vendar pa so njegove mo`nosti samostojnega 
doseganja uspeha omejene. 
•  Spodbujanje, razvijanje, urjenje šibkih podro~ij, korekcija primanjkljajev . Z 
razvijanjem in urjenjem u~en~evih šibkih podro~ij, odpravljanjem primanjkljajev 
zmanjšamo njegovo notranjo oviranost in mu tako pomagamo, da je pri delu bolj 
neodvisen, da se do šolskih uspehov dokoplje ~im bolj samostojno. Kompenzacija 
omogo~a u~encu šolsko uspešnost in napredovanje v znanju, dokler ne razvije potrebnih veš~in branja in pisanja. Spodbujanje in odpravljanje šibkih podro~ij pa omogo~a dolgoro~no samostojnost pri u~enju. 
•  Razvijanje dolo~enih veš~in, spoznanj in prepri~anj, ki u~enca vodijo k uspe-
šnemu premagovanju te`av.  Te veš~ine, spoznanja in prepri~anja so: vztraj-
nost, iznajdljivost, poznavanje svojih šibkih podro~ij, poznavanje svojih mo~nih 
podro~ij, zmo`nost za timsko sodelovanje ter izurjenost v uporabi razli~nih teh-
nologij in oblik podpore.
Kognitivne primanjkljaje, zna~ilne za specifi~ne bralno-napisovalne motnje, imajo otroci `e od rojstva, vendar pa posameznika v razli~nih obdobjih razli~no ovirajo. ~eprav ljudje z disleksijo z razli~nimi kompenzacijskimi tehnikami in aktiviranjem 
drugih podro~ij usvojijo veš~ine pismenosti do stopnje, ki jim ob ustreznih prilago-ditvah omogo~a šolsko delo, nekatere šibkosti ostajajo tudi v odrasli dobi. 
1.2 Speciﬁ  ~ne u~ne te`ave pri matematiki
Za nizke matemati~ne dose`ke so krive splošne ali specifi~ne u~ne te`ave. Naj-
pogostejše ovire, s katerimi so povezane u~ne te`ave v matematiki, so: 
•  spominske te`ave in slabše razvite strategije  (pri u~encu lahko ovirajo razvoj 
pojmov matemati~nih operacij, predstavitev pojmov in priklic matemati~nih dej-stev, razvoj pojma in u~enje algoritmov ter formul, lahko pa vplivajo na te`ave pri 
reševanju besednih problemov);
•  jezikovne in komunikacijske te`ave  (u~enca ovirajo pri pisanju in branju 
matemati~nih besedil in pri pogovorih o matemati~nih idejah ter strategijah reše-
vanja matemati~nih problemov);
•  primanjkljaji, povezani s procesi in strategijami reševanja besednih problemov  
(vplivajo na samo pojmovanje besednih problemov in prevedbo informacij bese-dnega problema v matemati~ni jezik);
•  nizka motivacija, slaba samopodoba in zgodovina u~ne neuspešnosti  (vpliva 
na u~en~ev odnos do matematike, na zni`ano stopnjo njegove anga`iranosti pri u~enju matematike, na zni`ano raven njegovih prizadevanj v zvezi z matemati~nimi 
dose`ki ipd.). 45Zna~ilnosti in prepoznavanje
Specifi~ne u~ne te`ave pri matematiki imajo u~enci s primanjkljaji aritmeti~nih spo-
sobnosti in spretnosti, ki niso posledica motenj v duševnem razvoju ali z neustrezne-gam pou~evanja. Ti speciﬁ  ~ni primanjkljaji se nanašajo na obvladovanje osnovnih 
aritmeti~nih sposobnosti in spretnosti (seštevanje, odštevanje, mno`enje, delje-
nje), manj pa na bolj abstraktne sposobnosti in spretnosti iz algebre, trigonome-trije in geometrije .
Specifi~ne u~ne te`ave pri matematiki, ki se razprostirajo na kontinuumu od 
la`jih, zmernih do te`kih, lahko razdelimo v dve skupini, diskalkulija in speciﬁ  ~ne 
aritmeti~ne u~ne te`ave. 
DISKALKULIJA
U~enci z diskalkulijo imajo praviloma zmerne in te`je u~ne te`ave pri matematiki. 
Diskalkulija je lahko:
•  pridobljena , to je posledica  dolo~ene oblike mo`ganske okvare . Otroci in odrasli 
s to vrsto diskalkulije imajo te`ave z dojemanjem števil in aritmeti~nih operacij.
•  ali razvojna , ki pa je povezana s slabšim konceptualnim, proceduralnim in de-
klarativnim matemati~nim znanjem .
SPECIFI^NE ARITMETI@NE U^NE TE@AVE
Specifi~ne aritmeti~ne u~ne te`ave se razporejajo na celotnem kontinuumu od la`jih do te`jih. Glede na povezanost s kognitivnimi in nevrološkimi primanjkljaji jih delimo na naslednje tri podskupine:
•  I. specifi~ne aritmeti~ne te`ave , ki so povezane s slabšim semanti~nim spomi-
nom : u~enci imajo te`ave s priklicem aritmeti~nih dejstev iz dolgotrajnega spo-
mina (npr. poštevanke, seštevanja in odštevanja z enomestnimi števili);
•  II. specifi~ne aritmeti~ne te`ave , ki so povezane z aritmeti~nimi proceduralnimi 
te`avami : u~enci s tovrstnimi specifi~nimi te`avami uporabljajo manj razvite ali 
nepopolne aritmeti~ne postopke (npr. te`ave s sposojanjem in prenašanjem de-
setic pri pisnem odštevanju);
•  III. specifi~ne aritmeti~ne te`ave , ki so povezane z vizualno-prostorskimi 
te`avami : u~enci s tovrstnimi specifi~nimi aritmeti~nimi te`avami neustrezno upo-
rabljajo vizualno-prostorske spretnosti za predstavljanje in razlago aritmeti~nih informacij.
Ker se u~ne te`ave in posebne vzgojno-izobra`evalne potrebe otrok s specifi~nimi 
u~nimi te`avami pri matematiki razprostirajo na kontinuumu, se na kontinuumu raz-prostirajo tudi oblike pomo~i: od manjših do ve~jih prilagoditev, ki jih ti u~enci po-
trebujejo zato, da bi kljub te`avam optimalno razvili svoje zmo`nosti. Do najve~jih 
prilagoditev, ki jih omogo~a izobra`evalni program s prilagojenim izvajanjem in dodatno strokovno pomo~jo, so upravi~eni u~enci z najte`jimi oblikami specifi~nih  46u~nih te`av pri matematiki. V njihovem primeru morajo biti prilagoditve jasno za-
pisane v u~en~evem individualiziranem programu, ki ga terja odlo~ba o usmeritvi. Vendar pa so do ustreznih (manjših in manj specialnih) prilagoditev upravi~eni tudi 
u~enci z ni`jo stopnjo specifi~nih te`av pri matematiki (v okviru prilagajanja oblik 
in metod dela pri pouku, dopolnilnem pouku ter drugih oblikah individualne in sku-pinske pomo~i). Tudi zanje morajo biti prilagoditve jasno opredeljene, in sicer v in-dividualnem na~rtu pomo~i, ki je pomemben del individualnega projekta pomo~i. 
U~enci s specifi~nimi u~nimi te`avami pri matematiki v procesu pou~evanja in 
u~enja potrebujejo:
•  razumevanje in pripravljenost odraslega (in vrstnikov), da se jim pomaga;
•  jasno opredeljene oblike pomo~i (katerih prilagoditev bodo dele`ni, katere 
pripomo~ke smejo uporabljati, kdo jim bo pomagal itd.); 
•  preverjanje razumevanja predznanj, ki so pogoj za uspešno nadaljnje u~enje; 
•  u~enje po korakih; 
•  preverjanje to~nosti sprejema informacij (slušnih ali vidnih);
•  `ivljenjske in konkretno ponazorjene probleme;
•  konstrukcijo znanja z organizacijo ustreznih dejavnosti;
•  sodelovalno u~enje; 
•  razvoj pojmovnega znanja (razli~na stopnja ponazoritev pojmov, raba pojmov v 
zvezi z `ivljenjskimi vprašanji, prilagoditve jezikovnih zahtev);
•  razdelitev zapletenih nalog na dele in u~enje strategij reševanja le-teh;
•  pomo~ pri priklicu dejstev in postopkov; 
•  ve~~utno u~enje dejstev (npr. plakati, posnetki na avdiotraku, gibalne dejavnosti 
itd.); 
•  u~enje postopkov z oporami (npr.z nizom kartic, plakatov, karton~kov, verbaliza-
cijo korakov postopka itd.);
•  uporabo `epnega ra~unala pri preverjanju zahtevnejših matemati~nih vsebin; pri 
preverjanju enostavnih aritmeti~nih dejstev in postopkov pa samo tisti u~enci, ki jim 
jih kljub intenzivni in dolgotrajni (ve~letni) u~ni pomo~i ni uspelo avtomatizirati;
•  u~enje strategij rabe pripomo~kov (npr. razporejanje, koraki itd.);
•  upoštevanje njihovih jezikovnih sposobnosti; ker je matemati~ni jezik zelo ab-
strakten in zapleten, potrebujejo ponazoritve na razli~nih ravneh abstraktnosti, razli~ne na~ine razlag, tudi npr. razlage vrstnikov ipd.; 
•  u~enje matemati~nih izrazov (s pomo~jo slovarjev, plakatov, raznimi ponazori-
tvami ipd.) in preverjanje razumevanja le-teh; 
•  u~enje strategij reševanja matemati~nih besednih in nebesednih problemov 
(u~enje veš~in, ki so pogoj za reševanje problemov, trening reševanja besednih problemov, primerjanje in izmenjava strategij, plakati, verbalizacija);
•  pomo~ in prilagoditev nalog gibalno manj spretnim u~encem (npr. pomo~ pri ge-
ometriji, omogo~iti jim je treba ve~ prostora pri nalogah na u~nih listih, ti u~enci naj ne pišejo na brez~rtne liste, za pou~evanje in u~enje teh u~encev je treba upo-
rabiti ve~je didakti~ne pripomo~ke itn.);
•  u~enci z bralnimi te`avami potrebujejo pomo~ pri branju navodil in besednih pro-
blemov; 47•  pomo~ u~encem, ki so slabše organizirani (u~enje organizacije zapiskov, strategij 
izbiranja nalog, ki jih obvladajo, opore za u~enje korakov v postopku itd.);
•  organizacija vrstniške pomo~i (spodbujanje vrstnikov za izvajanje pomo~i);
•  partnerski odnos s starši;
•  starši potrebujejo konkretna in razumljiva navodila ter nasvete, v ~em, kako in 
koliko ~asa naj pomagajo svojim otrokom pri u~enju matematike;
•  spodbujanje, razvijanje u~en~evih mo~nih podro~ij in pozitivne samopodobe itn.
1.3 Dispraksija 
Dispraksija je speciﬁ  ~na  u~na te`ava. Otroci z dispraksijo so zelo heterogena sku-
pina otrok, ki imajo povpre~ne ali nadpovpre~ne intelektualne sposobnosti. Oni 
nimajo splošnega razvojnega zaostanka, zato ne dosegajo ni`jih dose`kov na 
vseh podro~jih, ampak le na nekaterih: najpogosteje na podro~ju telesne vzgoje, 
tehni~nega pouka, likovne vzgoje, pisanja idr.  ^eprav se ti otroci nau~ijo hoditi, 
te~i, govoriti itn. v mejah »normalnega« razvoja, jim posamezne gibalne dejavnosti povzro~ajo te`ave, zato je zanje zna~ilno, da v zvezi z njimi ~asovno zaostajajo za vrstniki in da je kakovost njihove izvedbe pri njih slabša. Dispraksijo najpogosteje 
opisujemo z okvaro ali nezrelo organizacijo gibanja, lahko pa so primanjkljaji tudi 
v zaznavanju ter miselnem in jezikovnem delovanju.  Vzrok dispraksije je pogosto 
neznan, ker u~enec nima o~itnih nevroloških okvar , kot je npr. cerebralna paraliza. 
V populaciji šolajo~ih otrok in mladostnikov najdemo od osem  do dest odstotkov tistih, ki imajo la`jo stopnjo dispraksije, dva odstotka pa jih ima hujšo stopnjo dis-praksije. Štirikrat ve~ je de~kov kot deklic z dispraksijo, pri deklicah pa je pogo-
stejša hujšs oblika. Polovica otrok z dispraksijo ima tudi legastenijo.
Otroci in mladostniki z dispraksijo se na zunaj ne razlikujejo od vrstnikov, njihovi 
primanjkljaji so praviloma prikriti.  In prav zato je pomembno, da se odrasli te`ave 
dispraksije nau~ijo prepoznati, da bi otroke lahko ustrezno podprli in jim poma-gali. Prav zato ker odrasli (starši, u~itelji in tudi drugi strokovnjaki) ne poznajo in ne prepoznavajo te`av dispraksije imajo ti otroci in mladostniki številne te`ave v šoli in v zasebnem `ivljenju, slabo samopodobo in pogosto te`ave pri socialnem vklju~evanju. U~enci, ki niso gibalno ovirani, in imajo ob normalnih intelektualnih sposobnostih te`ave pri u~enju posameznih veš~in, kot so npr. hranjenje z `lico, odpenjanje gumbov, razlo~ni govor, vo`nja s kolesom, pisanje (rokopis) ipd., so med šolanjem pogosto prepoznani kot u~enci z 
razvojno  dispraksijo. 
Zna~ilnosti u~encev z dispraksijo, kot jih najpogosteje navajajo u~itelji, so: ne zna 
dr`ati pisala; njegove šolske potrebš~ine so zelo neurejene; vedno izgublja pisala, šestila, copate itd.; nikoli ne najde mesta v besedilu, ko je na vrsti za branje; je nero-den; pri jedi ima še vedno te`ave z rabo jedilnega pribora; te`ave ima pri delu s škar- 48jami; risbe so take, kot bi jih narisali mlajši otroci; ima te`ave z orientacijo; najraje bi 
se kar skril, ko mu sošolec vr`e `ogo; je razredni »klovn«; pogosto ima napa~no obu-te ~evlje, srajca mu visi izza hla~, oble~en je v narobe obrnjen pulover, pozabi obuti 
~evlje, ko se odpravlja domov ipd.; vedno se zadnji napravi, ko se gre ven; pri risanju 
ima ve~ barve na sebi kot na svoji risbi; pogosto je tak u~enec zelo dober pri matema-tiki, ra~unalništvu, ve~kratni dobitnik Vegovih priznanj in drugih priznanj s podro~ja naravoslovja (»Ko pa dela z ra~unalnikom, takrat šele vidim, kaj v resnici zmore.«). U~enci pa o sebi takole zna~ilno pripovedujejo: mama mi je pozabila pripraviti telova-
dno opremo; nih~e se no~e igrati z mano; nikoli mi ne uspe vsega prepisati s table; ne maram telovadbe; bojim se `oge; zamudil sem, ker sem se izgubil; nisem ga udaril, bila je nesre~a, kar zaletel sem se v sošolca; ve~krat nimam doma~e naloge ipd.
Primanjkljaji, ki so zna~ilni za dispraksijo, najbolj ovirajo u~en~evo iniciativnost 
ter zmo`nost organizacije in izvedbe gibalnih dejavnosti.  U~enec z dispraksijo ima 
te`ave pri predelavi senzornih informacij ter pri na~rtovanju, u~enju in izvajanju 
`elenih gibalnih veš~in. Najzna~ilnejše te`ave u~encev z dispraksijo so:
•  Te`ave na podro~ju grobe in ﬁ  ne motorike . Otrok ima te`ave pri u~enju veš~in s 
podro~ja grobe in\ali fine motorike ter s pomnjenjem, posploševanjem in izvaja-
njem gibalnih dejavnosti. Grobomotori~ni nadzor je povezan z gibanjem telesa, 
finomotori~ni pa z gibanjem rok, prstov, govornih organov, gibanjem o~i itd. Pri di-
spraksiji je zelo pomembna koordinacija. Ker imajo nekateri otroci in mladostniki slabšo koordinacijo mišic celega telesa, imajo lahko te`ave `e z izvajanjem nekate-rih osnovnih gibalnih dejavnosti, kot so tek, skakanje, plezanje itd. Pogosto padajo. Te`ko se nau~ijo voziti kolo, drsati, smu~ati, plesati itd. Imajo te`ave pri plezanju po 
vrvi, vajah na orodju, igrah z `ogo ipd. Velike te`ave imajo namre~ z lovljenjem `oge, ker je za to gibalno nalogo poleg koordinacije mišic celega telesa potrebna še do-bra koordinacija oko-roka-oko. Te`ko tudi sledijo pravilom iger z `ogo. Pri te`avah dispraksije je namre~ pomanjkljiv nadzor nad izvajanjem dolo~enih gibov, slabše je zavedanje polo`aja telesa v prostoru, kar pogojuje spore z otroki in odraslimi, saj se otroci zaletavajo v ljudi in predmete zato, ker ne presodijo dobro polo`aja in razdalje. Zaradi slabše razvite vidnoprostorske orientacije se hitro izgubijo (npr. v razmerah kabinetnega pouka ali pa na poti do telovadnice ipd.). Te`ko se prilago-
dijo spremembam, npr. zamenjavi sede`a, prehodu z ene dejavnosti na drugo itd. Zaradi neuspešnosti pri športu in siceršnjih motori~nih te`av predvsem mladostniki do`ivljajo velike stiske, te`je najdejo prijatelje (npr. niso za`eleni v ekipi pri igrah z `ogo) in imajo zelo slabo samopodobo. Za izvajanje razli~nih finomotori~nih dejav-nosti, kot so npr. pisanje, risanje, stri`enje, zavijanje vijaka ipd. je potrebna dobra koordinacija mišic rok. Te`ave imajo tudi z izvajanjem dejavnosti, ki terjajo koor-dinacijo obeh rok (npr. odpiranje škatle, raba no`a in vilic pri jedi ipd.). Te te`ave se še pove~ajo, ~e morajo biti dejavnosti izvedene hitro. Pri nekaterih avtomatiza-cija dolo~enih gibov namre~ nikoli popolnoma ne uspe (npr. nekaterim nikoli ne uspe avtomatizirati pisanja), zato so pri dejavnostih in nalogah, ki vklju~ujejo te »kriti~ne« gibe (npr. pri nareku) vedno po~asnejši in opravijo jih z ve~ napakami kot njihovi vrstniki brez te`av dispraksije. Namre~ ti u~enci pri neavtomatiziranih gibih potrebujejo dolo~en miselni nadzor, kar terja dodatni napor in ~as. 49•  Te`ave artikuliranja.  V zgodnjem otroštvu se lahko pojavijo tudi te`ave artiku-
liranja, ki se pozneje ka`ejo kot jezikovne, predvsem pri pisnem izra`anju. Za 
dobro tvorbo govora je namre~ potrebna uspešna koordinacija mišic govornega 
aparata. U~enci z govorno dispraksijo povsem dobro razumejo vsebino govora, 
imajo pa te`ave z nadzorom govornega aparata, zato ne morejo razlo~no artiku-lirati glasov, kar vpliva na njihovo razumljivost, razumljivost njihovega govora. In ker so slabo razumljivi, to vpliva na njihove stike z vrstniki, pogosto se raje igrajo sami, in navsezadnje tudi na njihovo samopodobo.
•  Te`ave na podro~ju zaznavanja.  Te`ave v zaznavanju se ka`ejo v slabšem razu-
mevanju pomena sporo~il in v slabši uporabi teh sporo~il v ustrezni akciji (npr. ne 
razume nebesednih znakov in zato ne izbere pravega na~ina odziva, kar pogojuje 
številne spore z odraslimi in vrstniki).
•  Te`ave pri na~rtovanju in organizaciji misli.  Kljub povpre~nim ali nadpovpre~nim 
intelektualnim sposobnostim, imajo ti otroci praviloma te`ave pri na~rtovanju in 
organizaciji misli.
U~ne te`ave in posebne vzgojno-izobra`evalne potrebe otrok z dispraksijo se raz-prostirajo na kontinuumu, zato so tudi oblike pomo~i razporejene na kontinuumu od ve~jih do manjših prilagoditev, ki so potrebne, da u~enci kljub te`avam lah-
ko razvijejo svoje zmo`nosti. Pri premagovanju in odpravljanju te`av dispraksije 
u~enci potrebujejo predvsem dovolj ~asa, vaj in spodbud, da bi uspešno razvili 
pomanjkljive gibalne spretnosti  (npr.: pravilno dr`o telesa, poskoke, hojo na petah 
in prstih, most, t. i. kri`ne gibe, prstne vaje ipd.). Mnoge alternativne pedagogike (npr. walfdorska, Montessorijeva) posve~ajo veliko pozornost prav razvoju grobe in 
fine motorike, za kar so razvili nešteto zanimivih vaj in u~nih pripomo~kov.
Pri pou~evanju in izvajanjupomo~i u~encem z dispraksijo je zelo pomembno:
•  razumevanje in podpora u~iteljev;
•  ve~~utno u~enje;
•  strukturirano okolje (znana in jasna pravila, napovedane spremembe, trening za 
izvajanja rutin);
•  ve~ ~asa za izvajanje vseh gibalnih dejavnosti ali prilagojene gibalne naloge;
•  razdelitev zapletenih gibalnih nalog na posamezne dele oziroma korake ter 
u~enje korak za korakom ob obvezni razlagi postopka;
•  omogo~anje izbire med dejavnostmi, ko u~enec z izbrano alternativno dejavno-
stjo ustrezno vsebinsko nadomeš~a posamezno gibalno dejavnost (npr. opisuje 
izvedbo postopka, ki ga izvaja sošolec);
•  izvajanje ustreznih prilagoditev, še posebej pri vzgojnih predmetih, npr. pri tele-
sni, tehni~ni, likovni vzgoji, ki vklju~ujejo ve~ dejavnosti in nalog, pri katerih so ti u~enci manj spretni (po~asnejši in z ve~ napakami) in zato pogosteje dele`ni 
posmeha sošolcev;
•  prilagajanje nalog pri preverjanju znanja glede na tip naloge (ve~ nalog izbirnega 
tipa in nalog dopolnjevanja ter manj nalog esejskega tipa), glede na obliko zapisa  50naloge (ve~ prostora za posamezno nalogo, pomembno je ~rtovje, manj zahtev-
nih gibalnih zadol`itev), in glede na ~as (ve~ ~asa ali krajši preizkusi);
•  pomo~ pri organizaciji zapiskov (u~enje strategij pisanja klju~nih besed, miselni 
vzorec npr. je zanje lahko zelo zahtevna naloga);
•  u~iteljevo zapisovanje na tabli z ve~jimi ~rkami in barvnimi oporami (zapisi 
razli~nih to~k z razli~nimi barvami, pod~rtavanje ipd.); 
•  omogo~anje fotokopiranja pomembnih zapisov s prosojnic, table ipd;
•  omogo~anje nastavkov pri pisanju, da se izboljša dr`a pisala;
•  dajanje, omogo~anje opor pri u~enju pisanja ~rk in števk;
•  pisanje v širše ~rtovje;
•  organiziranje pomo~i vrstnikov (vrstnik npr. preveri, ali ima u~enec vse zapisano, 
mu posodi zapiske ipd.);
•  spodbujanje, razvijanje u~en~evih mo~nih podro~ij in pozitivne samopodobe.
1.4 Speciﬁ  ~ni primanjkljaji na podro~ju jezika
Za specifi~no jezikovno motnjo so zna~ilne te`ave z jezikom, ki niso posledica zna-nih nevroloških, senzornih, kognitivnih ali ~ustvenih primanjkljajev. Je razvojna mo-tnja razli~nih profilov in stopenj, ki prizadene od 3 do 5 odstotkov otrok, ve~ji del 
(skoraj tri ~etrtine) ima te`ave še pri osemnajstih ali dvajsetih letih. Specifi~ni je-
zikovni motnji ali specifi~nim primanjkljajem na podro~ju jezika pravimo tudi »go-vorno-jezikovna motnja« (
Zakon o usmerjanju otrok s posebnimi potrebami , 2000) 
ter »razvojna disfazija in specifi~ni zaostanek v jezikovnem razvoju« (logopedska 
stroka). Povzro~ajo jo primanjkljaji pri procesiranju znotraj sistema jezika kot tudi 
primanjkljaji na podro~ju specifi~nih kognitivnih procesov, na katerih sloni posa-
meznikovo jezikovno delovanje. Speciﬁ  ~na jezikovna motnja najbolj prizadene 
skladnjo. V širšem pomenu sta ovirana procesiranje jezikovnih sporo~il in raba jezika pri u~enju. 
Skupina u~encev s specifi~no jezikovno motnjo je izjemno heterogena. Primanjkljaji 
se lahko ka`ejo pri posameznih u~encih v razli~nih oblikah glede na ovirano 
podro~je jezika (glasoslovje, oblikoslovje in pomenoslovje, skladnja) in komuni-kacijski vidik jezika (v izra`anju ali razumevanju jezika) . Ka`e se tudi v razli~nih 
stopnjah te`avnosti: od la`jih, preko zmernih, te`jih do te`kih. Heterogenost sku-pine otrok s specifi~no jezikovno motnjo še dodatno pove~uje dejavnik starosti, ki vpliva na raznolikost oblike kot tudi stopnje te`avnosti motnje. Pomembno je 
zato, da smo pri odkrivanju u~encev s specifi~no jezikovno motnjo ali specifi~nimi jezikovnimi primanjkljaji pozorni na vse tri osnovne ravni jezika: vsebino, obliko in uporabo. Vsebina jezika se nanaša na semantiko jezika (izra`anje in razumevanje 
pomena). Pomembno je ugotoviti, ali u~enec uspešno razume in sporo~a pomen, ali je zaporedje misli logi~no in predstavljeno z uporabo primernega besednjaka,  51ali razume odnos med predmeti in dogodki, kako razume in izra`a znanje o svetu 
okoli sebe. Te`ave na ravni vsebine jezika se razodevajo kot ob~utljive motnje v razumevanju jezika, praviloma so skrite in redkokdaj so zelo izrazite. Oblika jezika 
se nanaša na glasove govora, besede, besedne zveze in povedi, ki dolo~ajo in pred-
stavljajo zgradbo jezika (skladnja ali sintaksa). Te`ave z obliko jezika se razodeva-
jo v pomanjkljivi in napa~ni rabi slovni~nih pravil jezika (napa~na uporaba obrazil za sklone, te`ave z dvojino in mno`ino, napa~na raba spola, pri glagolih se ka`ejo te`ave z ujemanjem z osebkom, glede na starost pa uporabljajo manj zapletene slovni~ne kategorije). Uporaba jezika se nanaša na na~in, kako se jezik uporablja v 
komunikaciji (socialni jezik) in pri u~enju kot orodje za nabiranje in izra`anje znanja 
(šolski jezik). 
Te`ave z razumevanjem vprašanj, sklepanjem na podlagi ve~ dejstev in sledenjem 
navodilom so znaki primanjkljaja v razumevanju jezika. Receptivni jezik vklju~uje dejanje predelovanja besed in stavkov ali pripovedi ter razlago pomena ali razume-
vanja jezikovne informacije. Primanjkljaji na ravni predelave lahko ovirajo u~enca v pravilnosti zaznave informacije, primanjkljaj na ravni prevajanja informacije pa se lahko ka`e v nerazumevanju tega, kar je u~enec slišal ali prebral. U~enci s speciﬁ  ~no 
jezikovno motnjo ka`ejo predvsem šibko razumevanje ~asovnih in prostorskih konceptov. Imajo tudi te`ave z razumevanjem ﬁ  gurativnega jezika (metafore, po-
sebni slogi ali besedne igre).  Starejši u~enci imajo lahko te`ave z razumevanjem 
humorja, pa tudi s povezovanjem dejstev in sklepanjem. Pogosto so opisani kot konkretni misleci . Nekateri imajo te`ave v socialnih veš~inah , ker zaradi primanj-
kljaja ne morejo vzpostaviti uspešnega sporazumevanja z vrstniki in u~itelji.
Sprejemanje in tempo predelovanja jezikovnih informacij, predvsem hitrih in krat-
kih, sta pri ve~ini otrok s speciﬁ  ~no jezikovno motnjo po~asna.  Potrebujejo dalj 
~asa za razbiranje pomena, situacijo do`ivljajo, kot da bi poslušali tuj jezik. Zaradi tega si `elijo, da se govori po~asneje ali pa da se še enkrat ponovi, da bi sporo~ilo 
razumeli. 
Nekateri u~enci imajo te`ave s priklicem besed, kar pomeni, da ne zmorejo hi-
tro in brez te`av priklicati iz spomina to~no dolo~ene besede.  Te`ave se ka`ejo 
pri pripovedovanju in nalogah esejisti~nega tipa . Pri u~encih s to te`avo so daljši 
premori pri pripovedovanju, pogostokrat uporabljajo gibe, da poka`ejo, kaj `elijo povedati ali pa namesto besede, ki je ne zmorejo priklicati, pravijo, »kako se re~e« ali »tista stvar«, na vprašanja odgovarjajo z »ne vem« ali pa zgrešijo vsak odgovor, ko je popolnoma jasno, da sicer znajo. 
Primanjkljaji pri izra`anju se nanašajo na oblikovanje in organiziranje oziroma 
urejanje jezikovnega sporo~ila. Te`ave izra`anja se pri otrocih izrazijo predvsem 
takrat, ko morajo povedati zgodbo ali pripoved, obnoviti zgodbo, opisati kakšen do-godek, izraziti navodila. Pri govorjenju zasledimo premore, govor je zatikajo~, bese-de se ponavljajo, slišati je nepovezano zaporedje podrobnosti, veliko je popa~enih ali celo izmišljenih besed. 52Glede šolske uspešnosti je zna~ilno, da v ni`jih razredih lahko ka`ejo omejen ali po-
manjkljiv, tudi po~asen napredek pri branju, pisanju, naravoslovnih in dru`boslovnih predmetih. Otroci z višjimi intelektualnimi sposobnostmi lahko tovrstne u~ne 
te`ave v ni`jih razredih kompenzirajo, v višjih pa poka`ejo velike vrzeli v znanju 
in zaostajajo v u~nem uspehu v primerjavi z vrstniki brez speciﬁ  ~ne jezikovne mo-
tnje.
Priporo~ila za pou~evanje in pomo~
U~ne te`ave u~encev s specifi~no jezikovno motnjo se razprostirajo na kontinuumu 
od la`jih do te`jih, oblike pomo~i pa so tudi razporejene na kontinuumu od ve~jih do manjših prilagoditev, ki so potrebne, da u~enci premagajo ovire pri pridobivanju 
in izkazovanju znanj. 
Pri pou~evanju in pomo~i u~encem s specifi~no jezikovno motnjo je pomembno ponu-
diti pomo~ za obvladovanje šolskega pojmovnega jezika . V ta namen je potrebno:
•  ve~~utno u~enje, predvsem zdru`evanje vizualnih sredstev in na~inov z besednim 
sporo~ilom;
•  nenehno preverjanje, ali u~enci razumejo, kar se jim pripoveduje, na na~in, da se 
zahteva parafraziranje ali obnova povedanega;
•  pri dajanju individualnih navodil ali razlagah u~enca poklicati po imenu, se ga 
rahlo dotakniti;
•  biti jasen, natan~en in sistemati~en, tako v komunikaciji kot pri podajanju zna-
nja;
•  poudarjati pomembna dejstva;
•  strukturirati zahteve;
•  pri manj strukturiranih zahtevah (prosti spis, obnova prebranega) u~encu poma-
gati z opornimi to~kami;
•  omogo~iti dodaten ~as za preverjanje razumevanja;
•  upo~asniti tempo podajanja informacij in omogo~iti premagovanje ovir pri prede-
lovanju informacij;
•  poenostaviti besedila tako, da abstraktno vsebino podajamo na bolj konkreten 
na~in;
•  uporabiti enostavnejšo jezikovno strukturo, znano besediš~e in ve~kratno pona-
vljanje, kar vse omogo~a boljše razumevanje in pomnjenje;
•  daljše naloge razdeliti na krajše;
•  izogibati se zaprtih vprašanj in nalog esejisti~nega tipa, ponuditi ve~ nalog izbir-
nega tipa in nalog dopolnjevanja;
•  izogibati se vsemu, kar lahko u~enca zmoti pri poslušanju (hrup v ozadju);
•  prilagoditi kompleksnost u~iteljevega jezika u~en~evemu jeziku (po obliki in vse-
bini).
Pouk ne sme temeljiti samo na verbalnem in abstraktnem podajanju. Z metodi~no 
didakti~nega vidika je pomembno upoštevanje ve~~utnega pristopa v vseh fazah  53u~enja – pri posredovanju snovi, pri utrjevanju kot tudi pri preverjanju znanja . 
Samo tak pristop u~encem s specifi~no jezikovno motnjo omogo~a premagovanje 
ovir pri sprejemanju in predelovanju besednih informacij. Prav zato je pri delu s 
temi u~enci nujna uporaba številnih didakti~nih pripomo~kov, u~il in strategij (ilu-
stracije, skice, miselni vzorci, grafoskop, diaprojektor, ra~unalnik, projektno delo ipd.).
Za boljše sprejemanje in razumevanje vsebin je za te u~ence izjemno pomembno, da 
so podane informacije jasne, kratke, enozna~ne in povedane v upo~asnjenem tem-
pu. Podajanje snovi naj ne temelji samo na frontalni razlagi. Priprava naj vklju~uje 
miselne vzorce, zapise klju~nih besed, kratke povzetke, demonstracijo, glede na 
obliko dela imata prednost projektno delo in delo v manjših skupinah .
Pridobivanje nove snovi naj bo poleg ustnih informacij podkrepljeno še z ustre-
znim pisnim gradivom . Pri u~enju obse`nejšega gradiva je treba celotno vsebino 
~leniti na manjše smiselne vsebinske enote . 
Doma~e naloge , ki naj jih izvajajo u~enci, morajo biti skrbno izbrane in strukturira-
ne glede na speciﬁ  ~ne ovire in primanjkljaje , ki jih imajo u~enci na tem podro~ju. 
Posredovane morajo biti na u~encu razumljiv na~in (bodisi v ustni ali pisni obliki). 
Priporo~ljivo je, da so z zahtevami, ki jih u~itelj postavlja otroku, seznanjeni tudi starši, da lahko otroka doma ustrezno spodbujajo in podpirajo.
Prilagoditve pri preverjanju in ocenjevanju znanja  u~encev so potrebne `e pri 
na~inu postavljanja vprašanj . Ta morajo biti enozna~na, enostavna in konkretna. 
~e so vprašanja bolj zapletena, daljša, jih je treba raz~leniti na podvprašanja, kljub 
temu pa je vedno znova treba preveriti, ali jih je u~enec razumel. Zaradi te`av pri predelovanju verbalnih informacij je treba u~encem tudi pri preverjanju znanja za-gotoviti dovolj ~asa za povratno informacijo , na~in posredovanja le-te pa mora 
dopuš~ati uporabo vseh tistih opor, ki jih je uporabljal `e pri pridobivanju in utr-
jevanju znanja .
2  U~ne te`ave zaradi motnje pozornosti in 
hiperaktivnosti
Vzroki te`av s pozornostjo, impulzivnostjo in pretirano nemirnostjo so lahko razli~ni: 
izrazita tesnoba (anksioznost), disleksija, nesoglasja in konflikti v dru`ini, vedenjske te`ave ali celo intelektualna nadarjenost. Nadarjen u~enec se lahko pri obi~ajnem 
pouku tako dolgo~asi, da postane nemiren in se za~ne odzivati impulzivno.  54Pri od 4 do 10 odstotkih otrok pa je v ozadju tovrstnih te`av kroni~no nevrološko sta-
nje, imenovano kot »motnja pozornosti s hiperaktivnostjo ali brez nje«. Ozna~ujejo jo razvojno neustrezne veš~ine pozornosti, impulzivnost in v nekaterih primerih tudi pretirano nemirno, brezciljno vedenje (hiperaktivnost). Motnja pozornosti ali pomanjkanje pozornosti je nezmo`nost osredoto~iti se na nalogo in ohranjati po-zornost, dokler naloga ni dokon~ana. Impulzivnost je te`nja k hitremu odzivanju, brez premisleka o posledicah dejanja. Izraz hiperaktivnost ozna~uje vedenje, ki je pretirano nemirno in brezciljno, nenehna motori~na dejavnost otroka sili k beganju od ene dejavnosti ali interesa k drugemu. 
Motnjo pozornosti z nevrološko osnovo je torej treba razlikovati od vrste drugih 
te`av in motenj, ki vklju~ujejo te`ave s pozornostjo. Pojavi se pred sedmim letom; te`ave s pozornostjo, impulzivnostjo in pri nekaterih hiperaktivnostjo morajo biti pogostejše in resnejše ter morajo trajati najmanj šest mesecev. Posameznike pri-zadene od prvih mesecev `ivljenja in vpliva na njihovo u~enje in vedenje tudi preko šolskega obdobja, adolescence in odrasle dobe. 
U~enci z motnjo pozornosti niso vedno tudi hiperaktivni. U~enci z motnjo pozor-
nosti s hiperaktivnostjo ali brez nje imajo pogosto, ne pa vedno, tudi speciﬁ  ~ne 
u~ne te`ave . Hiperaktivni in impulzivni otroci terjajo, da jim takoj posvetimo pozor-
nost, prekinjajo pogovore in dejavnosti drugih, te`ko ~akajo, da pridejo na vrsto, ne razmislijo, preden nekaj re~ejo ali naredijo, slabo predvidevajo posledice svojih dejanj, zelo hitri so pri reševanju nalog, ne preverjajo svojih izdelkov ipd. So u~no manj uspešni in imajo slabo samopodobo.
Slabša pozornost ima najve~ji vpliv na te`ave pri: 
•  poslušanju in pomnjenju informacij; 
•  zadr`evanju in usmerjanju pozornosti (osredoto~enost, vztrajanje); 
•  dokon~anju nalog;
•  pri prehajanju (npr. z ene na drugo temo, dejavnost, nalogo);
•  organizaciji informacij, dejavnosti, nalog;
•  izpolnjevanju zadol`itev (npr. izgubljanje stvari, pozabljanje nalog ipd.). 
Hiperaktivnost pa se najbolj zna~ilno ka`e v: 
•  gibalnem nemiru (npr. presedanju, »igra~kanju«, sprehajanju med poukom ipd.); 
•  pretiranemu gibanju (npr. ~ezmernem tekanju ipd.); 
•  stalnem, nezaustavljivem govorjenju. 
Pri pou~evanju in pomo~i u~encu z motnjo pozornosti s hiperaktivnostjo ali brez nje 
je zelo pomembno:
•  organizirano, strukturirano okolje z jasno izra`enimi pravili;
•  bli`ina u~itelja ali »vzornega« vrstnika, ki mu pomeni model; 
•  omogo~anje mirnega koti~ka, v katerem u~enec samostojno in pro~ od mote~ih 
dejavnikov rešuje naloge; 55•  omogo~anje o~esnega stika, ko u~encu posredujemo pomembne informacije; 
preden mu postavimo vprašanje, ga pokli~emo po imenu; 
•  da proces pou~evanja in u~enja ste~e zanj zanimivo in smiselno (da npr. vklju~uje 
povezavo z `e obravnavano temo ali pa z znanimi in otroku zanimivimi dogodki, 
da vklju~uje dramatizirano igro, igro z lutkami, slikovno gradivo, gibalne dejavno-
sti, menjavanje višine glasu ipd.);
•  da so informacije kratke, enozna~ne in razumljive;
•  prilagoditi obseg nalog u~en~evi sposobnosti pozornega sledenja, naloge po po-
trebi razdelimo na posamezne dele oziroma korake; 
•  navajanje u~enca na samonadzor; 
•  podajanje takojšnje povratne informacije;
•  ve~~utno u~enje (z vsemi ali ~im ve~ ~utili) in posredovanje vprašanj po ve~ ~utnih 
poteh (npr. po vidni in slušni poti);
•  u~enje strategij pomnjenja;
•  vklju~evanje ve~ u~nih in tehni~nih pripomo~kov;
•  organiziranje ve~ odmorov in usmerjenega gibanja za u~enca, ki ima tovrstne 
te`ave;
•  prepre~evanje u~en~evih vedenjskih te`av, kar dose`emo z ob~asnim fizi~nim 
dotikanjem (npr. roka na rami), jasnimi, premišljeno sestavljenimi pravili, ki se 
jih dr`imo, z nadzorom tudi med odmorom, ignoriranjem manjših odstopanj v 
vedenju, s prepre~evanjem situacij, ki povzro~ajo nemir, z u~enjem tehnik samo-
nadzora, u~enca ne zmerjamo pred razredom ipd.;
•  izboljšanje u~en~eve samopodobe, kar dose`emo z razumevanjem njegovih 
te`av, z realnimi pohvalami dobro opravljenega dela in dobrega rezultata, lovlje-
njem uspehov, s pogostimi pogovori z u~encem in njegovimi starši za skupno 
iskanje u~inkovitih strategij, s prepre~evanjem `aljenja ali nasilja vrstnikov ipd.
Ve~ina otrok v splošnem potrebuje strukturo, vodenje  in disciplino , za otroke z mo-
tnjami pozornosti, še posebej, ~e te`ave s pozornostjo spremlja tudi hiperaktivnost, 
pa so te zna~ilnosti doma~ega in šolskega okolja odlo~ilnega pomena. Vzgoja in pou~evanje otrok z motnjami pozornosti zahteva poleg jasnosti in doslednosti tudi 
veliko potrpe`ljivosti in ob~utljivosti za njihove potrebe. Razvijanje šibkih zmo`nosti osredoto~anja in ohranjevanja pozornosti na nalogah; ~akanja, na~rtovanja in raz-mišljanja o mogo~ih rešitvah in posledicah pred odzivanjem ter pove~anje ciljne usmerjenosti, spremljanja in nadzora dejavnosti mora potekati tako v doma~em, šolskem kot tudi zunajšolskem okolju in trajati dlje ~asa. Za napredek na u~nem in ~ustveno-socialnem podro~ju pa je treba upoštevati, da ti u~enci zaradi nepresta-
nih negativnih izkušenj in negativnih povratnih informacij (zavra~anje vrstnikov je pogosto) potrebujejo tudi veliko spodbud, pohval in predvsem ~ustveno sprejema-nje in aktivno poslušanje. 
Na~rt pomo~i otrokom z motnjo pozornosti s hiperaktivnostjo ali brez nje vklju~uje 
kombinacijo vzgojno-izobra`evalnega dela, u~inkovitega pou~evanja, svetovanja otroku in dru`ini ter treninge strategij nadzora in upravljanja z lastnim vedenjem, u~inkovitih starševskih veš~in in strategij organizacije doma~ega `ivljenja. Številni  56u~enci z motnjo pozornosti s hiperaktivnostjo, ki je nevrološkega izvora, ali brez nje 
prejemajo tudi zdravila za nadzorovanje pretirane nemirnosti, za zmanjšanje impul-zivnosti in pove~anje obsega pozornosti. ~e so motnje pozornosti z hiperaktivno-
stjo ali brez nje izra`ene v zmerni do te`ji obliki, pa so potrebne intenzivnejše oblike 
pomo~i, predvidene po 
Zakonu o usmerjanju otrok s posebnimi potrebami  (2000). 
3  U~ne te`ave pri u~encih, ki po~asneje usvajajo 
znanja
Po~asnejše usvajanje znanja sodi med splošne, in ne specifi~ne u~ne te`ave. U~enci, 
ki po~asneje usvajajo znanja, imajo mejne in podpovpre~ne intelektualne sposob-
nosti . Pri pou~evanju potrebujejo ve~ prilagoditev, ki vklju~ujejo tudi ve~ redukcije 
zapletenih gradiv, navodil, problemov, nalog ipd. in intenzivnejše oblike pomo~i. 
Pri u~encih, ki po~asneje usvajajo znanja, opa`amo ni`jo splošno (psihosocialno) 
zrelost  in pogostejše te`ave na naslednjih podro~jih u~enja in pou~evanja:
•  razumevanje izobra`evalnih vsebin, predvsem abstraktnih, zapletenih pojmov; 
•  prenos in posplošitev znanj;
•  reševanje ve~stopenjskih problemov;
•  razumevanje daljših navodil;
•  pomnjenje;
•  osredoto~ena pozornost (koncentracija);
•  jezikovne sposobnosti, ki so zelo pomemben dejavnik izobra`evalne uspešno-
sti;
•  ustno izra`anje (zaradi skromnega besediš~a, zgradbe povedi, slovni~nih zahtev 
itd.);
•  usvajanje osnovnih šolskih veš~in (branja, pisanja, pravopisa, ra~unanja);
•  metakognicija (sposobnost na~rtovanja ~asa in dela, spremljanje in preverjanje 
lastnega dela in rezultatov itd.);
•  motivacija za u~enje, ki je odvisna od do`ivljanja uspehov, spodbud itd.; 
•  socialno vklju~evanje.
K najsplošnejšim priporo~ilom za pou~evanje in pomo~ u~encem, ki po~asneje 
usvajajo znanja, sodijo:
•  Abstraktne vsebine moramo spremeniti v konkretne.  U~enje teh u~encev je 
uspešnejše v znanih in prakti~nih situacijah, kar pove~uje tudi sposobnost po-sploševanja. U~enci zato potrebujejo: 
 
• dolo~ene prilagoditve in poenostavitve gradiv, da bolje razumejo osnovne pojme;
 • enozna~ne in konkretne informacije; 57 • ustrezno prilagojena izobra`evalna gradiva, kar jim omogo~a hitrejše u~enje;
 • besedila, povezana s konkretnimi vsebinami (npr. opis `ivljenjskih zgodb, `iva-
li, iger ipd., da se hitreje nau~ijo branja); 
 • bolj konkretne in enostavne naloge, kar jim omogo~a uspešnejše sodelovanje 
v skupini vrstnikov;
 • ve~ u~nih in tehni~nih pripomo~kov;
 • ve~ ~asa za reševanje nalog.
•  Pomo~ drugega naj bo sistemati~na. Ker ne posplošujejo navodil, strategij re-
ševanja problemov samostojno, je zanje sistemati~na pomo~ drugega (u~itelja, 
staršev, vrstnika idr.) izrednega pomena.
•  Ti u~enci naj ~im bolj avtomatizirajo osnovna dejstva in strategije.  Ker imajo 
slabše razvite strategije pomnjenja, potrebujejo od tri- do petkrat ve~ ponavljanj kot njihovi vrstniki.
Konkretnejša priporo~ila pa so:
•  vsaka ura naj se za~ne z znano vsebino;
•  osnovne pojme je treba otroka u~iti tako, da jih razume; 
•  poenostavljati je treba vsebine, jih pogosto ponavljati, da si jih otrok zapomni;
•  u~enje naj poteka po vseh zaznavnih poteh, ve~~utno u~enje zmanjša potrebo po 
verbalizaciji;
•  ve~ naj bo ustnega kot pisnega izra`anja;
•  u~inkovitejše je pou~evanje, ki vklju~uje jasna navodila, rabo opor in sprotno 
preverjanje u~en~evega dela; 
•  nekateri u~enci so u~inkovitejši, ~e jim dolo~ena navodila daje lutka (npr. za stran 
ali smer pisanja ipd.);
•  ti u~enci so u~inkovitejši, ~e naloga traja do petnajst minut in ~e ji sledita takoj-
šnja povratna informacija ter spodbuda;
•  u~enec naj ne tekmuje z vrstniki, ampak sam s seboj, na splošno ti u~enci potre-
bujejo manj tekmovalno klimo;
•  vodenje in dodatne informacije omogo~ajo u~encu, da la`e prikli~e informacije;
•  ker so otroci pogosto premalo pozorni na podrobnosti, bodo pri šolskem delu 
bolj pozorni, ~e bomo: 
 • u~ence u~ili strategij na~rtovanja dela in reševanja problemov; 
 • preverjali njihovo razumevanje navodil; 
 • poudarjali pomembna dejstva; 
 • razdelili daljše naloge na posamezne, krajše dele oziroma korake; 
 • pogosto spreminjali dejavnosti, gradiva, dramatizirali ipd.;
 • vzpostavili o~esni in telesni stik z u~encem; 
 • u~encu omogo~ili ve~ usmerjenega (vodenega) gibanja ipd. 
•  doma~e naloge in preizkusi znanja naj bodo krajši;
•  pri preverjanjih znanja potrebujejo ti u~enci vmesni odmor;
•  poseg odraslega pri neustreznem vedenju je u~inkovitejši, ~e kratko in razumljivo 
povemo, kaj `elimo, ter nagradimo socialno za`elena vedenja;
•  posebno pozornost je treba posvetiti razvoju pozitivne samopodobe;
•  u~itelj (pri rednem, še bolj pa pri dopolnilnem, nivojskem pouku in podaljšanemu  58bivanju ter pri individualnih in skupinskih oblikah pomo~i) u~encu pomaga z do-
datnimi informacijami, navodili, vajami, prakti~nimi nalogami;
•  zastavljeni u~ni cilji pri individualni in skupinski obliki pomo~i naj bodo višji kot 
pri rednem pouku, vendar realni;
•  u~itelj individualne ali skupinske oblike pomo~i je uspešnejši, ~e hkrati pomaga 
le dvema u~encema;.
•  pri starejših u~encih je u~inkovita tudi vrstniška pomo~;
•  starše je treba seznaniti z dejanskimi zmo`nostmi u~enca in jim pomagati obli-
kovati merila za oceno uspešnosti, jih ob upo~asnjenem napredovanju njihove-ga otroka ve~ spodbujati, jih vklju~iti v iskanje in razvijanje otrokovih mo~nih 
podro~ij ter jim ustrezna navodila za pomo~ otroku pri delu za šolo doma posre-
dovati v konkretni in razumljivi obliki.
4  U~ne te`ave zaradi u~en~evih slabše razvitih 
samoregulacijskih spretnosti 
Zaradi velike koli~ine informacij, ki jih morajo u~enci predelati v šoli, je njihova 
u~na uspešnost odvisna tudi od tega, ali se znajo u~iti, kakšne pristope\strategije k u~enju uporabljajo in ali znajo sami uravnavati lasten u~ni proces , skratka ali 
imajo razvite samoregulacijske spretnosti.
Samoregulacijska spretnost ozna~uje namre~ u~en~evo zmo`nost samostojnega 
uravnavanja in nadzorovanja celotnega u~nega procesa, kar je zlasti pomembno pri samostojnem u~enju (npr. iz u~benikov in drugih virov). Ta spretnost vklju~uje 
dejavnosti tako pred in med u~enjem in po njem.
Slabše razvite ali sploh nerazvite samoregulacijske spretnosti so ena pogostejših 
splošnih te`av pri u~enju. Za u~ence z nerazvitimi samoregulacijskimi spretnostmi je zna~ilno naslednje:
•  te`ave imajo `e pri dejavnostih pred u~enjem  (s postavljanjem ciljev, ko se 
odlo~ajo o tem, kaj se `elijo nau~iti, z izbiranjem u~nih strategij, s prepri~anji o 
lastni u~inkovitosti\sposobnosti za u~enje);
•  te`ave se ka`ejo tudi pri dejavnostih med u~enjem  (te`ko se osredoto~ajo na 
u~no snov, njihovo u~enje hitro zmotijo razni mote~i dejavniki, ne spremljajo ozi-roma le redko spremljajo samega sebe v procesu u~enja, s ~imer bi dobili povra-
tne informacije o lastnem napredovanju); 
•  te`ave imajo pri dejavnosti po u~enju  (le redko ali nikoli ne izpeljejo samovre-
dnotenja, v katerem bi ocenili lasten dose`ek glede na dolo~ene standarde ali 
cilje, pogosto pripisujejo vzroke neuspeha svoji nesposobnosti, le redko svoj pri-
stop v nadaljnjem u~enju spreminjajo na podlagi napak).  59Eden od klju~nih elementov samoregulacijskega u~enja je uporaba u~nih strategij. 
Obstajajo razli~ne vrste u~nih strategij, ki se med seboj razlikujejo po namenu, sta-rosti u~encev in predmetu oziroma podro~ju, za katero so primernejše (dru`boslovni 
in naravoslovni predmeti). Glede na potek u~nega procesa lahko govorimo o nasle-
dnjih vrstah u~nih strategij, ki jih u~enci pri samostojnem u~enju uporabljajo: stra-tegije pred in med u~enjem in po njem.
Pri u~encih, ki imajo te`ave z uporabo u~nih strategij, se to ka`e na razli~ne na~ine. 
~e u~enec ne uporablja strategij pred u~enjem , ki pomenijo dejansko pripravo na 
u~enje, se to ka`e tako, da u~enec: 
•  ne aktivira predznanja (ne vpraša se, kaj o snovi, ki se je moram nau~iti, `e vem, kaj mi 
je `e znano, kar pogosto vodi v u~enje na pamet in hitro pozabljanje nau~enega); 
•  ne dolo~i namena u~enja (zakaj, ~emu se u~im, ali za jutrišnji test ali zato, da bi 
znal);
•  ni pozoren na zgradbo u~ne snovi (kako je snov zgrajena, npr. imam opise s pri-
meri; nau~iti se moram le opise posameznih pojavov, primeri so za to, da la`e 
razumem snov ali nau~iti se moram opise in primere za posamezne pojave).
Strategije  med u~enjem  naj bi u~enec uporabljal predvsem zato, da bi prilagodil 
hitrost u~enja u~nemu cilju in zahtevnosti u~nega gradiva, zato da bi ga razumel. 
Te strategije so: 
•  strategije spremljanja\nadzorovanja dogajanja v u~ni snovi (u~enec se vpraša, 
ali razumem to, kar berem, ali sem izgubil rde~o nit ipd.); 
•  ozna~evanja novih\neznanih besed (katerih besed ne razumem in si jih moram 
takoj po branju pojasniti);
•  ozna~evanja in\ali izpisovanja dolo~enih informacij (nejasnih, nasprotujo~ih ipd.).
Strategije  po u~enju  so namenjene najprej ureditvi u~nega gradiva, bistva in po-
membnih podrobnosti v tako obliko, ki olajšuje razumevanje in zapomnitev u~ne snovi. Neuporaba strategij po u~enju se najpogosteje ka`e na naslednje na~ine:
•  u~enec ima te`ave pri odgovarjanju na vprašanja o u~ni snovi (vprašanja u~itelja, 
sošolcev ali lastna vprašanja);
•  u~enec ne zna poiskati in dolo~iti bistvenih informacij in pomembnih podrobno-
sti iz u~ne snovi (ne zna narisati pojmovne mre`e, miselnega vzorca ali drugih 
grafi~nih prikazov);
•  vsebine snovi ne zna povzeti na kratko v obliki povzetka;
•  ne zmore kriti~no ovrednotiti u~ne snovi (tvoriti sklepov, prepoznati stališ~ 
ipd.);
•  ne zna brati grafi~nih sporo~il (zemljevidov, urnikov, tabel in grafov);
•  ne ve, kako poiskati\dolo~iti pomen novi, neznani besedi.
Najprej so u~itelji tisti, ki naj u~ence pri svojem predmetu vsakokrat znova u~ijo 
(usmerjajo, vodijo) uporabljati razli~ne u~ne strategije , da bi jim tako postopno  60razvili samoregulacijske spretnosti pri u~enju in jih s tem klju~nim meta znanjem 
usposobili za samousmerjevalno u~enje. U~enje samoregulacijskih spretnosti je 
naju~inkovitejše, ~e poteka na konkretnem zgledu in iz konkretne potrebe, ker je 
takrat to u~enje za u~enca tudi najbolj smiselno in uporabno. U~iteljem pri tem lah-
ko pomagajo tudi svetovalni delavci, bodisi neposredno pri delu z u~enci bodisi v obliki svetovanja. U~enje samoregulacijskih spretnosti naj ne bo posebna tema posebnih ur, temve~ vklju~eno v vsakodnevno pou~evanje in u~enje pri pouku (ni-vojskem, dopolnilnem, podaljšanem bivanju) pri vseh u~nih predmetih kakor tudi v 
projekte pomo~i svetovalnih delavcev in drugih u~iteljev oziroma strokovnih delav-cev, ki izvajajo dodatno individualno ali skupinsko pomo~.
Pri u~enju uporabe u~nih strategij morajo u~enci dobiti naslednja znanja:
•  znanje o strategijah (o vrsti razli~nih u~nih strategij in o njihovi uporabi);
•  znanje o samem sebi v u~nem procesu, o lastnih zna~ilnostih lastnega u~enja 
(kar lahko dose`e s samoopazovanjem in s spremljanjem sebe pri u~enju);
•  znanje o nalogah (poznavanje razli~nih vrst nalog in meril za doseganje temelj-
nih\minimalnih standardov);
•  znanje o vsebini (poznavanje dolo~ene snovi);
•  kontekstno znanje (znanje o okoliš~inah, v katerih poteka u~ni proces).
V za~etnem obdobju pou~evanja u~nih strategij ima vso odgovornost u~itelj, ki mu 
po potrebi pri tem pomaga svetovalni delavec. U~itelj oziroma svetovalni delavec modelira reševanje naloge z u~no strategijo, vodeno uri u~ence v uporabi te strate-gije, nato pa postopno prepuš~a odgovornost za doseganje u~nih ciljev u~encem, vendar jih pri tem spremlja in jim daje povratne informacije. Ko dobijo u~enci z vode-
nim urjenjem `e dovolj prakse in izkušenj z uporabo u~ne strategije, jo skušajo sa-
mostojno uporabiti pri u~enju. U~iteljeva posebna skrb in odgovornost zato je, da: 
•  oblikuje take u~ne situacije, ki zahtevajo uporabo razli~nih u~nih strategij in sa-
mostojnega u~enja  (npr. projektno delo, skupinsko reševanje problemov ipd.);
•  preverja znanje u~encev na na~in, ki zahteva predvsem razumevanje nau~enega  
(in ne le pomnjenje), kar spodbuja uporabo u~nih strategij, usmerjenih v razume-vanje. Tako osmisli uporabo u~nih strategij in razvija samoregulacijske spretno-
sti u~encev.
5  U~ne te`ave zaradi pomanjkljive u~ne motivacije
Pomanjkljiva u~na motivacija za šolsko delo se pri u~encih ka`e v nezanimanju za 
dolo~ene vsebine, predmete ali šolsko delo nasploh, v nizki pripravljenosti vlaga-nja truda za dosego u~nega cilja in v nizki vztrajnosti pri šolskem delu. V konkretnih 
oblikah vedenja u~encev pa se pomanjkljiva motivacija najpogosteje izra`a takole: 61•  u~enci ne sledijo razlagi u~itelja in delu v razredu, ampak delajo kaj drugega (se 
pogovarjajo s sošolci, berejo, rišejo in delajo stvari, ki niso povezane s trenutnim 
delom v razredu) ali ne delajo ni~;
•  u~enci se lotijo u~enja le neradi, obotavljaje, pod prisilo;
•  ne vztrajajo dolgo pri dejavnostih, ~e ni zunanjega nadzora (u~itelja ali starša);
•  se izogibajo u~nim nalogam – jih ne opravijo, jih prepišejo ali opravijo nepopolno 
in površno oziroma delajo »po liniji najmanjšega odpora«;
•  se ne pripravljajo na preverjanje znanja;
•  izostajajo od pouka, šolo skušajo ~im prej zapustiti oziroma ~im prej kon~ati pouk 
in šolanje. 
Ker je u~na motivacija rezultat medsebojnega delovanja osebnostnih zna~ilnosti 
u~enca in zna~ilnosti u~ne situacije , je treba najprej odkriti ovire, ki zmanjšujejo 
pripravljenost u~enca za šolsko delo. Te ovire so lahko pri u~encu, v u~nem okolju 
(pri u~itelju oziroma organizaciji, vodenju in poteku pouka) ali doma. 
Najpogostejše ovire pri u~encu  so:
•  osebna zainteresiranost za šolsko delo, njegove osebne preference za posame-
zne u~ne vsebine, predmete, dejavnosti;
•  cilji in vrednote (Kakšna bo u~en~eva pripravljenost za delo, je odvisno od tega, 
kakšno vrednost imajo zanj u~ne naloge in znanje na splošno: ali mu pomeni le 
na~in za dokazovanje lastnih sposobnosti, ali ob nalogi u`iva, ali je pripravljen 
delati zaradi poznejših ciljev, npr. vpisati se na `eleno srednjo šolo, dose~i `eleno 
izobrazbo itd. Pri tem je pomembno razlikovati med cilji, usmerjenimi v dose`ke\storilnost, npr. pri matematiki se bom nau~il za odli~no, in cilji, usmerjenimi v u~enje\obvladovanje, npr. nau~il se bom reševati dvojne ulomke. Cilji obvlado-vanja vodijo do kakovostnejšega in vztrajnejšega u~enja, kot cilji, usmerjeni v 
dose`ke, zato bi jim morali dati ~im pomembnejše mesto);
•  prepri~anje o lastnih zmo`nostih\kompetentnosti (Gre za prepri~anje u~enca, da 
bo s primernim trudom obvladal nalogo in dosegel pozitiven uspeh. Na ob~utek 
kompetentnosti u~enca najbolj vplivajo njegovi lastni dose`ki: uspeh okrepi 
ob~utek kompetentnosti, neuspehi ga zni`ujejo.); 
•  ~emu u~enec pripisuje vzroke uspeha\neuspeha (ali notranjim dejavnikom, sebi 
ali zunanjim dejavnikom oziroma dejavnikom, na katere lahko vpliva ali ne more 
vplivati. Motivacijsko naju~inkoviteje je, ~e vzroke neuspeha pripiše notranjim 
dejavnikom, na katere lahko vpliva (npr. lastnemu trudu, prizadevanju). 
Med ovire v u~nem okolju  (pri u~itelju oziroma organizaciji, vodenju in poteku po-
uka) sodijo:
•  oblikovanje u~nega okolja (u~no okolje, ki je oblikovano tako, da spodbuja od-
govornost u~encev za lastne dose`ke in samostojne dejavnosti, pove~uje njihovo 
motivacijo za delo; tudi sodelovalne oblike dela v razredu prispevajo k pove~anju 
motivacije bolj kot tekmovalne ali individualisti~ne oblike dela);
•  na~ini krepitve, ki jih u~itelj uporablja pri pouku (kako pogosto in za kaj pohvali 
ali graja\kaznuje u~ence); 62•  na~ini preverjanja znanja (raziskave ka`ejo, da prevelika uporaba ~asovno ome-
jenih testov znanja dolgoro~no vodi k upadu motivacije u~encev za delo pri tem 
predmetu); 
•
  odnosi u~enca z vrstniki\sošolci (u~enec, ki je v skupini vrstnikov sprejet, se ~uti 
varnega, se la`e usmeri k zadovoljevanju potrebe po dose`kih, kar se ka`e tudi v 
njegovi pripravljenosti za delo, kot pa u~enec, ki ga vrstniki zavra~ajo). 
Ovire v doma~em okolju, dru`ini so:
•
  poklicna in izobrazbena pri~akovanja staršev do otroka (ve~ja pri~akovanja star-
šev glede izobrazbe otroka se ka`ejo v ve~jem spodbujanju otroka, stalnem spre-
mljanju in vrednotenju otrokovih dose`kov, s postavljanjem višjih ciljev itd.).
Ker je u~na motivacija vezana predvsem na u~no\šolsko okolje, lahko najve~ na tem 
podro~ju naredijo u~itelji. Pri doma~em delu za šolo lahko u~encem pomembno po-magajo tudi starši. Pri tem lahko u~itelj\starši posamezne oblike dela uporabljajo 
preventivno (za prepre~evanje pojavljanja ovire) ali ko se `e poka`e pomanjkljiva 
u~na motivacija. 
Pomanjkljiva u~na motivacija se lahko izboljša z uporabo naslednjih pristopov:
•
  Pridobiti in vzdr`evati je treba pozornost u~encev za šolsko delo. To je naloga 
u~itelja, pri ~emer mora ta oblikovati pouk tako, da vklju~uje elemente novosti 
in raznolikosti (npr. poudarja zanimive probleme, pri pouku uporablja novosti in presene~enja ipd.).
•
  Poudariti je treba pomembnost znanja, tako da u~itelj in starši ka`ejo u~encu 
uporabnost pridobljenega znanja.
•
  Upoštevati je treba u~en~eve interese in izkušnje  pri posameznih u~nih pred-
metih. U~itelj jih upošteva tako, da u~encem ponudi na izbiro razli~na podro~ja, 
naloge in dejavnosti, ki jih lahko predelajo, ter da obravnavane vsebine povezuje z u~en~evimi osebnimi cilji.
•
  Spodbujati je treba sodelovalne oblike dela med u~enci. Motivacija u~encev 
se pove~a npr. s skupinskimi projekti, ki zadovoljujejo tako potrebe u~encev po dru`enju kot tudi po dose`kih in priznanju.
•
  Pove~ati je treba zaupanje u~encev v lastne zmo`nosti. Pri tem u~encem starši, 
še zlasti pa u~itelji, lahko pomagajo tako, da jim pomagajo pri izbiri realisti~nih ciljev in s tem spodbujajo pri~akovanje njihovega uspeha; da jim dajejo sprotne in konkretne povratne informacije o njihovi uspešnosti (napredku); da izra`ajo pozitivna pri~akovanja; da zmanjšujejo nepotreben strah in napetosti pri šol-skem delu; da jim ponudijo pravo mero pomo~i in vodenja ter jih spodbujajo pri prevzemanju nadzora nad lastnim delom.
•
  Spodbujati je treba zadovoljstvo pri u~encih, tako da jim u~itelji in starši ka`ejo, 
kje lahko uporabljajo nau~eno, jih pohvalijo in jim dajo priznanje za dobro opra-
vljeno delo ter povezujejo dose`ke s pri~akovanji u~enca. 636  ^ustveno pogojene u~ne te`ave
Med ~ustveno pogojene u~ne te`ave sodita anksioznost (tesnoba) in depresija (po-
trtost). 
6.1  U~ne te`ave zaradi anksioznosti 
U~enci, ki imajo u~ne te`ave zaradi prevelike anksioznosti (strahu, tesnobe), so po-gosto preplavljeni z notranjo tesnobo, ker sebe do`ivljajo kot neustrezne z oseb-nostnega vidika in ker je njihov strah pred neuspehom pretirano izra`en. Ker jim 
primanjkuje ob~utek notranje trdnosti in zaupanja vase, je njihova potreba po 
usmeritvi in odobravanju okolja pretirana. Zaradi pretirano visokih (nemogo~ih) ci-
ljev ne morejo razlikovati med pomembnimi in nepomembnimi podrobnostmi, se odzivati na celotno sliko in bistvo zahtev, nalog, problemov. Ker uspešnost pri vsaki nalogi povezujejo z do`ivljanjem lastne vrednosti, so zadovoljni le s popolnostjo. 
Do opisanega vzorca vedenja lahko pride kadar koli v u~en~evem šolanju. Najdemo ga tako med u~enci, ki so s storilnostnega vidika neuspešni kakor tudi pri uspešnih u~encih. Pogosto je razlika med njimi le v stopnji tesnobe: v primeru storilnostno uspešnih u~encev notranja napetost in tesnoba ne narasteta do take mere, da bi onesposobili funkcioniranje u~enca.
Raziskovalci poro~ajo, da je med storilnostno podpovre~nimi u~enci (»under-achi-
evers) tip anksioznega u~enca na drugem mestu, namre~ od 10 do 20 odstotkov 
storilnostno podpovpre~nih u~encev je anksioznih . Storilnostno podpovpre~ni 
so tisti u~enci, katerih u~ni dose`ki so ni`ji od njihovih zmo`nosti. Anksiozni u~enci se pojavljajo v vseh socio-ekonomskih, kulturnih, rasnih ali etni~nih sku-pinah. Pojav je enako pogost pri de~kih in deklicah. Vendar pa anksiozne deklice prej iš~ejo pomo~ za svoje te`ave, medtem ko anksiozni de~ki pogosteje menijo, da morajo to rešiti sami. Za dru`ine anksioznih otrok sta zna~ilna te`nja staršev h kritiziranju in osredoto~anje na napake in neuspehe. Negativna stališ~a staršev vplivajo na otrokovo do`ivljanje sebe, verovanje v lastne zmo`nosti in s tem v mo`nost uspeha.
Za u~ence, ki so storilnostno neuspešni zaradi anksioznosti, so zna~ilni naslednji 
na~ini do`ivljanja in vedenja:
•  napetost, te`ko se sprostijo;
•  izogibanje šolskemu delu ali odlašanje zaradi strahu, da stvari ne bodo opravili 
dovolj dobro (ko se lotijo dela, ne morejo nehati razmišljati o zastrašujo~ih stva-
reh, ki se bodo pripetile, ~e bodo naredili napako\zatajili);
•  pretirana zaskrbljenost in nerealisti~no pojmovanje lastne kompetentnosti, pre-
teklih napak in pri~akovanih katastrofalnih neuspehov v prihodnosti; 64•  potreba po neprestanem pomirjevanju in izra`anju odobravanja, posebno odra-
slih in avtoritet;
•  prito`evanje zaradi telesnih te`av, psihosomatske te`ave, posebno glavoboli in 
bole~ine v `elodcu; 
•  ob~asno pojavljanje strahu pred obiskovanjem šole v okoliš~inah, ko jih skrbi, da 
njihovo izvajanje ne bo na ustrezni ravni;
•  pretirano zavedanje lastnega do`ivljanja, ki ovira izvajanje (zardevanje in zadre-
ga, neugodni telesni ob~utki, strah pred tem, da bodo izpadli neumno, smešno);
•  na videz zrelejše vedenje od vrstnikov, ki pa je posledica prilagajanja zahtevam 
drugih, posebno odraslim;
•  perfekcionizem in izogibanje manj strukturiranim zahtevam (prosti spisi);
•  izgubljanje v nepomembnih podrobnostih in te`ave pri zaznavanju širše slike 
neke naloge, problema ali zahteve;
•  pretirana zaskrbljenost v zvezi s pravilnim in sprejemljivim vedenjem, usmerje-
nost k odvisnosti od mnenja drugih, nezaupanje vase, pretirana potreba po tem, 
da jih drugi usmerjajo. 
Do`ivljanje anksioznosti se pogosto pojavlja na podro~ju matematike. Matemati~na 
anksioznost je povezana s testno anksioznostjo in razli~nimi dejavniki, med katere 
sodi tudi pou~evanja, ki spodbuja mehani~no u~enje in priklic posameznih informa-
cij in postopkov. Ko u~enci neko dejstvo ali postopek pozabijo, nimajo nobene stra-tegije, da bi ga obnovili. U~enci izgubijo pobudo in zaupanje, da bi nadaljevali. Tako 
se za~ne navzdol obrnjen proces do`ivljanja lastne neuspešnosti in spremljajo~ih neprijetnih ~ustev (strahu, bole~ine), ~emur sledi izogibanje. Razvoj matemati~ne anksioznosti je zato treba prepre~evati. Pri prepre~evanju je osrednjega pomena 
sam proces pou~evanja matematike , ki ustvarja trdno osnovo informacij in strate-
gij. Ko se u~enci nau~ijo tako dejstev kot tudi odnosov med dejstvi in pove`ejo nove probleme s predhodnim znanjem, se pove~a njihovo zaupanje v lastno zmo`nost 
nadaljnjega raziskovanja matematike in razvijanja »ob~utka za matematiko«, ki je znanost o vzorcih, strukturah, in ne le o številskih dejstvih.
Anksiozni u~enci so ve~inoma motivirani za spremembe, saj je njihovo notranje 
do`ivljanje zanje zelo neugodno. Ker so pripravljeni slediti navodilom, je tej sku-
pini u~encev z u~nimi te`avami najla`je pomagati. Naslednji ukrepi jim lahko po-
magajo, da bodo svoje zmo`nosti lahko tudi bolj udejanjili:
•  u~enje prakti~nih na~inov sproš~anja na obi~ajen šolski dan;
•  pomo~ pri iskanju ustreznih na~inov sprostitve napetosti v razli~nih telesnih 
dejavnostih, ki sprostijo miselno napetost in umirjajo, najprimernejše so ne-tekmovalne dejavnosti (npr. tek, plavanje, kolesarjenje, osebni program telo-
vadnih vaj ipd.), v katerih u~enec u`iva in jih je z lahkoto mogo~e vklju~iti v 
dnevno rutino;
•  pomo~ pri usvajanju strategij organizacije u~enja (razdelitev zahtev in nalog na 
manjše dele, osredoto~anje na posamezne stopnje); 65•  u~enje, kako postaviti meje, kdaj prenehati dolo~eno dejavnost oziroma s preu-
smerjanjem zmanjšati anksioznost;
•  usmerjanje od perfekcionizma k postavljanju realisti~nih pri~akovanj in spreje-
manju realisti~nih dose`kov; 
•  pomo~ pri osredoto~anju na celoto, glavne to~ke, bistvo;
•  dajanje podpore in izogibanje kritiziranju;
•  izogibanje pretirano zaš~itniškem vedenju in spodbujanju pretirane odvisnosti, 
pozornost na mo`nost pove~evanja ansioznosti pri izra`anju pohvale (pretirano 
izra`anje veselja in pomena ob otrokovih dose`kih lahko pove~uje anksioznost, 
saj poudarja pomen pri~akovanj);
•  iskanje strokovne pomo~i, ko je to potrebno. Med naju~inkovitejše metode obrav-
navanja anksioznosti spadajo metode kognitivno-vedenjske terapije.
6.2  U~ne te`ave zaradi depresivnosti
Zaradi številnih izzivov in te`av, ki jih predstavljajo razli~ni razvojni prehodi, so 
otroci in mladostniki pogosto ob~asno potrti (nekaj ur ali dni, ob redkih prilo`nostih tudi nekaj tednov). ~im dlje traja po~utje potrtosti in ~im bolj globoko je do`ivljanje 
potrtosti, `alosti, obupanosti, tem manjša je mo`nost, da bodo spontano nastopi-
le spremembe. Ob~utki potrtosti in obupanosti lahko predhodijo u~nim te`avam (u~ni neuspešnosti) ali pa se pojavijo kot posledica u~nih te`av in do`ivljanja ne-uspešnost. Potrtost se opazovalcu pogosto ka`e kot apatija (nezainteresira-
nost, pasivnost, vdanost v usodo ipd.), zato se potrte u~ence v šoli nemalokrat in 
neupravi~eno ozna~i kot »lene« in »nemotivirane«. Šele pozornejši in poglobljeni 
pogled in prou~evanje njihovega do`ivljanja, motivacijskih zna~ilnosti in na~inov razmišljanja odkrije potrtost, `alost, ob~utke nemo~i in obupa. 
Pri otrocih in mladostnikih so najpogostejši znaki potrtosti (depresivnosti) naslednji:
•  potrtost, `alost in razdra`ljivost;
•  nenamerne spremembe v navadah hranjenja, motnje hranjenja (pomanjkanje 
teka ali pretirana ješ~nost);
•  spremembe v vzorcih spanja, motnje spanja (pretirana zaspanost ali te`ave s spanjem, 
pretirana potreba po po~itku in izogibanje); pomanjkanje spanja zmanjšuje zmo`nost 
zbranosti in odlo~anja, zni`uje energetsko raven in pove~uje razdra`ljivost;
•  nizka energetska raven in stalna utrujenost (lahko za~enja opuš~ati razli~ne de-
javnosti zaradi pomanjkanja energije; socialno `ivljenje postane manj dejavno; ker nimajo energije za vzdr`evanje prijateljstva, jih npr. vrstniki lahko za~nejo 
ignorirati);
•  do`ivljanje nizkega samospoštovanja (do`ivljanje sebe kot ~loveka, ki je manj 
vreden, nesposoben ali grde zunanjosti); ko se ciklus poglobi, se dvom vase lah-
ko spremeni v samopomilovanje; 66•  te`ave pri koncentraciji (normalna zmo`nost koncentracije pred nastopom potrto-
sti);
•  ob~utek brezupa (zaradi pomanjkanja upanja v uspeh ali izboljšanje situacije 
tudi vlaganje truda v u~enje drasti~no upade).
Po mnenju nekaterih raziskovalcev je med u~no neuspešnimi u~enci sedem od-
stotkov potrtih u~encev  (klini~na depresija je manj pogosta, pojavlja se pri manj 
kot dveh odstotkih otrok pred adolescenco). Potrte u~ence sre~ujemo pri obeh 
spolih, v vseh starostnih obdobjih, vendar se z odraš~anjem razmerje med spolo-ma spremeni. Pred puberteto je razmerje med de~ki in deklicami 1 : 1, po tem ob-dobju pa dvakrat ve~ mladostnic poro~a o `alosti in depresivnosti kot mladostniki. 
Razlogi so lahko v ve~ji socialni sprejemljivosti izra`anja `alosti pri dekletih ali v maskiranem (nadomestnem) izra`anju `alosti pri de~kih v obliki agresivnosti in razdra`ljivosti. 
Otroci in mladostniki, ki imajo te`ave pri u~enju predvsem zaradi potrtosti, izhaja-
jo iz razli~nih vrst dru`in. Velik dele` teh u~encev izhaja iz neugodnih in neurejenih dru`inskih razmer (neurejeni odnosi, dezorganiziran slog, kroni~ni konflikti zaradi 
lo~itve, do`ivljanje nesprejetosti ipd.), nesorazmerno so zastopani v tej skupini tudi otroci in mladostniki, ki izhajajo iz na novo priseljenih dru`in. Ta motnja se pogosto prepleta z anksioznostjo, 50 odstotkov anksioznih u~encev je tudi de-
presivnih. 
Velikanska prizadevanja teh otrok onemogo~i njihova notranja napetost. Ko kljub 
trudu ne uspejo, nadomesti notranjo napetost ob~utek brezupa, ki jih povsem pre-plavi. Starši globoko potrtost pri otroku, ki je mlajši od 12 let, obi~ajno pravilno do`ivljajo z zaskrbljenostjo, saj je depresivnost pri otrocih te starosti obi~ajno po-sledica psiholoških te`av, ki zahtevajo pozornost in imajo prednost pred u~no ne-uspešnostjo. Pri mladostnikih pa so starši bolj pogosto zaskrbljeni zaradi šolske neuspešnosti kot zaradi njihove potrtosti. Številni sploh ne prepoznajo, da mlado-stnik trpi za depresijo. 
Nizka energetska raven, pesimizem in pomanjkanje zadovoljstva v vsakdanjih de-
javnostih so odsev notranjih ~ustev potrtega u~enca. Ve~ina potrtih u~encev si resni~no `eli izboljšati stanje, vendar ne verjamejo, da jim bo uspelo, tudi ~e se 
bodo zelo trudili. Zanje je zna~ilna neodlo~nost, ki jo spremljajo ob~utki krivde in hi-
tro, samodejno preskakovanje na negativna sklepanja. Ob~utek nemo~i vodi v~asih do razmišljanj o smislu `ivljenja in do samomorilnih misli, ki jih je treba (ko dlje ~asa premlevajo o samomoru) resno obravnavati in strokovno oceniti (omogo~iti preso-jo ustreznega strokovnjaka). Potrti mladostniki kot dolgo~asno do`ivljajo `ivljenje 
nasploh v nasprotju s tipi~nimi adolescenti, ki do`ivljajo kot dolgo~asne le šolo in starše, svoje osebno `ivljenje pa le redko. 67Psihološka osnova depresivnosti je po mnenju mnogih strokovnjakov v neizra`eni 
jezi, ki je obrnjena navznoter, k samemu sebi. Jezni so nase, ker niso dovolj dobri 
ali na nekoga drugega, ki je povzro~itelj njihovih izgub (te`av). ~e nimajo mo`nosti, 
da bi jezo odkrito izrazili, bo poglabljala ob~utke `alosti in nesre~nosti.
Pri potrtih u~no neuspešnih u~encih prispevajo k razširjeni `alosti naslednji dejavni-
ki: obstoj neke druge depresivne osebe v dru`ini, veliko sporov v dru`ini, do`ivljanje izgube (smrti, odhoda, poškodbe s posledicami), zakonske in dru`inske te`ave idr.
Ponujanja pomo~i se je treba lotiti z optimizmom in pri~akovati pozitivne spremem-
be, sprejemati tudi dolo~eno upiranje sugestijam, potrebno je vztrajno spoprijema-nje z napa~nimi prepri~anji ter pove~ano tesnobnostjo in jezo pri otroku in odra-slem, kar omogo~a postopno olajšanje. 
U~encu, ki je neuspešen zaradi potrtosti, pomagajo naslednji ukrepi:
•  ugotavljanje, kaj u~enca vznemirja, tj. vira njegovih potrtih ob~utij;
•  strokovna pomo~ (svetovalnih delavcev, klini~nih psihologov, psihiatrov idr.) za 
odkrivanje vzrokov in na~rtovanje ukrepanja;
•  spodbujanje telesne dejavnosti in konstruktivno spoprijemanje z odporom po-
trtega otroka do ve~je dejavnosti, pri ~emer so priporo~ljive dejavnosti, ki zah-
tevajo partnerja (tenis, namizni tenis ipd.), ker ob dvigovanju energetske ravni 
ponovno vzpostavljajo ali ustvarjajo nova prijateljstva;
•  spodbujanje razli~nih na~inov sproš~anja;
•  ugotavljanje in odkrivanje napa~nih domnev, prepri~anj ter nadomeš~anje le-teh 
z bolj realisti~nimi, pozitivnimi verovanji;
•  spodbujanje potrtega u~enca, da svoja prepri~anja ponovno pregleda, da podvo-
mi o svojih samodejnih pesimisti~nih ugotovitvah (pogoj je pozitiven odnos med 
u~encem in ~lovekom, ki ga spodbuja k temu, da postavi pod vprašaj posploše-
vanja in hitrih, zanj neugodnih sklepanj);
•  uravnote`enje pohval in kritik (pohvala, ki ni resno mišljena, bo pove~ala ob~utek 
neustreznosti in dvoma o sebi; skrbno izra`anje kritike, (ko dajemo povratno in-
formacijo, je treba preveriti, kaj je slišal in kako to ob~util); 
•  predlaganje majhnih, dosegljivih ciljev (razdelitev ciljev na »kriti~nih« podro~jih, 
npr. pisanje spisov, ohranjanje prijateljstva itn., na manjše, realisti~ne stopnje);
•  predvidevanje te`av in razpravljanje o mogo~ih rešitvah;
•  spodbujanje dejavnosti, v katerih u~enec resni~no u`iva, ob~utljiva uporaba hu-
morja;
•  raziskovanje odzivov staršev, u~iteljev na do`ivljanje `alosti pri otroku (izboljša-
nje lastnih strategij obvladovanja `alosti). 687  U~ne te`ave zaradi drugojezi~nosti oziroma 
ve~jezi~nosti in socialno-kulturne druga~nosti
Drugojezi~ni oziroma socialno-kulturno druga~ni u~enci se te`e sporazumevajo z 
okoljem, ker ne razumejo jezika, ne vedo, kaj morajo storiti, so pogosto osamljeni, ker ne poznajo pravil iger, imajo druga~ne kulturne norme, ka`ejo ob~utke negoto-
vosti in strahu, ki lahko preidejo v anksioznost, vedenjske te`ave ipd. 
Za razumevanje posebnih potreb drugojezi~nih oziroma socialno-kulturno druga~nih 
u~encev je zelo pomembno poznavanje razlik med socialnim jezikom, ki ga u~enec uporablja v komunikaciji z vrstniki in zahtevnostjo u~nega jezika, s katerim se mora izra`ati pri pouku. Pogosto pozabimo, da u~enec, ki dokaj dobro komunicira z vr-
stniki, obvlada socialni jezik, ne obvlada pa u~nega jezika. Socialni jezik je podprt 
s poznavanjem razmer, s ﬁ  zi~nimi in vizualnimi oporami. U~ni jezik pa je pogosto 
abstrakten in terja zapleteno strukturo povedi, bogato besediš~e ter daje malo vizualnih opor.  Ko u~itelj razume razliko med u~nim in socialnim jezikom, je naredil 
prvi korak k razumevanju posebnih potreb teh u~encev in potem lahko za~ne iskati razli~ne uspešne oblike podpore in pomo~i.
Vklju~evanje v drugo kulturno okolje je za vsakega u~enca zahteven proces. In ker 
ne gre za enostransko prilagajanje u~enca oziroma manjšinske kulture ve~inski, je zagotovo zahteven tudi za u~itelje v šoli. Prav zato je še posebej pomembno, da se 
ta proces ne jemlje tako samoumevno, temve~ se projekt vklju~evanja u~enca in 
njegove socialno-kulturne druga~nosti skrbno na~rtuje, spremlja in sproti vrednoti. Samo tako je mogo~e zagotoviti u~en~evo vklju~itev v vsakdanje šolsko `ivljenje in delo na najboljši mogo~ na~in. U~itelji, ki so uspešni pri pou~evanju drugojezi~nega (drugokulturnega) u~enca, poznajo u~en~eve posebne potrebe in mo~na podro~ja; 
dovolijo, da je u~enec tiho, dokler ne obvlada jezika toliko, da se v njem upa iz-
raziti tudi pred razredom; razlikujejo socialni jezik od pou~evalnega; upoštevajo u~en~ev tempo u~enja in ne hitijo; prepre~ujejo nasilje vrstnikov itn.
Nekaj konkretnejših priporo~il za spodbujanje in izvajanje pomo~i pri vklju~evanju u~en~eve drugojezi~nosti oziroma socialno-kulturne druga~nosti:
•  U~enec naj sedi tako, da dobro vidi na tablo in dobro sliši u~itelja.
•  Pri u~encu razvijajmo tudi strategije poslušanja.
•  Omogo~imo u~encu dodaten ~as, v katerem sprašuje u~itelja in odgovarja na 
vprašanja, s katerimi u~itelj preverja razumevanje jezika.
•  Uporabljajmo ~im ve~ vizualnih opor (npr. lutke, posterje, slike, video posnetke 
ipd.). 69•  Poudarimo klju~ne besede. U~enec lahko skupaj z vrstniki izdela slovar klju~nih 
besed. Razumevanje novih besed in pojmov je treba sproti preverjati.
•  Poenostavimo besedilo. Boljše razumevanje vsebine lahko dose`emo tako, da 
vrstniki povedo besedilo po svojih besedah (enostavnejša jezikovna struktura, 
bolj znano besediš~e, ve~kratna ponovitev omogo~a boljše pomnjenje ipd.). 
•  Spodbujajmo rabo materinega jezika tudi v razredu, ~e je mogo~e. Motivirajmo 
u~enca, da piše v maternem jeziku, ~e ne obvlada jezika, v katerem se šola.
•  Organizirajmo oblike sodelovalnega u~enja v manjših skupinah (razli~no jezikov-
no sposobnih u~encev) za skupno oblikovanje zapiskov, obnov, razli~nih drugih 
sestavkov.
•  Pri pisnem izra`anju u~encu pomagajmo z razli~nimi oporami, npr. vprašanji, 
klju~nimi besedami, miselnimi vzorci ipd.
•  Svetovalni delavec ali kateri drugi u~itelj individualne in skupinske pomo~i u~encu 
lahko pomaga pri pouku (dodatne razlage, vaje za razvoj besediš~a, pomo~ pri komunikaciji in pisanju, vklju~evanju v socialno okolje ipd.), ob~asno pa mu indi-
vidualizirano pomo~ lahko nudi tudi zunaj razreda.
•  Staršem ne smemo nalagati nalog, ki jih ne zmorejo (npr. u~enje u~nega jezika), 
ampak jih motivirajmo za sodelovanje v smislu priprave okolja za u~enje, poslu-
šanje otroka pri njegovem branju ipd. 
•  Omogo~imo u~encu (in njegovim staršem), da se v vsakdanje `ivljenje in delo v 
razredu, v sam kurikul (u~ni program) vklju~uje s svojim jezikom in svojo kultur-no dediš~ino\kulturno identiteto tako, da se v njej sme izra`ati in predstavljati v 
razredu (npr. s pesmijo, plesom, otroško igro, ki se je morda nau~ijo še drugi v 
razredu ipd.).
8  U~ne te`ave zaradi eksisten~ne socialno-
ekonomske oviranosti in ogro`enosti (revš~ine)
Pri u~encih z u~nimi te`avami, ki prihajajo iz revnih dru`in, najpogosteje zasledimo 
naslednje zna~ilnosti: jezikovnokulturno druga~nost; ni`je izobrazbene dose`ke in te`ave pri socialnem vklju~evanju. Zadnje se ka`ejo v ve~jem socialnem strahu, 
te`avah pri navezovanju stikov z vrstniki, manjši priljubljenosti pri vrstnikih ipd. Ti 
u~enci so tudi pogosteje ogro`eni zaradi nasilja v dru`ini ali o`jem doma~em okolju (fizi~ne ali spolne zlorabe, manipulacije itd.).
Uspešnost šolanja ne vpliva le na u~en~eve izobra`evalne dose`ke, temve~ ima 
celo ve~ji vpliv na u~en~eve strategije socializacije, u~ne navade, vrednotenje 
u~enja idr. U~enci iz revnih dru`in imajo posebne potrebe na obeh podro~jih: izobra`evalnem in socialnem. U~ne in socializacijske te`ave nastopijo takrat, ko je  70u~enec umeš~en v povsem druga~no okolje, kot je doma~e, in ima to novo okolje 
do u~enca tudi druga~na pri~akovanja, kot so pri~akovanja u~en~evega doma~ega okolja. U~itelji te u~ence pogosto zaznavajo kot splošno manj sposobne in jim da-
jejo manj prilo`nosti za razvoj njihovih zmo`nosti. Najpogosteje uporabljene oblike 
pomo~i na podro~ju posebnih potreb, ki temeljijo na zmanjšanju zapletenosti na-
log, pri u~encih iz revnih dru`in niso u~inkovite. 
Izobrazbeni primanjkljaji u~encev iz revnih dru`in praviloma niso odvisni od notra-
njih dejavnikov, ampak od zunanjih. Prepletajo se razli~ni neugodni dejavniki, kot so:
•  Omejeno jezikovno funkcioniranje. U~enci so u~no manj uspešni tudi zaradi 
slabšega razumevanja jezika. Govor in jezik pomembno vplivata na u~en~evo raz-
mišljanje, razsojanje in u~inkovito komunikacijo. U~enci, ki imajo pomanjkljivo 
razvite jezikovne veš~ine, slabše razumejo u~iteljeve razlage in navodila (zaradi 
bolj zapletene zgradbe povedi, neznanih izrazov, skromnega besediš~a ipd.). ~e pozorno preverjamo u~en~evo dejansko razumevanje, ugotovimo, da imajo po-gosto te`ave z razumevanjem `e zelo vsakdanjih izrazov.
•  Razli~nost znanj in strategij, pri~akovanih v šoli, ter znanj in strategij, ki jih 
otrok osvoji pred vstopom v šolo v doma~em okolju. Vsak otrok pride v šolo z 
dolo~enim znanjem in strategijami, ki jih je razvil v doma~em okolju. ~e so te v skla-
du s pri~akovanji šolskega okolja, se bo uspešno vklju~il v vzgojno-izobra`evalni 
proces. Ne smemo pozabiti, da revni starši prav tako `elijo svojemu otroku uspe-šno šolanje, vendar pogosto nimajo dovolj virov (sredstev in znanj), da bi mu to omogo~ili.
•  Nezaupanje v lastne sposobnosti in negativna samopodoba. U~enec te`ko pre-
maguje napetosti, ki nastanejo zaradi pri~akovanj okolja in svojih zmo`nosti 
uresni~evanja le-teh. Ko namre~ ugotovi, da znanja in strategije, s katerimi je v 
doma~em okolju uspešno reševal vsakdanje `ivljenjske te`ave, (v novem okolju) 
niso ve~ u~inkoviti, izgubi zaupanje v te strategije in znanja, kar ima pogosto za posledico tudi izgubo zaupanja vase. Ker u~enec izgubi zaupanje v stare stra-tegije in znanja, jih ne uporablja ve~, nih~e pa mu ne pomaga razviti novih pri-mernih strategij in znanj za socialno funkcioniranje in reševanje te`av v šolskem 
okolju.
Za uspešno vklju~evanje (uspešno u~enje) u~enca iz revne dru`ine je treba:
•  ugotoviti tista podro~ja u~en~evega delovanja, ki omejujejo uspešnost njegove-
ga vklju~evanja v socialno okolje in dobre izobra`evalne dose`ke;
•  odkriti u~en~eva mo~na podro~ja in jih razvijati (u~itelj mora u~encu dati 
prilo`nost, da pred vrstniki poka`e svoje sposobnosti, spretnosti in znanja, kot 
npr. poznavanje narave, prakti~ne spretnosti ali posebno nadarjenost ipd.);
•  razvijati u~en~evo pozitivno samopodobo;
•  razvijati strategije in znanja, ki omogo~ajo u~inkovito delo v šoli;
•  ustvariti varno in konsistentno okolje; 71•  ne spravljati u~enca v stisko pred vrstniki s poudarjanjem njihovih šibkosti (npr. 
da ima brezpla~en obrok hrane ipd.);
•  spodbujati vrstnike, da ga sprejmejo medse pri igri, u~enju, da mu pomagajo, da 
se ne postavljajo s svojimi gmotnimi dobrinami ipd.;
•  spoštovati, spodbujati in primerno vklju~evati u~en~eve starše (ne jim nalagati 
nalog, ki jih ne morejo uresni~iti, kot npr. pomo~ pri u~enju; spodbujati pa jih, da 
npr. poslušajo otroka, ko jim bere; ne jih spravljati v stisko zaradi zahtev po dra-
gih u~nih pripomo~kih ipd.).; v najbolj kriti~nih primerih mora vso odgovornost za 
otrokovo u~enje in opravljanje šolskih obveznosti prevzeti šola. 72V. PROJEKT POMO^I U^ENCU 
Z U^NIMI TE⁄AVAMI: 
     IZVIRNI DELOVNI PROJEKT
     POMO^I
1 Izvirni delovni projekt pomo~i
Projekt pomo~i u~encu z u~nimi te`avami vsebuje dogovorjeno zaporedje nalog in 
odlo~itev v procesu pomo~i u~encu ter zapis o vseh udele`enih v projektu, o njiho-vih prispevkih in u~en~evih uspehih. Projekt se zapisuje in evalvira sproti. Pri tem 
ni pomembna samo kontinuiteta dela, ki jo zagotavlja delo pri projektu, temve~ tudi 
na~in  sodelovanja, ki ga omogo~a. 
U~itelj, razrednik, je praviloma nosilec projekta, ki smo ga poimenovali izvirni de-
lovni projekt pomo~i . Projekt je izviren, ker nastaja posebej za u~enca, u~itelj se 
pridru`i u~encu, da bi skupaj raziskala, kako za~eti proces pomo~i; u~itelj povabi 
sodelavce, ki jih u~enec potrebuje. Projekt je delovni , saj vsebuje artikulacijo ciljev 
in dogovorjeni na~rt nalog, ki jih je treba opraviti za odpravo, zmanjšanje ali omili-tev u~nih te`av; delovni projekt povezuje vse udele`ene v procesu pomo~i u~encu tako, da jasno opredeljuje prispevek posameznika; uspeh in napredek u~enca dolo~ita naslednjo delovno nalogo in roke. Izvirni delovni projekt je projekt pomo~i . 
U~enec z u~nimi te`avami potrebuje pomo~  in podporo, da bi premagal te`avo, ki ji 
brez pomo~i ni kos. V izvirnem delovnem projektu skupaj z u~encem opredeljujemo 
in u~no te`avo in pomo~, ki jo potrebuje: pomo~ razumemo kot proces  soustvarja-
nja novih znanj, novih izkušenj, boljših izidov.
Koncept, ki opredeljuje u~itelja in u~enca kot soustvarjalca  v procesu pomo~i 
u~encu z u~nimi te`avami, pomeni na podro~ju vzgoje in izobra`evanja novo para-digmo. Veliko pove `e beseda sama: soustvarjanje  pojmuje u~enje kot proces, ki 
ga u~enec in u~itelj sooblikujeta v dialogu, ki omogo~a, da u~itelj u~enca posluša, ga sliši in razume, kaj zna in kje ima te`ave, in u~encu odgovori tako, da se za~ne  73raziskovati njegovo znanje in te`ave, da bi oba ugotovila, kakšno pomo~ u~enec 
potrebuje in kako mu jo u~itelj lahko da. Soustvarjanje v u~nem procesu u~itelja 
usmeri od pou~evanja, prepri~evanja in dopovedovanja k poslušanju, razumeva-
nju, dogovarjanju in skupnemu u~enju na na~in, ki ni vnaprej dolo~en, temve~ se 
v procesu raziš~e in ustvari.  Proces soustvarjanja pomo~i vzpostavi u~itelj, ko se 
pridru`i u~encu, da bi skupaj z njim raziskoval te`avo in poiskal rešitve. Proces so-ustvarjanja pomo~i se za~ne v odnosu, ki spodbudi u~enca, da ubesedi te`avo, kot jo vidi sam, da bi v dialogu raziskali uspešne poti.
Proces soustvarjanja se za~ne, ko u~itelj v u~encu vidi »strokovnjaka iz izkušenj«: 
u~enec je najbolj kompetenten, da pojasni, kaj se mu dogaja, kje vidi svojo nemo~, ~esa ne zna, ne razume, ne zmore. »Strokovnjak iz izkušenj« je formulacija, ki dobro opiše vir mo~i in tako u~enca pooblasti za soustvarjanje uspešnejšega dela v šoli: u~enec mora za~eti pri sebi, u~enec sam mora znati ubesediti tako izkušnjo te`ave kot nove izkušnje znanja. U~enec potrebuje v u~itelju spoštljivega in odgovornega 
zaveznika, ki lahko zagotovi skupno delo, ustvarjanje novega.  
Koncept soustvarjanja v pojmovanje odnosa med pomo~i potrebnim (»strokovnja-
kom iz izkušenj«) in pomo~nikom (»strokovnjakom«) prinaša paradigmatsko spre-membo. Strokovnjak ni ve~ posestnik kon~ne, objektivne resnice, temve~ skrben soraziskovalec in soustvarjalec pomo~i skupaj s posameznikom, ki je po pomo~ prišel. Sodobni koncepti pomo~i so utemeljeni na participaciji, udele`enosti, soudele`enosti posameznikov, ki sooblikujejo procese pomo~i. Poudarek se je pre-maknil od dolo~anja resnice oziroma rešitve k procesu, ki omogo~a dialog in sou-stvarjanje novega. Koncept etike udele`enosti  zahteva, da strokovnjak odstopi od 
mo~i, ki mu ne pripada: od mo~i, da poseduje resnice in rešitve. Strokovnjakovo mo~ nadomesti ob~utljivo skupno raziskovanje, v katerem se rešitve soustvarja-jo. Strokovnjak mora zdaj zdr`ati negotovost iskanja in osebno udele`enost: je udele`en kot strokovnjak, kot sogovornik, kot soustvarjalec. Etiki pedagoškega dela dodamo etiko udele`enosti. Odrasli v šoli otroku tako omogo~i dobre izku-
šnje za pridobivanje socialne kompetentnosti, podporo v razvijanju veš~in za re-
ševanje te`av, dobre izkušnje z avtonomnostjo in izkušnjo smisla lastnega dela in `ivljenja.  Dragocenost procesa soustvarjanja pomo~i je v tem, da se odkrijejo 
novi pomeni, viri mo~i, razumevanja, za katere nismo prej vedeli, da obstajajo. Za u~enca z u~nimi te`avami je to izredno pomembna izkušnja. 
V obstoje~i šolski praksi je u~enec soustvarjalec le v majhni meri. U~enec s te`avami 
pri u~enju je zaradi takega stanja mnogo bolj ogro`en kot u~no uspešni u~enec, ki ga varuje njegov u~ni uspeh, tudi ~e zares ni dejavno vklju~en v u~enje, torej tudi, ~e ostane le uspešno pou~evan. Za u~enca z u~nimi te`avami pa je za uspešno pre-magovanje ali omiljenje te`av nadvse pomembno, da je pri pou~evanju in u~enju ter spoprijemanju s te`avami slišan sogovornik in dejaven sodelavec . Tako mu 
omogo~imo izredno dragoceno izkušnjo ubesedenja te`av in na~ina, kako jih bo premagal, izkušnjo kompetentnosti in uresni~ljive odgovornosti. Prav zato se z vi-dika etike udele`enosti, ki pomeni osrednji koncept sodobnih teorij pomo~i, toliko  74bolj izpostavlja potrebna paradigmatska sprememba v razumevanju vloge u~enca v 
projektu u~enja in prav tako v projektu pomo~i.
U~enec, ki ima pri u~enju te`ave, potrebuje izvirni delovni projekt pomo~i, ki je smi-
seln in u~inkovit zanj, prav zato mora temeljiti tudi na njegovih odlo~itvah in izbirah, na njegovi udele`enosti. V tem konceptu je najprej razrednik tisti, ki zagotavlja tak odnos v projektu pomo~i, ki varuje soustvarjalno udele`bo u~enca. Izvirni delovni 
projekt pomo~i se nanaša tako na opredelitev u~ne snovi, metodike ter didaktike 
u~enja in pou~evanja, kompleksni splet mo`nosti, ki jih je treba zagotoviti, in na-log, ki jih je treba opraviti zato, da bo u~enec udele`en v pomo~i, ki jo potrebuje, kot na celoten proces poteka dela, ko se dogovarjajo in bele`ijo dobri izidi ali nuj-ne spremembe.  Ker je delo v projektu pomo~i izrazito zapleteno, je strokovno nujno, 
da je delo dobro na~rtovano, usklajeno, sproti dokumentirano in ovrednoteno. Zapis v obliki kronike ali dnevnika izvirnega delovnega projekta pomo~i vsebuje teko~e odlo~itve, razprave, ocene uspešnosti, spremembe v na~rtu ipd. z namenom, da je 
vsem udele`enim proces pomo~i razviden, da so vedno znova dogovorjeni nadalj-nji koraki, kratkoro~ni na~rti, dobri izidi in prispevek vsakega udele`enega v reši-tvi, še posebej je treba varovati dejavno udele`enost u~enca.  Nosilec vseh izvirnih 
delovnih projektov pomo~i za posameznega u~enca z u~nimi te`avami je razrednik, pri usklajevanju in zapisovanju dela v projektu pomo~i mu pomaga šolski svetoval-ni delavec, kar pomeni, da imata oba pregled nad `e opravljenim delom v projektu pomo~i oziroma vedno znova to preglednost, ki predstavlja razvidno in razumljivo osnovo za nadaljnje sodelovanje. Izvirni delovni projekt pomo~i se ne omejuje le na obvladovanja u~ne te`ave v o`jem smislu, temve~ si cilje in naloge zastavlja širše za omogo~anje in krepitev u~en~evih dobrih izkušenj, mo~nih podro~ij, novih kom-petenc ter za spodbujanje in odkrivanje u~en~evih poklicnih (izobra`evalnih) `elja. Pomembno je poudariti tudi to, da ima izvirni delovni projekt pomo~i svoj konec. Formalno ga kon~a sklepno evalvacijsko poro~ilo , neformalno pa proslavljanje .
Izvirni delovni projekt pomo~i u~encu s te`avami pri u~enju sestavljajo naslednji 
najpomembnejši pogoji in konceptualni elementi:
•  odnos soustvarjanja z u~encem pri pou~evanju in u~enju ter izvajanju pomo~i; 
zanj je odgovoren vsak, ki neposredno dela z u~encem z u~nimi te`avami (u~itelj 
pri pouku, dopolnilnem pouku in v okviru podaljšanega bivanja, razrednik, sve-
tovalni delavec, mobilni specialni pedagog, prostovoljec idr.);
•  svetovalni odnos soustvarjanja v vsakokrat izvirni skupini udele`enih, ki se vzpo-
stavi z vsemi udele`enimi v projektu pomo~i; zanj je praviloma najbolj strokovno 
usposobljena in odgovorna šolska svetovalna slu`ba;
•  ~as in prostor , potrebna za opredelitev te`av in raziskovanje mo`nih rešitev na 
na~in odkrivanja in soustvarjanja mogo~ega, mo~i, uresni~ljivega dele`a vseh udele`enih; z vso pozornostjo je treba zagotoviti (si vzeti) dovolj ~asa za spod-
bujanje in motiviranje u~enca, da bi v projektu u~enja in pomo~i odkril, oprede-
lil, zastavil svoj dele`; za izvajanje, spremljanje, dokumentiranje in vrednotenje oblik pomo~i u~encu s te`avami pri u~enju; za zadovoljivo organizacijo ~asa in prostora je najbolj odgovorno vodstvo šole; 75•  individualni delovni na~rt pomo~i   vklju~uje opredelitev problema oziroma te`ave; 
predvidi uresni~ljive cilje, metodiko in didaktiko pou~evanja in u~enja oziroma 
potrebne prilagoditve (oblike pomo~i) v pou~evanju in u~enju u~enca; izvajalce 
pomo~i pri pouku, dopolnilnem pouku in v okviru podaljšanega bivanja; more-
bitne druge oblike pomo~i in njihove izvajalce; na~in ugotavljanja u~en~evega napredka ter na~in preverjanja u~inkovitosti prilagoditev (oblik pomo~i); indivi-dualni delovni na~rt pripravi u~itelj, po potrebi v sodelovanju z razrednikom in šolsko svetovalno slu`bo;
•  kronika ali dnevnik procesa izvirnega delovnega projekta pomo~i, v katerega se 
sproti zapisuje sam potek projekta pomo~i (teko~e odlo~itve, razprave, ocene 
uspešnosti, spremembe v na~rtu ipd.) zato, da bi bil vsem udele`enim proces 
pomo~i razviden, da bi bili nadaljnji koraki, kratkoro~ni na~rti, dobri izidi in pri-
spevek vsakega udele`enega v rešitvi vedno znova dogovorjeni; kroniko ali dnev-nik po dogovoru zapisujejo u~itelj, razrednik in\ali šolski svetovalni delavec;
•  sklepna evalvacijska ocena  izvirnega delovnega projekta pomo~i na posame-
zni stopnji v kontinuumu pomo~i vsebuje oceno napredovanja u~enca, oceno 
u~inkovitosti izvajanih oblik pomo~i in mnenje (predloge) glede nadaljevanja 
dela z u~encem; oblikuje jo izvajalec pomo~i u~encu z u~nimi te`avami in\ali šol-
ski svetovalni delavec, kadar je izvajalcev na posamezni stopnji v kontinuumu 
pomo~i ve~;
•  sklepno evalvacijsko poro~ilo izvirnega delovnega projekta pomo~i je pov-
zetek  celotnega izvirnega delovnega projekta pomo~i (v njem so predstavlje-
ni: zaklju~na opredelitev problema oziroma te`av in posebnih potreb u~enca, 
vklju~no s predstavitvijo u~en~evih mo~nih podro~ij, interesov in talentov, obli-
ke u~enja in pomo~i, ki so u~encu pomagale premagati ali omiliti te`ave; ocena 
u~en~evega napredovanja) z zaklju~nim mnenjem  (ki naj obvezno vsebuje tudi 
preventivna priporo~ila in pobude za nadaljnje delo z u~encem); sklepno evalva-
cijsko poro~ilo ob koncu izvirnega delovnega projekta pomo~i praviloma pripravi 
šolski svetovalni delavec; ni administrativno poro~ilo, pomembno je, da ga sprej-
mejo vsi udele`eni v projektu;
•  dele` drugih izvajalcev oziroma drugih oblik pomo~i (svetovalnega delavca, mo-
bilnega specialnega pedagoga, prostovoljca, psihoterapevta idr.) v izvirnem de-
lovnem projektu pomo~i mora biti prav tako jasno razviden, zato tako kot u~itelj 
tudi vsak drugi izvajalec svoje neposredno delo z u~encem skrbno na~rtuje (opre-
deli te`avo, uresni~ljive cilje, predvidi metode in oblike dela z u~encem oziroma postopke pomo~i), dokumentira (strokovna dokumentacija) in evalvira (evalva-cijska ocena naj vklju~uje tudi priporo~ila za u~iteljevo delo z u~encem pri pouku, dopolnilnem pouku in v okviru podaljšanega bivanja);
•  razrednik kot nosilec izvirnega delovnega projekta pomo~i u~encu z u~nimi 
te`avami je najbolj odgovoren za to, da se za u~enca iz njegovega razreda, ki 
ima te`ave pri u~enju, vzpostavi, da ste~e in se tudi kon~a izvirni delovni projekt 
pomo~i; kot nosilec projekta pomo~i je posebej ob~utljiv za to, da se v projektu 
ves ~as zagotavlja u~en~eva udele`enost; sam pa je posebej pozoren na to, da je z u~encem v stalnem stiku, da vzpostavljeni tesnejši odnos z u~encem vzdr`uje in obnavlja; 76•  šolski svetovalni delavec kot prvi razrednikov pomo~nik pri usklajevanju in zapi-
sovanju izvirnega delovnega projekta pomo~i u~encu z u~nimi te`avami; najbolj 
je odgovoren za vzpostavljanje odnosa soustvarjanja med vsemi udele`enimi v 
procesu pomo~i; skupaj z razrednikom lahko sodeluje z u~iteljem, mobilnim spe-
cialnim pedagogom in drugimi izvajalci pomo~i pri pripravi individualnega de-lovnega na~rta pomo~i in sklepnih evalvacijskih ocen, posebej je odgovoren za sklepno evalvacijsko oceno, kadar je izvajalcev pomo~i ve~ in za sklepno evalva-cijsko poro~ilo ob koncu projekta; v skladu s svojo strokovno usposobljenostjo 
se vklju~uje tudi v neposredne oblike izvajanja pomo~i u~encu;
•  usmerjenost projekta pomo~i v spodbujanje in odkrivanje u~en~evih talentov, 
njegovih poklicnih (izobra`evalnih) interesov, v vsestransko izboljšanje `ivljenj-
skih razmer u~enca , ne le v odpravljanje oziroma zmanjšanje u~nih te`av;
•  proslavljanje   ob koncu izvirnega delovnega projekta pomo~i (z vsemi udele`enimi, 
lahko tudi z oddel~no skupnostjo, oddel~nim u~iteljskim zborom, nemara z ob-
vezno ravnateljevo ~estitko u~encu ipd.); zanj sta najbolj odgovorna nosilec in 
koordinator projekta pomo~i (razrednik in šolski svetovalni delavec).
Vzpostaviti izvirni delovni projekt pomo~i z u~encem z u~nimi te`avami je zahtev-
na in zapletena naloga: treba je skleniti dogovor  z vsemi udele`enimi (u~encem, 
u~itelji, starši, svetovalnimi delavci, morebitnimi zunanjimi strokovnjaki), vzpo-staviti in vzdr`evati svetovalni odnos, dogovoriti se za naloge in treba je podpre-
ti u~enca, da se odlo~i za uspeh in zanj uresni~ljivo sodelovanje pri odkrivanju zna~ilnosti oziroma posebnosti te`av pri u~enju in potrebne pomo~i.
Na razpolago je dovolj znanja o mnogoterih vzrokih u~nih te`av in tudi preizkušenih 
modelov za njihovo obvladovanje, premagovanje in odpravljanje, zato je osrednja naloga projekta pomo~i u~encu zagotoviti organizacijo take oblike pomo~i, ki bo 
zanj u~inkovita. U~inkovite in uspešne u~ne pomo~i se ne da zaukazati, odrediti ali zapovedati: treba je dovolj ~asa, da se skrbno vzpostavi sodelovanje, da se odkri-
jejo posebnosti in viri (po)mo~i, da se v socialni mre`i najdejo sodelavci in da se izdela podroben, operativen individualni delovni na~rt u~enja in pomo~i.
Uspešno premagovanje u~nih te`av zahteva, da se u~ne te`ave opredelijo kot prema-
gljive, da se verjame, da so premagljive oziroma da jih je mogo~e omiliti. Pomembno je, da se na u~enca z u~nimi te`avami ne gleda kot na nasploh neuspešnega posa-meznika, temve~ kot na nekoga, ki potrebuje pomo~ za to, da bi si pridobil nove kompetentnosti za obvladovanje u~nih te`av oziroma za u~enje sploh. Spremembe 
v prepri~anjih, predstavah in pri~akovanjih glede u~nih te`av in u~encev z u~nimi te`avami  so lahko dober za~etek preseganja tistega dela obstoje~e šolske prakse, 
ki u~enca z njegovimi u~nimi te`avami preprosto obide, celo tako, tako da u~enca oceni pozitivno in\ali prepusti v naslednji razred, ne da bi pri u~enju zares zado-voljivo napredoval. Taka praksa ravna strokovno neoodgovorno in je v temeljnem 
nasprotju z etiko izvirnega delovnega projekta pomo~i. Ker u~enci v prvem in dru-gem triletju praviloma ne ponavljajo (
Pravilnik o preverjanju in ocenjevanju v 9-letni  77osnovni šoli , 2004, 29. ~len), je nevarnost takega nestrokovnega ignoriranja u~nih 
te`av u~encev in nestrokovnega omogo~anja u~en~evega napredovanja v nasle-
dnji razred še ve~ja. Odgovornost vodstva je, da je program šole na podro~ju u~nih 
te`av na tovrstno nestrokovno ravnanje posebej ob~utljiv.
2  Vzpostaviti novo sodelovanje z u~encem: 
vloga u~enca
V tem konceptu opredeljena u~na pomo~ je zasnovana na perspektivi mo~i, torej 
tako, da se odkrivajo in krepijo u~en~evi viri mo~i – najprej tisto, kar zna in zmore, da bi dobil dobre izkušnje za novo in druga~no u~enje. Izvirni projekt pomo~i za 
premagovanje u~nih te`av je zato svojevrsten  projekt zbiranja dobrih izkušenj, po-
sameznikovih posami~nih uspehov, ob~utkov lastne vrednosti in odgovornosti , ki 
stopajo ob bok izkušnjam manjvrednosti, nesposobnosti, nemo~i, umikanja, bega 
in opremljajo u~enca za spoprijemanje z njimi.
Koncept perspektive mo~i vklju~uje brezpogojno spoštovanje u~en~eve izvirnosti 
in konteksta njegovega `ivljenja ter spoštljivo ravnanje z njegovo resni~nostjo. V 
vsakdanjem jeziku šole to pomeni, da projekt pomo~i za~nemo pri u~encu, da naj-prej šteje tisto, kar u~enec lahko vklju~i za prvi korak k premagovanju u~ne te`ave. 
Leksikon mo~i navaja naslednje najpomembnejše konceptualne elemente:
•  krepitev mo~i – zadol`i strokovnjaka, da skrbno preu~i in odkriva vire (mo~i) za 
uspešno u~enje pri u~encu in v njegovem socialnem okolju, saj viri (mo~i) pravi-
loma obstajajo in jih je mogo~e razširiti in obnoviti;
•  vklju~enost – opozarja na pomen u~en~eve pripadnosti socialnim mre`am, nje-
govo potrebo po sprejetosti, spoštovanju in upoštevanju v dru`ini, skupini prija-teljev, oddel~ni in šolski skupnosti;
•  premaganje te`av – temelji na spoznanju, da smo ljudje – otroci in odrasli – ne-
uspeh, te`ke udarce sposobni premagati: u~no neuspešen u~enec bo premagal te`avo, ~e skupaj z njim ustvarimo podporo njegovim lastnim prizadevanjem;
•  dialog in sodelovanje – iz perspektive mo~i omogo~a ustvarjanje nove zgodbe, v 
okviru katere vsi udele`eni v projektu pomo~i dobijo nove izkušnje za razumeva-nje, sporazumevanje in razvidno dogovarjanje; u~enec z u~nimi te`avami potre-
buje dialog, v katerem odrasli govorimo z njim tako, da ga vidimo in slišimo, ter 
tako, da prispevamo k temu, da bi samega sebe in tudi nas bolje razumel.
Za vse strokovnjake, ki delajo iz perspektive mo~i, je pomembno, da se odpovejo dvomu o kompetentnosti u~enca in dvomu o premaganju u~nih te`av. Odpovedati 
se dvomu o kompetentnosti u~enca, da ve, kaj misli in ~uti, je prva, najpomemb-
nejša strokovna zahteva pri delu z u~enci z u~nimi te`avami, prvi korak, ki ga mora pri neposrednem delu z u~encem z u~nimi te`avami postoriti vsak odrasel, da bi  78u~encu lahko omogo~al njegovo dejansko soudele`enost pri opredelitvi te`ave in 
iskanju primernih rešitev. Hkrati z zaupanjem v kompetentnost u~enca je za vsake-ga odraslega, ki dela z u~encem z u~nimi te`avami, pomembno tudi to, da verjame, 
da so u~ne te`ave premagljive, da verjame v uspeh in smisel pomo~i.
V izvirnem delovnem projektu pomo~i je najpomembnejše u~en~evo sodelovanje, da 
v njem sodeluje s svojimi izbirami in odlo~itvami. Številni u~enci z u~nimi te`avami 
so negotovi, manjka jim jasne volje in odlo~enosti, njihove izbire in odlo~itve niso ubesedene, umeš~ene so v nemo~ in ~akanje. Odrasli moramo u~encu pomagati 
tako, da z njim vzpostavimo ter vzdr`ujemo ob~utljiv in odprt pogovor, v katerem vedno znova do`ivi našo pozorno skrb in spoštljiv odnos do njegove resni~nosti. Nekateri med njimi za to, da bi se v njih ponovno vzpostavili procesi izbiranja in odlo~anja, ob~utki lastne volje in odlo~enosti, potrebujejo ve~ strokovne pomo~i, npr. psihoterapevtsko pomo~. Spoštovanje otrokovih pravic, kot so zapisana v 
Konvenciji o otrokovih pravicah  (1989), od strokovnjakov zahteva novo u~enje za 
bolj ob~utljiv in bolj odprt dialog z otrokom v šoli , dialog, v katerem bomo vsake-
mu u~encu zagotovili dovolj prostora, da ga vidimo in slišimo, da sprejmemo nje-
govo videnje, da sodelovanje za~nemo pri njem in z njim, ne pa proti njemu ali brez 
njega.
3  Vloga strokovnih delavcev šole: 
u~itelja, razrednika, šolske svetovalne slu`be 
3.1  U~itelj
U~itelj, ki u~enca pou~uje u~ni predmet, pri katerem ima te`ave, je prvi in najbolj 
odgovoren  za to, da:
odkrije, prepozna u~en~evo te`avo oziroma te`ave;
•  vzpostavi z u~encem ob~utljiv in odprt pogovor (dialog), v katerem ga sliši in pod-
pre v tem, da govori, da je udele`en in da tako skupaj z njim raziskuje njegove 
te`ave pri u~enju, ovire v njem in okolju ter mogo~e rešitve; tako mu omogo~a 
izkušnjo, da se ga jemlje resno; v takem odnosu u~enec do`ivi u~iteljevo resni~no 
skrb in interes zanj ter spoštljiv odnos do njegove resni~nosti (te`av, sanj in hre-penenj, kot jih vidi in do`ivlja on sam);
•  pri sebi (svojem delu) preveri upoštevanje kriterijev dobre pou~evalne prakse;
•  oblikuje individualni delovni na~rt pomo~i, v katerem opredeli u~en~ev problem 
oziroma te`ave, predvidi uresni~ljive u~ne cilje in prilagojene metode in oblike 
dela pri pouku (pri pou~evanju, utrjevanju snovi in preverjanju znanja);
•  pri pou~evanju oziroma nudenju pomo~i ostaja v nenehnem dialogu z u~encem, 
da bi od njega dobil povratno informacijo o u~enju, razumevanju in sledenju nje-govim navodilom in zahtevam; 79•  piše kroniko ali dnevnik izvajanja pomo~i u~encu;
•  organizira in na primeren na~in u~encu ponudi dopolnilni pouk, ~e skupaj z 
u~encem pri delu v okviru rednega pouka presodita, da bi ga potreboval;
•  po potrebi sodeluje in ostaja v nenehnem dialogu tudi z drugimi u~itelji, ki nepo-
sredno delajo z u~encem in so v projektu pomo~i pomembni z vidika te`av, ki jih 
ima u~enec – da bi tudi od njih dobil povratno informacijo o u~en~evem napredo-
vanju pri u~enju, kakor tudi zato, da bi skupaj z njimi soustvarjal in izvajal dobre 
in u~inkovite rešitve (oblike pomo~i) za u~enca; 
•  v primeru, da u~enec z u~nimi te`avami obiskuje podaljšano bivanje, u~itelju v po-
daljšanem bivanju predstavi u~en~eve te`ave in potrebne prilagoditve ter ostaja 
z njim v nenehnem dialogu, da bi dobil povratno informacijo glede u~en~evega 
u~enja in napredovanja ter da bi skupaj soustvarjala dobre in u~inkovite rešitve 
(oblike pomo~i) za u~enca;
•  o te`avah, ki jih ima u~enec pri njegovem predmetu, obvesti razrednika, mu pred-
stavi individualni delovni na~rt pomo~i in je v stalnem stiku z njim (najmanj en-
krat tedensko), da mu poro~a o poteku projekta pomo~i; 
•  na govorilne ure povabi starše u~enca, ki ima u~ne te`ave, bodisi da se z njimi po-
svetuje bodisi da skupaj z njimi in u~encem vzpostavi odnos soustvarjanja dobrih in u~inkovitih rešitev (oblik pomo~i); 
•  se obrne na šolsko svetovalno slu`bo, ~e potrebuje pomo~ pri odkrivanju u~nih 
te`av, mo~nih podro~ij in talentov pri u~encih, izdelavi individualnega delovnega na~rta pomo~i u~encu z u~nimi te`avami, pri iskanju in opredelitvi ustreznih prila-
goditev metod in oblik dela, pri izdelavi sklepne evalvacijske ocene pomo~i prve 
stopnje idr.; 
•  ~e ugotovi, da so u~ne te`ave pri u~encu take vrste, tako stopnjevane ali pa tako 
zapletene, da njegovi ukrepi in strokovno znanje ne zadoš~ajo, pripravi sklepno 
evalvacijsko oceno prve stopnje pomo~i, v kateri predlaga razširitev izvirnega 
delovnega projekta pomo~i s pomo~jo druge stopnje (drugimi individualnimi in 
skupinskimi oblikami pomo~i) ter z njo seznani razrednika in šolsko svetovalno slu`bo;
•  v primeru razširitve izvirnega delovnega projekta pomo~i z novimi izvajalci in obli-
kami pomo~i v skupini izvajalcev pomo~i še naprej ostaja u~en~ev prvi pomo~nik; 
vodenje oziroma koordiniranje in pisanje kronike ali dnevnika projekta pomo~i v 
tem primeru prevzameta razrednik in\ali šolski svetovalni delavec; sam še naprej 
svoj dele` pomo~i na~rtuje, dokumentira in evalvira (v skladu s skupnimi dogo-vori v projektu pomo~i);
•  z u~encem in za u~enca sam ali skupaj z razrednikom organizira proslavljanje 
uspehov v izvirnem delovnem projektu pomo~i, obvezno ob njegovem koncu, ko 
je u~na te`ava premagana oziroma pomembno omiljena;
•  ~e potrebuje strokovno izmenjavo s kolegi, ki tudi pou~ujejo u~enca, ki ima te`ave 
pri njegovem predmetu, ali zaradi same narave te`ave, ki jo ima u~enec, sku-pini udele`enih v projektu pomo~i predlaga sklic dela ali celotnega oddel~nega 
u~iteljskega zbora;
•  na rednih sre~anjih oddel~nega u~iteljskega zbora pozorno poro~a o dobrih in  80u~inkovitih oblikah dela pri posameznem u~encu z u~nimi te`avami ter spodbuja 
strokovno izmenjavo v zvezi z delom z u~enci z u~nimi te`avami;
•  v okviru poro~anja o uspešnem delu z u~encem z u~nimi te`avami posebno pozor-
nost nameni poro~anju o uspešni vzpostavitvi odnosa soustvarjanja z u~encem 
in podrobni predstavitvi u~en~evega dele`a v projektu pomo~i;
•  na rednih sre~anjih u~iteljskega zbora spodbuja sistemsko reševanje te`av in od-
prtih vprašanj v zvezi z delom z u~enci z u~nimi te`avami ter sodeluje pri obliko-
vanju politike šole na podro~ju reševanja u~nih te`av;
•  na sre~anjih strokovnega aktiva spodbuja raziskovanje in razvijanje u~inkovitih 
oblik dela z u~enci z u~nimi te`avami;
•  se stalno strokovno izpopolnjuje na podro~ju seznanjanja z razli~nimi vrstami 
u~nih te`av in u~inkovitih oblik pomo~i ter enako pomembno na podro~ju vzpo-stavljanja odnosa soustvarjanja z u~encem in drugimi udele`enimi v izvirnem de-
lovnem projektu pomo~i (starši, drugimi u~itelji, svetovalnimi delavci idr.).
3.2  Razrednik
Skupaj s predmetnim u~iteljem je razrednik med vsemi strokovnimi delavci na šoli 
za u~enca z u~nimi te`avami zagotovo najpomembnejši. »Razrednik je u~en~ev 
prvi u~itelj , na katerega se ima pravico nasloniti, ga nagovoriti, ko gre za vpraša-
nja njegovega po~utja in vsakdanjega `ivljenja v razredu in na šoli. Razrednik za 
posameznega u~enca in celotno oddel~no skupnost pomeni most , preko katerega 
vstopa in se vklju~uje v širšo skupnost, ki jo predstavlja šola« ( Programske smerni-
ce za delo oddel~nega u~iteljskega zbora in oddel~ne skupnosti v osnovnih in sre-
dnjih šolah ter v dijaških domovih , 2005, str.4). Razrednik »vodi delo oddel~nega 
u~iteljskega zbora, analizira vzgojne in u~ne rezultate oddelka, skrbi za reševanje 
vzgojnih in u~nih problemov posameznih u~encev, sodeluje s starši in šolsko sveto-
valno slu`bo, odlo~a o vzgojnih ukrepih ter opravlja druge naloge v skladu z zako-
nom« ( Zakon o organizaciji in financiranju vzgoje in izobra`evanja, 1996, 63. ~len). 
V tej temeljni opredelitvi razrednika je utemeljena tudi vloga razrednika kot nosilca 
izvirnega delovnega projekta pomo~i u~encu z u~nimi te`avami . Kot nosilec pro-
jekta pomo~i u~encu je razrednik najbolj odgovoren za to, da se projekt vzpostavi, poteka in nadaljuje ter tudi kon~a in proslavi. V projektu pomo~i je najbolj odgovo-ren za to, da se projekt vodi tako, da se v njem vzpostavi, vzdr`uje in vedno znova omogo~a u~en~evo dejavno sodelovanje. Skupaj s šolsko svetovalno slu`bo uskla-juje, vodi in skrbno dokumentira izvirni delovni projekt pomo~i.
V projektu pomo~i u~encu je zelo pomembno njegovo  sodelovanje s kolegi u~itelji.  
Razrednik sam ali s pomo~jo svetovalne slu`be vzpostavi in vzdr`uje sodelova-
nje s kolegi u~itelji. Zanj si mora prizadevati in po potrebi tudi dodatno strokov-no usposabljati. Brez dobrega, ustvarjalno kriti~nega sodelovanja razrednika s kolegi u~itelji oziroma med samimi u~itelji so uspešni izidi individualnih projektov pomo~i u~encem z u~nimi te`avami bistveno manj verjetni. Dol`nost u~iteljev je,  81da se udele`ijo dodatnega strokovnega usposabljanja za sodelovanje s kolegi, za 
timsko delo, za soustvarjanje v projektu pomo~i u~encu z u~nimi te`avami itn., ~e zase presodijo, da tovrstno usposabljanje potrebujejo, in dol`nost šole, da jim to 
omogo~i.
Poleg neposrednega sodelovanja z u~itelji je pomembno sodelovanje u~itelja v 
vlogi razrednika v strokovnih organih : v okviru u~iteljskega zbora, ki kot osrednje 
strokovno telo na šoli »obravnava in odlo~a o strokovnih vprašanjih, povezanih z 
vzgojno-izobra`evalnim delom« (isto, 61. ~len), oddel~nega u~iteljskega zbora, ki 
»obravnava vzgojno-izobra`evalno problematiko v oddelku, oblikuje program za delo z nadarjenimi in s tistimi, ki te`je napredujejo, odlo~a o vzgojnih ukrepih ter opravlja druge naloge v skladu z zakonom« (isto, 62. ~len) in v strokovnih aktivih, ki obravnavajo »problematiko predmeta oziroma predmetnega podro~ja, usklajujejo merila za ocenjevanje, dajejo u~iteljskemu zboru predloge za izboljšanje vzgojno-izobra`evalnega dela, obravnavajo pripombe staršev in u~encev« (isto, 64. ~len). 
Razrednik je v stalnem stiku z u~encem, spremlja ga in mu je v stalno oporo in 
pomo~ pri reševanju te`ave. S posebno pozornostjo sodeluje tudi z njegovimi starši 
oziroma skrbniki. Razrednik je za u~enca in njegove starše prvi vir informacij iz šole. Tako zelo je zato pomembno, da razrednik zna in zmore vzpostaviti ob~utljiv in od-
prt dialog z u~encem , v katerem je u~enec slišan in resno upoštevan. Sodelovanje, 
ki spodbuja njegovo udele`enost v opredelitvi te`ave in rešitve, pomeni zanj dobro izkušnjo in krepi njegovo samospoštovanje. Razrednik tako vedno znova vzposta-vlja in vzdr`uje novo dobro prakso, v kateri je u~enec sogovornik. U~enec tovrstno 
razrednikovo podporo potrebuje tudi pri sodelovanju z drugimi u~itelji in strokov-njaki. 
Tudi z u~en~evimi starši naj razrednik vzpostavi pozoren, ob~utljiv, odprt in spo-
štljiv odnos soustvarjanja, ki bo staršem vedno znova omogo~al dobro izkušnjo 
sodelovanja, v kateri so priznani in sprejeti kot sogovorniki,  kot soudele`eni pri 
opredeljevanju u~en~evih te`av in rešitev zanje. Tudi za starše razrednik predsta-vlja »most« do drugih u~iteljev in strokovnjakov v šolskem prostoru, zato je pravi-loma razrednik tisti, ki starše vpelje v odnos z drugimi u~itelji, kadar gre za delov-no sre~anje zaradi zapletenih u~en~evih te`av. Tudi ~e se starši u~enca z u~nimi te`avami `elijo pogovarjati oziroma reševati te`ave svojega otroka z u~en~evimi sošolci, se morajo obrniti najprej na razrednika. Razrednik jim mora tovrstna pravila sodelovanja med šolo in starši predstaviti na prvem roditeljskem sestanku.
Z vidika prepre~evanja in premagovanja u~nih te`av (ob~utljivega prepoznavanja in 
razumevanja te`av, iskanja u~inkovitih virov pomo~i, prepre~evanja stigmatizirajo~e prakse itn.) je nadvse pomembno  razrednikovo delo z oddel~no skupnostjo : 
»U~enci pri urah oddel~ne skupnosti skupaj z razrednikom obravnavajo posamezna vprašanja iz `ivljenja in dela svoje skupnosti in šole ter oblikujejo predloge in pobu-de za boljše delo in razreševanje problemov, in sicer: obravnavajo u~ni uspeh v od- 82delku in organizirajo medsebojno pomo~ pri u~enju; organizirajo pomo~ sošolcem v 
razli~nih te`avah; obravnavajo kršitve šolskih pravil in predlagajo na~ine ukrepanja ter preventivnega delovanja; dajejo pobude in predloge v zvezi s poukom, progra-
mom dnevov dejavnosti, ekskurzij, šolskih prireditev in interesnih dejavnosti; pre-
dlagajo razredniku ugotavljanje ustreznosti posamezne ocene; sodelujejo pri oce-njevanju; oblikujejo predloge za pohvale, priznanja in nagrade u~encem v oddel~ni skupnosti; organizirajo razli~ne oblike de`urstva v skladu s prejetim hišnim redom in dogovorjenim letnim na~rtom de`urstev; organizirajo razli~ne akcije in priredi-
tve; opravljajo še druge naloge za katere se dogovorijo« (
Pravilnik o pravicah in 
dol`nostih u~encev v osnovni šoli3, 1996, 4. ~len). Za u~enca z u~nimi te`avami 
je nadvse pomembno, da se v oddel~ni skupnosti po~uti sprejetega in dejavno 
udele`enega. Pomembno je, da pri sošolcih in odraslih do`ivlja razumevanje in 
podporo.  V praksi se pogosto dogaja, da u~enca, ki ima u~ne te`ave, ignorirajo ali 
celo odklanjajo, u~enec se po~uti prezrtega, utišanega, zavrnjenega, neza`elenega. 
Tako se ne po~uti samo pri sošolcih, temve~ lahko tudi pri odraslih na šoli.
Razlogi za stigmatizirajo~o in marginalizirajo~o prakso v šoli so zelo kompleksni. 
Prepre~evanje take prakse naj bo vgrajeno v najbolj vsakdanjo dnevno rutino `ivlje-
nja v šoli na vseh ravneh. Razrednik mora pri urah oddel~ne skupnosti vedno znova z u~enci vzpostaviti ob~utljiv in odprt pogovor, v katerem ga iskreno zanima otro-kova »šolska izkušnja«. Ko je razrednik dejaven poslušalec u~encev, in ko u~enci tako postanejo njegovi dejavni sogovorniki, skupaj v dialogu raziskujejo, odkrivajo, problematizirajo vsakdanjo »šolsko izkušnjo« ter razvijajo ob~utljivost za kulturo oziroma nekulturo v vsakdanjem `ivljenju šole.
Zakon o osnovni šoli  (1996) dolo~a vsebino ur oddel~ne skupnosti takole: »Pri urah 
oddel~ne skupnosti u~enci skupaj z razrednikom obravnavajo vprašanja, povezana 
z delom in `ivljenjem u~encev« (19. ~len). Izhodiš~e, tema razrednikovega pogovo-
ra z u~enci pri urah oddel~ne skupnosti kakor tudi v okviru individualnih govorilnih 
ur za u~ence je zato praviloma vprašanje, problem, kot ga iz svojega vsakdanjega `ivljenja v šoli odprejo in zastavijo u~enci sami na svoj na~in. Dol`nost razredni-
ka je, da ustvari mo`nosti za to, da u~enci spregovorijo na svoj na~in, ter da zmore in zna ustvariti mo`nosti tudi za nadaljevanje pogovora še z drugimi udele`enimi 
(npr. drugimi u~itelji). Pri tako zastavljenem delu se oddel~na skupnost bolj odpre v šolski prostor, s skupnimi te`avami in rešitvami se oddel~ne skupnosti tako mnogo bolj stvarno povezujejo v širšo šolsko skupnost in pove~ajo se mo`nosti za nove dobre vire pomo~i ter nove dobre izkušnje (npr. u~encem z u~nimi te`avami bodo v tem primeru pomagali tudi u~enci iz višjih razredov, ne le sošolci, kar se v obstoje~i praksi za zdaj redko dogaja).
Sestavni del programa oddel~ne skupnosti je tudi podro~je poklicne orientacije  
(
Programske smernice za delo oddel~nega u~iteljskega zbora in oddel~ne skupnosti 
3 Pravilnik o pravicah in dol`nostih u~encev v osnovni šoli  se uporablja do uveljavitve vzgojnega na~rta in 
pravil šolskega reda, vendar najdlje do 31. 8. 2009. Vsebina Pravilnika  bo tako v prihodnje vsebovana v 
vzgojni zasnovi in pravilih šolskega reda , ki so v pripravi. 83v osnovnih in srednjih šolah ter v dijaških domovih  (2005, str. 9–10). Z vidika u~encev 
z u~nimi te`avami (temeljnega na~ela dolgoro~ne usmerjenosti in u~inkovitosti) je 
uresni~evanje ciljev s tega podro~ja še posebej pomembno (npr. u~enje spozna-
vanja samega sebe; razvoj veš~in odlo~anja in izbiranja; seznanjenje z razli~nimi 
poklici in šolami; obiski podjetij itn.). Razrednik v vlogi nosilca izvirnega delovne-ga projekta pomo~i ima to posebno nalogo, da u~enca z u~nimi te`avami spremlja in spodbuja še posebej tudi z vidika odkrivanja in raziskovanja njegove poklicne usmeritve (u~en~evih posebnih interesov, nadarjenosti in znanj, izobra`evalnih in 
poklicnih `elja). 
3.3 Šolska svetovalna slu`ba
Šolska svetovalna slu`ba se »na podlagi svojega posebnega strokovnega zna-
nja preko svetovalnega odnosa in na strokovno avtonomni na~in vklju~uje v kompleksno reševanje pedagoških, psiholoških in socialnih vprašanj vzgojno-
izobra`evalnega dela v šoli s tem, da pomaga in sodeluje z vsemi udele`enci v šoli 
in po potrebi tudi z ustreznimi zunanjimi ustanovami« (
Programske smernice za 
delo šolske svetovalne slu`be v osnovni šoli , 1999, 2008 str.5). Pomaga u~encem, 
njihovem staršem in u~iteljem. Sodeluje z u~enci in njihovimi starši, z u~itelji, dru-
gimi strokovnimi delavci, prostovoljci, vodstvom šole in strokovnjaki iz zunanjih 
ustanov (svetovalnih centrov, centrov za socialno delo, zdravstvenih slu`b, fakul-
tet, inštitutov idr.). 
V izvirnem delovnem projektu pomo~i u~encu z u~nimi te`avami šolska svetovalna 
slu`ba oziroma šolski svetovalni delavec:
•  za vzpostavljanje odnosa soustvarjanja z vsemi udele`enimi v projektu pomo~i 
prevzema najve~ odgovornosti;
•  pomaga u~itelju pri pripravi individualnega delovnega na~rta pomo~i in pri eval-
vaciji pomo~i, ko ga ta zaprosi za pomo~;
•  v okviru pomo~i druge stopnje u~itelju pomaga pri poglobljenem in ob~utljivejšem 
raziskovanju ter opredelitvi u~en~evih te`av, mo~nih podro~ij in nadarjenosti, pri 
presoji, izbiri in dolo~anju prilagojenih metod in oblik dela pri pouku, dopolnil-
nem pouku in v okviru podaljšanega bivanja ipd.;
•  pomaga razredniku (nosilcu izvirnega projekta pomo~i u~encu z u~nimi te`avami) 
kot koordinator , ki pove`e vse potrebne strokovne mo~i oziroma vire pomo~i: 
»Šolska svetovalna slu`ba je tisto posebno mesto pomo~i in sodelovanja v šoli, kjer se vsakokrat znova mobilizirajo strokovne in ~loveške mo~i za pomo~ in pod-
poro pri vzgojno-izobra`evalnem delu z u~enci ter za neposredno pomo~ in pod-poro u~encem s ciljem, da se vsakokrat znova zagotovi optimalne pogoje za nji-hovo napredovanje v razvoju in u~enju« (isto, str. 16);
•  pomaga razredniku ali v celoti prevzame pisanje kronike ali dnevnika  izvirnega 
delovnega projekta pomo~i; 84•  v okviru pomo~i druge stopnje se izvirni delovni projekt pomo~i evidentira in 
vklju~i v u~en~evo osebno mapo (uradno šolsko dokumentacijo), za kar poskrbi 
šolski svetovalni delavec; od staršev mora v ta namen pridobiti pisno soglas-
je;
•  ~e u~iteljeva in ob~asna pomo~ svetovalnega delavca nista dosegli zadovoljivega 
uspeha, svetovalni delavec pripravi sklepno evalvacijsko oceno druge stopnje , 
v kateri u~itelj in svetovalni delavec utemeljita potrebo po dodatni individualni in skupinski pomo~i (pomo~i tretje stopnje);
•  pripravi sklepno evalvacijsko oceno tretje stopnje;
•  organizira pomo~ ~etrte stopnje  (dodatno strokovno mnenje in\ali dodatno stro-
kovno pomo~ ustrezne zunanje strokovne ustanove);
•  ob koncu izvirnega delovnega projekta pomo~i pripravi sklepno evalvacijsko 
poro~ilo ;
•  v skladu s svojo strokovno usposobljenostjo u~encem, staršem in u~iteljem 
z nasveti in svetovanjem izvaja tudi neposredno pomo~ ; šolska svetovalna 
slu`ba si mora še bolj kot doslej prizadevati za to, da bi u~encem in njihovim staršem pa tudi u~iteljem bila bolj dostopna in da obiski svetovalne slu`be za 
nobenega izmed njih (niti za u~ence in njihove starše niti za u~itelje) ne bi bili stigmatizirajo~i;
•  pripravi Poro~ilo o otroku,  ki ga mora šola posredovati pristojni obmo~ni eno-
ti Zavoda za šolstvo, ob zahtevi staršev in predlogu šole za za~etek postopka 
usmerjanja u~enca z u~nimi te`avami v izobra`evalni program s prilagojenim iz-
vajanjem in z dodatno strokovno pomo~jo.
Drugo delo:
•  pomaga razredniku pri pripravi in izvajanju programa oddel~ne skupnosti ter 
oddel~nega u~iteljskega zbora;
•  pomaga razredniku pri vodenju oddel~nega u~iteljskega zbora in pri pripravi 
oddel~nega programa za delo z u~enci z u~nimi te`avami;
•  v strokovnih organih in v sodelovanju z vodstvom šole sodeluje pri oblikovanju 
politike šole na podro~ju dela z u~enci z u~nimi te`avami;
•  šolska svetovalna slu`ba je kot nosilka nalog s podro~ja poklicne orientacije naj-
bolj odgovorna za povezovanje tega pomembnega podro~ja s podro~jem u~nih 
te`av;
•  pri u~iteljih idr. strokovnih delavcih ugotavlja potrebe po dodatnem strokovnem 
usposabljanju in izobra`evanju na podro~ju u~nih te`av;
•  vodstvu šole pomaga pri organiziranju ustreznih oblik izobra`evanja v okviru 
šole za delo z u~enci z u~nimi te`avami; v skladu s svojo strokovno usposoblje-nostjo se v organizirane programe kot izvajalec vklju~i tudi sam ali pa program 
izobra`evanja (za u~itelje, starše, u~ence) izvaja samostojno;
•  v sodelovanju z vodstvom šole na~rtuje in organizira supervizijo za u~itelje in sve-
tovalne delavce;
•  v strokovnem aktivu šolskih svetovalnih delavcev si prizadeva za strokovno iz-
menjavo, strokovno usklajevanje in strokovni razvoj na podro~ju dela z u~enci z 
u~nimi te`avami. 854  Mobilni specialni pedagog in drugi v mre`i 
pomo~i
Bolj ko je mre`a mogo~ih virov pomo~i široka in odprta, bolj je lahko pro`na. Široka, 
odprta in pro`na mre`a je u~encem tudi dostopnejša, stopnjuje strokovnost dela v izvirnem delovnem projektu pomo~i, kar vse pove~uje verjetnost u~en~evega opti-
malnega napredovanja pri u~enju oziroma pri premagovanju u~nih te`av.
4.1 Mobilni specialni pedagog
Med zunanjimi strokovnimi sodelavci v mre`i pomo~i je najpogostejši in najpo-
membnejši mobilni specialni pedagog.  Specialni pedagogi so posebej dobro uspo-
sobljeni za pomo~ u~encem s specifi~nimi u~nimi te`avami. Kot svetovalni delavci 
se v projekt pomo~i u~encu z u~nimi te`avami lahko vklju~ujejo `e prej, kot mobilni 
specialni pedagogi pa se kot izvajalci dodatnih ur individualne in skupinske pomo~i (0,5 ur tedensko na oddelek, vklju~no z dele`em za nadarjene) v kontinuum pomo~i vklju~ujejo na tretji stopnji. Poleg specialnega pedagoga (iz šolske svetovalne  ali mobilne specialno pedagoške slu`be) lahko pomo~ u~encem z u~nimi te`avami v 
okviru (dodatnih) ur individualne in skupinske pomo~i izvajajo še pedagog, psi-holog, socialni pedagog in u~itelj, ki izpolnjuje pogoje za pou~evanje v devetletni osnovni šoli (
Pravilnik o spremembah in dopolnitvah odredbe o smeri izobrazbe 
strokovnih delavcev v 9-letni osnovni šoli , 2003, 1.5\5.~len). Pomo~ tretje stopnje 
je praviloma namenjena u~encem z zmernimi u~nimi te`avami. 
4.2 Sošolci in drugi u~enci
Pomemben del mre`e pomo~i je tudi medsebojna pomo~ u~encev . Pri izvajanju 
medsebojne pomo~i v razredu potrebujejo u~enci podporo in pomo~ tako u~itelja 
kot razrednika.  Odrasli skupaj z obema u~encema pomo~ na~rtuje, svetuje tudi pri 
samem izvajanju, se zanima, kako pomo~ poteka, preverja, kako sta z njo zadovolj-
na oba u~enca oziroma vsi u~enci, ~e pomo~ poteka v manjši skupini. Ob vidnih uspehih obema ~estita in ju pohvali oziroma z njima uspeh tudi proslavi. Pri spod-bujanju in organiziranju medsebojne pomo~i u~encev v razredu je treba upoštevati splošno ugotovitev tujih in doma~ih raziskav (med drugim jo znova potrjuje tudi 
zadnja ve~ja raziskava s podro~ja u~nih te`av pri nas), ki opozarja na pomembno razliko med de~ki in deklicami glede sprejemanja pomo~i sošolcev in prijateljev: v primerjavi z deklicami se de~ki manj in neradi po pomo~ zatekajo k sošolcem in prijateljem. Medsebojna pomo~ u~encev vrstnikov in u~encev prijateljev je primer-nejša oblika pomo~i med deklicami kot pa med de~ki.  86Med pomembne mogo~e vire pomo~i med u~enci na šoli spadajo tudi u~enci iz viš-
jih razredov , ta oblika medsebojne pomo~i u~encev je primernejša tudi za de~ke. 
Poleg spodbujanja in organiziranja pomo~i u~encev med vrstniki in prijatelji naj 
u~itelj in razrednik (po potrebi v sodelovanju s šolsko svetovalno slu`bo) skupaj z 
u~enci v oddel~ni skupnosti poiš~eta in organizirata pomo~ u~encev iz višjih razre-dov. In tudi v tem primeru u~enci v projektu medsebojne pomo~i potrebujejo sode-
lovanje odraslega.
4.3 Drugi strokovnjaki, prostovoljci, zainteresirani
Med mogo~e vire pomo~i v izvirnih delovnih projektih pomo~i u~encem z u~nimi 
te`avami, ki bi jih bilo v prihodnje prav tako treba še okrepiti oziroma z nekaterimi delovno sodelovanje sploh vzpostaviti in organizirati, sodijo:
•  strokovnjaki iz svetovalnih centrov, posvetovalnic, centrov za socialno delo in zdravstvenih domov oziroma slu`b, 
•  študentje prostovoljci,
•  posamezniki, zaposleni preko javnih del,
•  zainteresirani upokojeni u~itelji in drugi šolski strokovni delavci prostovoljci,
•  zainteresirani starši prostovoljci in drugi.
Tako kot za u~itelja, razrednika, šolskega svetovalnega delavca je tudi za druge 
odrasle izvajalce pomo~i strokovno nujno, da se ravnajo v skladu s temeljnimi izhodiš~i za delo z u~enci z u~nimi te`avami, predstavljenimi v tem konceptu (III. poglavje, Strategije in ukrepi pomo~i, str. 20–30). Razen za strokovnjake iz sveto-valnih centrov, centrov za socialno delo in zdravstvenih slu`b je za posameznike, zaposlene preko javnih del, in za prostovoljce, ki se vklju~ujejo v izvirne delovne 
projekte pomo~i u~encem z u~nimi te`avami, obvezno strokovno vodenje oziroma strokovna podpora (supervizija). Supervizija  je praviloma organizirana zunaj šole 
(npr. na drugi šoli, pri svetovalnem centru, centru za socialno delo, na fakulteti, Zavodu za šolstvo idr.), lahko pa jo organizira in izvaja tudi šola sama (izvajalec supervizije je na primer svetovalni delavec ali pa zunanji strokovni sodelavec šole). Po potrebi se za te druge izvajalce pomo~i u~encem z u~nimi te`avami organizirata tudi dodatno strokovno usposabljanje in izobra`evanje. 87VI. U^NE TE⁄AVE V PROGRAMU 
ODDEL^NE SKUPNOSTI IN 
   ODDEL^NEGA U^ITELJSKEGA 
   ZBORA
Oddel~ni u~iteljski zbor je po Zakonu o organizaciji in financiranju vzgoje in izo-
bra`evanja  dol`an oblikovati »program za delo z u~enci, ki te`je napredujejo« (1996, 
62. ~len). Za pripravo programa je odgovoren razrednik, ki »vodi delo oddel~nega 
u~iteljskega zbora« (isto, 63. ~len). Razrednik skupaj z u~enci in njihovimi u~itelji ter 
v sodelovanju s starši u~encev vodi pripravo in izvajanje programa oddel~ne sku-
pnosti in oddel~nega u~iteljskega zbora ( Programske smernice za delo oddel~nega 
u~iteljskega zbora in oddel~ne skupnosti v osnovnih in srednjih šolah ter v dijaških 
domovih , 2005, str.6–7).
Z vidika podro~ja u~nih te`av je razrednikovo delo z oddel~no skupnostjo in oddel~nim u~iteljskim zborom posebej pomembna naloga. Za vsakega u~enca v od-delku je namre~ pomembno, da se v oddel~ni skupnosti po~uti sprejetega in varne-ga. Tudi za u~enca z u~nimi te`avami. Zanj je toliko pomembnejše, da pri sošolcih in u~iteljih do`ivlja razumevanje, podporo in pomo~. Tako v odnosu s sošolci kot 
z u~itelji je najpomembnejše to, da je u~enec z u~nimi te`avami v polo`aju de-
javnega soudele`enca in hkrati v polo`aju stalnega napredovanja pri u~enju.  V 
programu oddel~ne skupnosti in oddel~nega u~iteljskega zbora se z vidika pomo~i u~encem z u~nimi te`avami sledi tema dvema osnovnima ciljema tako, da se ju ope-racionalizira v obliki konkretnih nalog in odgovornosti.
Oddel~no skupnost poleg u~encev in razrednika predstavljajo še vsi u~itelji, ki 
pou~ujejo v oddelku. Razrednikovo sodelovanje z u~itelji in oddel~nim u~iteljskim zborom oziroma medsebojno sodelovanje u~iteljev je za u~ence z u~nimi te`avami, 
za uspešen izid izvirnih delovnih projektov pomo~i in za prepre~evanje u~nih te`av zelo pomembno. Prav zato ima razrednikovo sodelovanje z u~itelji in spodbuja-nje sodelovanja med u~itelji v programu dela oddel~ne skupnosti in oddel~nega u~iteljskega zbora pomembno mesto. Pri sodelovanju z u~itelji oziroma u~iteljev  88oddelka  je v programu oddel~ne skupnosti in oddel~nega u~iteljskega zbora treba 
predvideti:
•  neposredno sodelovanje u~iteljev v izvirnih delovnih projektih pomo~i;
•  sistemati~no seznanjenje (strokovno izmenjavo) u~iteljev oddelka s potekajo~imi 
izvirnimi delovnimi projekti pomo~i (s te`avami, cilji in z oblikami pomo~i, uspe-
šnostjo, s priporo~ili za delo pri pouku in dopolnilnem pouku ipd.) u~encem z 
u~nimi te`avami v oddelku;
•  seznanjenje (strokovno izmenjavo) z ugotovitvami raziskav in razvojnih analiz na 
podro~ju u~nih te`av pri nas in po svetu;
•  organizacijo supervizije za del ali celotni oddel~ni u~iteljski zbor vsaj enkrat na 
leto;
•  sistemati~no razvijanje ob~utljivosti pri u~iteljih za prepoznavanje posameznih 
vrst u~nih te`av ipd.;
•  sistemati~no seznanjenje (strokovno izmenjavo) glede uspešnih oblik dela z 
u~enci z u~nimi te`avami;
•  evidentiranje primerov dobre prakse na podro~ju prepre~evanja in reševanja 
u~nih te`av pri u~encih oddelka.
V programu oddel~ne skupnosti in oddel~nega u~iteljskega zbora se predvidijo 
oblike sodelovanja razrednika in u~iteljev s šolsko svetovalno slu`bo :
•  pri izvirnih delovnih projektih pomo~i posameznim u~encem z u~nimi te`avami 
(usklajevanje, vodenje kronik ali dnevnikov ipd.);
•  pri sodelovanju s starši v oddelku (objava odprtih govorilnih ur za starše);
•  pri sodelovanju s starši u~encev z u~nimi te`avami v oddelku;
•  pri organiziranju medsebojne pomo~i (izmenjave) med starši u~encev s podobni-
mi u~nimi te`avami;
•  pri strokovnem vodenju in podpori v okviru medsebojne pomo~i u~encev (vrstni-
kov in u~encev iz višjih razredov);
•  pri spremljanju in evalviranju dela na podro~ju prepre~evanja in reševanja u~nih 
te`av pri u~encih v oddelku.
V program oddel~ne skupnosti in oddel~nega u~iteljskega zbora sodi na~rtovanje 
ur individualne in skupinske pomo~i u~encem z u~nimi te`avami  (usklajevanje s 
potrebami po pomo~i posebej nadarjenim u~encem v oddelku). V ta namen se pred-vidijo tudi izvajalci ur individualne in skupinske oblike pomo~i (mobilni specialni pedagog in drugi).
V programu oddel~ne skupnosti in oddel~nega u~iteljskega zbora se posebej 
na~rtujejo (organizacijsko in vsebinsko) tudi redne (roditeljski sestanki, govorilne 
ure) in posebne oblike sodelovanja s starši (klubi staršev u~encev s podobnimi u~nimi te`avami, šole za starše ipd. ). Za govorilne ure in roditeljske sestanke ali 
sestanke v manjši skupini staršev je treba na~rtovati realen ~as – poleg mo`nosti za kratke informativne izmenjave med u~itelji in starši tudi mo`nost za poglobljen pogovor, dialog s soustvarjanjem. 89Posebno mesto v programu oddel~ne skupnosti in oddel~nega u~iteljskega zbora 
zavzema medsebojna pomo~ u~encev :
•  organizacija pomo~i med sošolci;
•  organizacija pomo~i u~encev iz višjih razredov u~encem v oddelku;
•  spremljanje in strokovna podpora u~encem pri izvajanju pomo~i.
Poleg skupinskih pogovorov v okviru ur oddel~ne skupnosti je v programu oddel~ne 
skupnosti in oddel~nega u~iteljskega zbora treba opredeliti tudi ~as za  individual-
ne govorilne ure za u~enca :
•  individualne govorilne ure z razrednikom;
•  individualne govorilne ure z u~iteljem (za vsakega u~itelja, ki pou~uje v oddel-
ku).
Program dela oddel~ne skupnosti in oddel~nega u~iteljskega zbora na podro~ju u~nih te`av se na~rtuje letno in po ocenjevalnih obdobjih .
Ob koncu šolskega leta se ocenijo rezultati in sklenejo nekateri potrebni dogovori za naslednje šolsko leto:
•  razrednik v pogovoru z u~enci na eni izmed zadnjih ur oddel~ne skupnosti;
•  u~itelji na oddel~nem u~iteljskem zboru konec zadnjega ocenjevalnega obdo-
bja;
•  razrednik v pogovoru s starši na zadnjem roditeljskem sestanku oziroma govoril-
nih urah.
O rezultatih in dogovorih za naslednje šolsko leto razrednik obvesti vodstvo šole,  
nosilca programa šole na podro~ju u~nih te`av. 90VII. PROGRAM ŠOLE NA 
PODRO^JU U^NIH TE⁄AV
Za prepre~evanje, zmanjševanje in odpravljanje šolske neuspešnosti oziroma te`av 
pri u~enju posamezna šola poleg individualnih projektov pomo~i in oddel~nih pro-gramov potrebuje tudi program šole,  v katerem so jasno razvidne kratkoro~nejše 
in dolgoro~nejše usmeritve (strokovna politika) šole. Tako šola sistemati~no 
pove`e in z vidika odgovornosti še okrepi vse najpomembnejše nosilce in izvajalce prepre~evanja ter reševanja u~nih te`av u~encev.
Osnovni namen programa šole na podro~ju u~nih te`av so spodbujanje, zagota-
vljanje in preverjanje strokovnosti in profesionalnosti vzgojno-izobra`evalnega 
dela na vseh ravneh šole . Program šole na podro~ju u~nih te`av vsebuje:
•  jasno opredeljeno temeljno odgovornost vodstva  za na~rtovanje, organizacijo in 
evalvacijo dela šole na podro~ju prepre~evanja in reševanja te`av pri u~enju ter 
šolske neuspešnosti u~encev, oddelkov, šole;
•  jasno opredeljeno posebno skrb in odgovornost vodstva za uveljavljanje dela z 
u~enci iz perspektive mo~i in v skladu z etiko udele`enosti oziroma soustvarja-nja z u~encem  na vseh ravneh vsakdanjega `ivljenja in dela v šoli;
•  jasno opredeljeno posebno skrb in odgovornost vodstva za ugotavljanje nestro-
kovnega ravnanja in nestrokovnih odlo~itev pri delu z u~enci z u~nimi te`avami 
(npr. u~enec napreduje v naslednji razred, ne da bi zares napredoval tudi v zna-
nju, ali pa je ocenjen z oceno, ki ne izra`a njegovega resni~nega znanja ipd.);
•  jasno opredeljene odgovornosti in jasno opredeljeno vsebino dela posameznih 
skupin strokovnih delavcev (u~iteljev, razrednikov, svetovalnih delavcev idr.), 
strokovnih organov (oddel~nega u~iteljskega zbora, strokovnega aktiva idr.) in 
pedagoških oblik dela (strokovnega kolegija, redovalne konference, pedagoške 
konference itn.);
•  jasno opredeljeno mre`o (razpolo`ljive vire) pomo~i (u~itelj, razrednik, vrstniki, 
starejši u~enci, nekdanji u~enci šole, šolska svetovalna slu`ba, mobilni specialni 
pedagog, prostovoljci, na primer študenti, nekdanji u~enci šole, starši, nekdanji 
upokojeni u~itelji šole, razne strokovne ustanove, druge ustanove, npr. Zavod 
RS za zaposlovanje, ki organizira u~no pomo~ preko javnih del, Zveza prijateljev mladine, pri kateri je organizirana mre`a prostovoljcev za u~no pomo~ ipd.) ter skrb za njihovo  vzdr`evanje, obnavljanje in strokovno vodenje  (supervizijo); 91•  zagotovitev prostorskih mo`nosti  (za individualno delo, delo v ve~jih in manjših 
skupinah);
•  zagotovitev primerne organizacije ~asa  za neposredno delo z u~encem oziroma 
u~enci, primerne tudi z vidika u~enca in njegove obremenjenosti;
•  zagotovitev primerne organizacije ~asa za sodelovanje, timsko in projektno 
delo;
•  predvidene sistemati~ne oblike odkrivanja in prepoznavanja u~encev z u~nimi 
te`avami;
•  jasno opredeljene evalvacijske postopke  uspešnosti dela na podro~ju u~nih 
te`av za vsako stopnjo v kontinuumu pomo~i, za vsako skupino izvajalcev pomo~i 
(ovrednotenje dela posameznikov izvajalcev pomo~i in sodelujo~ih zunanjih usta-
nov) za razli~ne ravni (u~ni predmet, oddelek, razred, triletje, šola) in za razli~ne 
skupine u~nih te`av (bralno-napisovalne specifi~ne u~ne te`ave, specifi~ne u~ne te`ave pri matematiki, dispraksija, te`ave zaradi drugojezi~nosti, pomanjkljive motivacije itn.); 
•  jasno opredeljene pristojnosti in odgovornosti v kontinuumu pomo~i , v okviru 
katerega šola dokumentirano doka`e, da je izvajala vse z zakonom opredeljene 
mo`nosti pomo~i, do katerih je upravi~en u~enec, vendar te oblike za u~en~evo 
napredovanje pri u~enju ne zadoš~ajo, zato u~enca z u~nimi te`avami utemeljeno 
predlaga v postopek usmerjanja;
•  na~rtno in sistemati~no stalno strokovno izpopolnjevanje in izobra`evanje  s 
tega posebnega podro~ja za vse skupine strokovnih delavcev;
•  na~rtno in sistemati~no zbiranje primerov dobre prakse  pri odkrivanju, prepre-
~evanju in reševanju u~nih te`av ter spodbujanje strokovne izmenjave na vseh 
ravneh šole in med šolami ;
•  poklicno orientacijo  kot pomembno sopodro~je dela;
•  sodelovanje šole z o`jo in širšo lokalno skupnostjo  za vzpostavljanje široke in 
~im bolj prilagodljive mre`e pomo~i;
•  sodelovanje šole z drugimi šolami (strokovna izmenjava primerov dobre prakse, 
supervizija, razvojno delo ipd.);
•  za podro~je u~nih te`av je še posebej pomembno sodelovanje (strokovna izme-
njava) šole  s strokovnjaki iz šol s prilagojenim programom  oziroma zavodov za 
usposabljanje otrok in mladostnikov za posebne potrebe;
•  za u~inkovito politiko šole na podro~ju u~nih te`av je pomembno, da se ne ome-
juje le na odpravljanje u~ne neuspešnosti in posameznih te`av pri u~enju, tem-
ve~ je usmerjena širše na izboljšanje splošnega `ivljenjskega polo`aja u~encev; 
program šole mora zato vsebovati tudi širjenje novih znanj in dobre prakse na 
podro~ju boja proti socialni izklju~enosti . 92Uporabljeni viri in priporo~ena literatura
O⁄JI IN ŠIRŠI IZBOR
Adams, R., Social Work and Empowerment , Palgrave Macmillian, New York 2003.
Adelman, H. S., Taylor, L., Learning problems and learning disabilities. Moving for-
ward , B/C, 1993.
Apple, M. W., Šola, učitelj, oblast , Znanstveno in publicistično središče, Ljubljana 
1999.
Bahovec D., E. (ur.), Vzgoja med gospostvom in analizo , Knjižna zbirka Krt, Ljubljana 
1992.
Bahovec D., E., Bregar G., K., Šola in vrtec skozi ogledalo,  DZS, Ljubljana 2004.
Baskar, B. (ur.), Šolarjevo ogledalo , DZS, Ljubljana 1990.
Beavois, J.-L., Razprava o liberalni sužnosti. Analiza podrejanja , Knjižna zbirka Krt, 
Ljubljana 2000.
Bela knjiga o vzgoji in izobraževanju v RS , Ministrstvo RS za šolstvo in šport, Ljubljana 
1995.
Bergant, K., Musek L., K.,  Šolska neuspešnost med otroki in mladostniki: vzroki, posle-
dice, preprečevanje , zbornik strokovnega posveta, Inštitut za psihologijo osebnosti, 
Ljubljana 2002.
Bettelheim, B., Ljubav nije dovoljna , Naprijed, Zagreb 1983.
Beyer, L. E., Apple, M. W. (ur.), The Curriculum. Problems, Politics and Possibilities , 
State University of New York Press, New York 1998.
Bregar Golobič, K., »Prikriti kurikulum ali drugo  kurikula«, v: Bahovec D., E, Bregar G., 
K., Šola in vrtec skozi ogledalo,  DZS, Ljubljana 2004.
Budnar, M., Dolničar, M., Kos, A., Skalar, M., Šali, B., Otroci s specifičnimi učnimi teža-
vami v sodobni družbi , Dopisna delavska univerza Univerzum, Ljubljana 1979.
Callaghan, P., Accessing third level education in Ireland. A handbook for students with 
disabilities and larning difficulties , EHEAD Education Press, Dublin 1999.
Čačinovič Vogrinčič, G., Psihologija družine,  Znanstveno in publicistično sre dišče, 
Ljubljana 1998.
Čačinovič Vogrinčič, G., »Vzpostavitev in ohranjanje svetovalnega odnosa: postmoder-
no v terapiji in svetovanju«, v: Psihološka obzorja , IX, 2, 2000.
Čačinovič Vogrinčič, G., »Jezik socialnega dela«, v: Socialno delo , XXXXII, 4/5, 2003. 93Čačinovič Vogrinčič, G., Kobal, L., Mešl, N., Možina, M., Vzpostavljanje delovnega od-
nosa in osebnega stika , Fakulteta za socialno delo, Ljubljana 2005.
Čačinovič Vogrinčič, G., Socialno delo z družino, Fakulteta za socialno delo, Ljubljana 
2006.
Čačinovič Vogrinčič, G. in dr., Programske smernice, Svetovalna služba v osnovni šoli, 
Zavod RS za šolstvo, Ljubljana 2008.
Darder, A., Baltodano, M., Torres, D. R., The Critical Pedagogy Reader , Routledge 
Farmer, New York, London 2003.
Das, J. P., Naglieri, J. A., & Kirby, J. R., Assessment of cognitive processes,  Needham 
Heights, MA: Allyn & Bacon 1994. 
Dehn, M. J., Essentials  of  processing  assessment,  New Jersey: John Wiley & Sons, 
Inc. 2006.
Destovnik, K., Kralj, S. (ur.), Strokovna in strateško-operativna vprašanja pri uresniče-
vanju nove šolske zakonodaje za področje otrok s posebnimi potrebami , zbornik 
strokovnega posveta, Društvo defektologov Slovenije, Ljubljana 2000.
Drugačnost otrok v naši šoli , zbornik strokovnega posveta, Svetovalni center za otroke, 
mladostnike in starše, Ljubljana 1987.
Fawcett, J. A. (ur.), Dyslexia: Theory and Good Practice , Whurr Publishers, London 2002.
Fletcher, J. M., Lyon, G. R., Fuchs, L. S., Barnes, M., Learning  disabilities: from identifi-
cation to intervention, NY: The Guilford Press 2007.
Friedman, S. (ur.), The Reflecting Team in Action , The Guilford Press, New York, London, 
1995.
Frostig, M., Gibalna vzgoja. Nove poti specialne pedagogike , Svetovalni center za 
otroke, mladostnike in starše, Ljubljana 1998.
Geary, D. C., Children’s mathematical development. Research and practical applica-
tion, American Psychological Association, Washington 1994.
Gerber, P. J., Reiff, H., Ginsberg, R., Exceeding Expectations: Successful Adults with 
Learning Disabilities , Pro-Ed, Austin 1997.
Goršič, N., Kavkler, M. (ur.), Nekaj v pomoč učiteljem: vodnik za poučevanje učencev z 
učnimi težavami, ki počasneje usvajajo znanje , Svetovalni center za otroke, mlado-
stnike in starše, Ljubljana 2004.
Gould, S. J., Za–mera človeka , Knjižna zbirka Krt, Ljubljana 2000.
Guidance on SEN Tresholds , National Association for Special Educational Needs, UK 
and Special Needs Research Centre, University of Newcastle, 1999.
Hohmann, M. in Weikart, P. D., Vzgoja in učenje predšolskih otrok. Primeri aktivnega 
učenja za predšolske otroke iz prakse , DZS, Ljubljana 2005.
Ilić, D., Jerotijević, M., Petrović, D., Popadić, D., Učionica dobre volje , Grupa Most, 
Beograd 1995.
Implementing Inclusive Education , Centre for Educational Research and Innovation, 
OECD 1997.
Izhodišča kurikularne prenove, Nacionalni kurikularni svet, Urad RS za šolstvo, MŠŠ, 
Ljubljana 1996.
Izhodišča kurikularne prenove svetovalne službe v osnovni šoli , Kurikularna komisija 
za svetovalno delo, Urad RS za šolstvo, Ministrstvo RS za šolstvo in šport, Ljubljana 
1999. 94Jackson, P. W., Life in Classrooms , Teachers College Press, New York and London 1990.
Jones, K., Charlton, T (ur.), Overcoming Learning and Behaviour Difficulties. Partnership 
with Pupils , Routledge, London and New York 1996.
Kagan, S., Cooperative learning , CA: Kagan, San Clemente 1994.
Kavale, K. A., Forness, S. R., »What Definitions of Learning Disability Say and Do not 
Say. A Critical Analysis«, v: Journal of Learning Disabilities , XXXIII, 3, 2000.
Kavčič, R. A., Učenje z gibanjem pri matematiki. Priročnik gibalnih aktivnosti za učenje 
in poučevanje matematike v 2. razredu devetletke , BRAVO, Ljubljana 2005.
Kavkler, M. in sod., Brati, pisati, računati , Pomurska založba, Murska Sobota 1991.
Kavkler, M., »Pomoč otroku pri učenju matematičnih strategij«, v: Pedagoška obzorja , 
IX, 2, 1994.
Kavkler, M., Latentna struktura specifičnih učnih težav pri matematiki , doktorska di-
sertacija, Pedagoška fakulteta, Ljubljana 1997.
Kavkler, M. (ur.), Razvijanje potencialov otrok in mladostnikov s specifičnimi učnimi 
težavami , zbornik strokovnega posveta, Different, Trzin 2002.
Kavkler, M., Končnik Goršnik, N. (ur.), Specifične učne težave otrok in mladostnikov: 
prepoznavanje, razumevanje, pomoč , Svetovalni center za otroke, mladostnike in 
starše, Ljubljana 2002.
Kavkler, M., Sardoč, M. (ur.), Izobraževanje otrok s posebnimi potrebami: od dobre te-
orije k učinkoviti praksi , zbornik strokovnega posveta, Pedagoški inštitut, Ljubljana 
2005.
Kavkler, M., »Vpliv specifičnih učnih težav na sposobnost socialne integracije«, v: 
Sodobna pedagogika , VI, 4, 2005.
Kavkler, M (ur.), Otroci in mladostniki s specifičnimi učnimi težavami – spodbujanje, pod-
piranje in učinkovita pomoč, zbornik prispevkov , Društvo Bravo, Ljubljana 2006.
Keller, G., Binder, A., Thiel, R. D., Boljša motivacija – uspešnejše učenje , Center za psi-
hodiagnostična sredstva, Ljubljana 1999.
Kirby, A., Dyspraxia: The Hidden Handicap , Souvenir Press, London 1999.
Knaflič, L., Mirčeva, J., Možina, E., Temeljno znanje in spretnosti mladih, brezposelnih 
ter staršev šolskih otrok , raziskovalno poročilo, Andragoški center, Ljubljana 2001.
Kobolt, A., Žorga, S., Supervizija: proces razvoja in učenja v poklicu , PeF, Ljubljana 1999.
Konvencija o otrokovih pravicah , v: Cerar, M. in sod. (ur.), Dokumenti človekovih pravic 
z uvodnimi pojasnili , Društvo Amnesty International Slovenije in Mirovni inštitut, 
Kraševec-Ravnik, E. (ur.). Varovanje duševnega zdravja otrok in mladostnikov . Ljubljana: 
Kolaborativni center Svetovne zdravstvene organizacije za duševno zdravje otrok 
pri Svetovalnem centru za otroke, mladostnike in starše: Inštitut za varovanje zdrav-ja Republike Slovenije 1999.
Lehtinen, E., Olkinuora, E., Salonen, P., The Research Project on Interactive Formation 
of Learning Difficulties , Institute of Education, University of Turku, 1986.
Lerner, J., Learning Disabilities , Houghton Mifflin Company, New York 2003.
Lichtenstein, S., »Transition from school to adulthood: Case studies of adults with lear-
ning disabilities who drooped out of school«, v: Exceptional Children , LIX, 4, 1993.
Magajna, L., Učne težave specifične in nespecifične narave , Svetovalni center za otro-
ke, mladostnike in starše, Ljubljana 1997. 95Magajna, L., Gradišar, A., Knaflič, L., Mesarič, V., Pečjak, S., Pust, N., Strategije pre-
prečevanja šolske neuspešnosti in spodbujan ja kvali tete uč enja: inter aktivni pristop 
(kognicija, metakognicija in motivacija) , zaključno poročilo, Svetovalni center za 
otroke, mladostnike in starše, Ljubljana 1999.
Magajna, L., »Motnje učenja pri otrocih z epilepsijo«, v: Medicinski razgledi , XXXIX, 
10, 2000.
Magajna, L., »Razumeti učne težave«, v: Didakta , XI, 63, 2002.
Magajna, L., Kavkler, M., Križaj, M., »Adults with Self-Reported Learning Disabilities in 
Slovenia: Findings from the International Adult Literacy Survey on the Incidence and 
Correlates of Learning Disabilities in Slovenia«, Dyslexia , Vol. 9., Issue 4, 2003.
Magajna, L., »Disleksija – nekateri problemi sodobnega raziskovanja in prakse«, 
Logopedija za vsa življenjska obdobja, zbornik, Zavod za gluhe in naglušne, 
Ljubljana, 2003. 
Magajna, L., »Posebne vzgojno-izobraževalne potrebe učencev s specifičnimi motnjami 
učenja in poučevanje materinščine«, v: Ivšek, M. (ur.), Adamik-Jászó, A., Poučevanje 
materinščine –načrtovanje pouka ter preverjanje in ocenjevanje znanja, 3. medna-
rodni simpozij, Zavod Republike Slovenije za šolstvo, Ljubljana 2004.
Magajna, L., Pečjak, S., Peklaj, C., Bregar Golobič, K., Čačinovič Vogrinčič, G., Kavkler, 
M., Tancig, S., Učenci z učnimi težavami v osnovni šoli – razvoj celovitega sistema 
učinkovite pomoči , raziskovalno poročilo, Razvojno-raziskovalni inštitut Svetovalnega 
centra za otroke, mladostnike in starše, Ljubljana 2005.
Magajna, L., Košak Babuder, M., Gorišek, M., »Nizka porodna teža kot rizični dejavnik 
za specifične učne težave in hiperkinetično motnjo«, v: Bregant, L. (ur.), Zbornik re-
feratov , Rokus, Ljubljana 2006.
Magajna, L., »Varovalni dejavniki in razvijanje rezilientnosti pri otrocih in mladostnikih 
s specifičnimi učnimi težavami«, v: Kavkler, M. (ur.), Otroci in mladostniki s speci-
fičnimi učnimi težavami - spodbujanje, podpiranje in učinkovita pomoč, zbornik, 
Društvo Bravo – društvo za pomoč otrokom in mladostnikom s specifičnimi učnimi 
težavami, Ljubljana 2006.
Makarovič, K., Vodopivec, M., Kos, A., Žižmond, A., Epidemiologija na področju var-
stva duševnega zdravja otrok in mladostnikov , raziskovalno poročilo, Svetovalni 
center za otroke, mladostnike in starše, Ljubljana 1994.
Malone, G., Smith, D., Learning to learn. Developing study skills with pupils who have 
special educational needs , NASEN Enterprise Ltd., England and Walles, 1996.
Mandel, H. P., Marcus, S. I., »Could do better«: Why children underachieve and what 
to do about it , John Wiley & Sons, New York 1995.
Marentič Požarnik, B., Psihologija učenja in pouka , DZS, Ljubljana 2000.
Marentič Požarnik, B., Temelj uspešnega vključevanja učencev s posebnimi potrebami 
so ustrezno usposobljeni učitelji, Sodob. pedagog. , 2003, letn. 54, posebna izd., 
str. 104–113.
Marentič Požarnik, B., Spreminjanje paradigme poučevanja in učenja ter njunega od-
nosa - eden temeljnih izzivov sodobnega izobraževanja,  Sodob. pedagog. , 2005, 
letn. 56, št. 1, str. 58–74.
Mardel-Czudnovski, C., »The Top Ten Predictors for Identifying Young Children at Risk«, 
v: Thalamus, XIX, 1, 2001. 96Mc Namee, Sh., Gergen, K. J. (ur.), Therapy as Social Construction , Sage Publication, 
London, 1994.
Mesec, B., Uvod v kvalitatitvno raziskovanje v socialnem delu , VŠSD, Ljubljana 1998.
Mesec, B., Teorije pomoči , Visoka šola za socialno delo, Ljubljana 2002.
Mikuš Kos, A., Žerdin, T., Strojin, M., Nemirni otroci , Svetovalni center za otroke, mla-
dostnike in starše, Ljubljana 1995.
Mikuš-Kos, A.,  Prostovoljci in varovanje duševnega zdravja otrok: zbornik prispev-
kov. Ljubljana: Slovenska filantropija, Združenje za promocijo prostovoljstva: 
Kolaborativni center za duševno zdravje otrok in mladostnikov pri Svetovalnem 
centru za otroke, mladostnike in starše  2002.
Možina, M., »O prisotnosti, pristnosti in trenutkih srečanja odraslih z otroki«, v: Dolinšek-
Bubnič, M. (ur.), Lahko vzgojim uspešnega otroka? , EPTA, Ljubljana 2003.
Možina, E., Emeršič, B., Knaflič, L., Radovan, M., Vehovar, V., Mednarodna raziskava 
pismenosti odraslih (International Adult Literacy Survey). Nacionalna raziskava pi-
smenosti odraslih in udeležbe odraslih v izobraževanju , poročilo, Andragoški cen-
ter Slovenije, Ljubljana 1999.
Mrgole, A., Malopridna mladež med zaščitniki in preganjalci: k nastajanju mladinske-
ga prava , Založba /*cf, Ljubljana 1999.
Nastran Ule, M., Sodobne identi tete v vrtincu diskurzov , Znanstveno in publicistično 
središče, Ljubljana 2000.
Nastran Ule, M. (ur.), Socialna ranljivost mladih , Aristej, Šentilj 2000.
Natriello, G., McDill, E.L., Pallas, A.M., Schooling disadvantaged children: Racing aga-
inst catastrophe , Teachers College Press, New York, 1990.
Navodila za izobraževalne programe s prilagojenim izvajanjem in dodatno strokovno 
pomočjo za devetletno osnovno šolo , Področne skupine pri NK za prenovo vzgojno-
izobraževalnih programov za otroke in mladostnike s posebnimi potrebami, Urad 
RS za razvoj šolstva, Ministrstvo RS za šolstvo in šport, Ljubljana 2003.
Naylor, S., Keogh, B.,  Differentiation in teaching science. Teaching science in the prima-
ry school. A practical source book of teaching strategie,. North House Publishers, 
Plymout 1997.
OECD , Overcoming Failure at School , Paris 1998.
Passolt, M., Hiperaktiven otrok: psihomotorična terapija , Zveza Sožitje, Ljubljana 
2002.
Pavlović, Z., Psihološke pravice otroka , Didakta, Radovljica 1993.
Pečjak, S., Kako do boljšega branja , Zavod RS za šolstvo, Ljubljana 1993.
Pečjak, S., Ravni razumevanja in strategije branja , Different, Trzin 1995.
Pečjak, S., Osnove psihologije branja. Spiralni model kot oblika razvijanja bralnih spo-
sobnosti učencev , Razprave Filozofske fakultete, Ljubljana 1999.
Pečjak, S., Gradišar, A., Bralne učne strategije , zavod RS za šolstvo, Ljubljana 2002.
Pečjak, S., Košir, K., Zabukovec, V., Šolsko psihološko svetovanje , Filozofska fakulteta, 
Oddelek za psihologijo, Ljubljana 2005.
Peklaj, C. in sod., Sodelovalno učenje – ali kdaj več glav več ve , DZS, Ljubljana 
2001.
Pierangelo, R., Giuliani, Learning disabilities: a practical approach to foundations, as-
sessment, diagnosis and teaching , Pearson Education, Inc., 2006. 97Podaljšano bivanje in različne oblike varstva učencev v devetletni osnovni šoli. Koncept . 
Področna kurikularna komisija za osnovno šolo, Delovna skupina za pripravo kon-
cepta podaljšanega bivanja, Urad RS za šolstvo, Ministrstvo RS za šolstvo in šport, 
Ljubljana 1999.
Pravilnik o organizaciji in načinu dela komisij za usmerjanje otrok s posebnimi potre-
bami ter o kriterijih za opredelitev vrste in stopnje primanjkljajev, ovir oziroma mo-
tenj otrok s posebnimi potrebami , Uradni list, št. 54/2003.
Pravilnik o spremembah in dopolnitvah Pravilnika o organizaciji in načinu dela komisij 
za usmerjanje otrok s posebnimi potrebami ter o kriterijih za opredelitev vrste in 
stopnje primanjkljajev, ovir oziroma motenj otrok s posebnimi potrebami, Uradni 
list RS, št. 25/2006, Uradni list RS, št. 23/2007.
Pravilnik o postopku usmerjanja otrok s posebnimi potrebami, Uradni list, št. 54/2003.
Pravilnik o spremembah in dopolnitvah odredbe o smeri izobrazbe strokovnih delav-
cev v 9-letni osnovni šoli, Uradni list, št. 73/2003.
Pravilnik o pravicah in dolžnostih učencev v osnovni šoli,  Uradni list, št. 75/2004.
Pravilnik o preverjanju in ocenjevanju znanja ter napredovanju učencev v 9-letni osnov-
ni šoli , Uradni list, št.75/2004.
Pravilnik o zbiranju in varstvu osebnih podatkov na področju osnovnošolskega izobra-
ževanja , Uradni list, št. 80/2004.
Pravilnik o dokumentaciji v 9-letni osnovni šoli , Uradni list, št. 82/2003.
Prior, M., Understanding Specific Learning Difficulties , Psychology Press, Hove 1996.
Programske smernice. Svetovalna služba v osnovni šoli, Kurikularna komisija za sve-
tovalno delo, Urad RS za šolstvo, Ministrstvo RS za šolstvo in šport, Ljubljana 
1999.
Programske smernice za delo oddelčnega učiteljskega zbora in oddelčne skupnosti 
v osnovnih in srednjih šolah ter v dijaških domovih , Strokovna delovna skupina pri 
Razširjeni programski skupini za področje svetovalnih služb v vrtcih in šolah, Zavod RS za šolstvo, Ljubljana 2005.
Raskind, M. R. et al., »Paterns of Change and Predictors of Successs in Individuals with 
Learning Disabilities: Results from a Twenty Year Longitudinal Study«, v: Learning 
Disabilities Reasearch and Practice , 14, 1999.
Reid, G., Kavkler, M., Viola, S. G., Košak Babuder, M., Magajna, L., Učenci s specifič-
nimi učnimi težavami: skriti primanjkljaji - skriti zakladi . Ljubljana: Društvo Bravo - 
društvo za pomoč otrokom in mladostnikom s specifičnimi učnimi težavami 2007. 
Reid, G., Learning Styles and Inclusion, London: Paul Chapman Publishing 2005.
Reid, G., Dyslexia. A practicioners handbook , John Willey & Sons, New York 1999.
Reid, G., Nekaj v prijateljsko pomoč. Vodnik za starše otrok z disleksijo , BRAVO, 
Reid, G. (2005). Dyslexia and Inclusion . NASEN/ David Fulton.
Resman, M. (ur.), Integracija, inkluzija v vrtcu, osnovni in srednji šoli , zbornik strokov-
nega posveta, Zveza društev pedagoških delavcev Slovenije, Ljubljana 2002.
Ripley, K., Inclusion for children with dyspraxia/DCD. A handbook for teachers. David 
Fulton Publishers, London 2001.
Saleebey, D., The Strength Perspective in Social Work Practice , Longman, London, New 
York, 1992. 98Satir, V., Družina za naš čas , Cankarjeva založba, Ljubljana 1995.
Savolainen, H., Kokkala, H., Alasuuta, H., Meeting Special and Diverse Educational 
Needs: Making. Inclusive Education a Reality , Ministry for Foreign Affairs of 
Finland, Department for International Development Cooperation & Niilo Mäki 
Institute, Helsinki 2000.
Shaw, S., »Academic Intervations for Slow Learners«, v: NASP Communiqué , Vol. 31, 
No.4, 2002.
Sieder, R., Socialna zgodovina družine , Studia Humanitatis, Ljubljana 1998.
Siegl, L. S., Learning disabilities: the roads we have traveled and the path to the future. 
Perspectives on learning disabilities – biological, cognitive, contextual, Westview 
Press, Colorado 1999.
Slavin, R. E., Karweit, N. L., Madden, N. A., Effective programs for students at risk , 
Allyn & Bacon, 1999.
Smith, T. E. C. et al, Teaching Students with Special Needs in Inclusive Settings , Allyn 
& Bacon, 2001.
Special Needs Education (SNE) in Europe , European Agency for Development in SNE, 
2003.
Stone, W. L., La Greca, A. M., »The social status of children with learning disabilities: A 
reexamination«, v: Journal of Learning Disabilities , 23, 1990.
Šolska zakonodaja I , Ministrstvo RS za šolstvo in šport, Ljubljana 1996.
Tancig, S., »Multikulturnost v svetovanju in superviziji«, v: IV. Kongres psihologov 
Slovenije , zbornik prispevkov, Društvo psihologov Slovenije, Ljubljana 2002.
Tomori, M., Rus-Makovec, M., Stergar, E., Pinter, B., Dejavniki tveganja pri slovenskih 
srednješolcih,  Zdrav. varst., 1998, letn. 37,  str. 111–117. 
Vries, de S., Bouwkamp, R., Psihosocialna družinska terapija , Firis, Logatec 2002.
West, A., Pennell, H., Underachievement in Schools , RoutledgeFalmer, London and 
New York 2003.
Westwood, P., Commonsense Methods for Children with Special Needs , Routledge, 
London, 1993.
Wong, B. Y. L., The ABCs of Learning Disabilities , Academic Press, San Diego 1996.
Zakon o usmerjanju otrok s posebnimi potrebami , Uradni list, št. 54/2000, Uradni list, 
št. 3/2007.
Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o osnovni šoli, Uradni list RS, 
št.102/2007.
Žerdin, T. in sod., Težave, težavice in motnje učenja , Pomurska založba, Murska Sobota 
1991.
Žerovnik, A., Igrajmo se, premagajmo težave: vaje za otroke s specifičnimi učnimi te-
žavami , Zavod RS za šolstvo, Ljubljana 1994.
Žerovnik, A., Priročnik z vajami za delo z učenci, ki imajo specifične učne težave , Zavod 
RS za šolstvo, Ljubljana 1994. PROGRAM OSNOVNOŠOLSKEGA IZOBRA@EVANJA PROGRAM OSNOVNOŠOLSKEGA IZOBRA@EVANJA
koncept dela_tisk.indd   1koncept dela_tisk.indd   1 29.4.2008   17:50:0129.4.2008   17:50:01

Na črt razvoja raziskovalnih infrastruktur 2011-2020 
Osnutek 
 
Opomba: Predlog dokumenta je na podlagi Sklepa št. 511-57/2005/12 pripravila »Projektna 
skupina za pripravo na črta za dolo čitev prioritetnih projektov velikih raziskovalnih 
infrastruktur na nacionalni ravni«  (v nadaljnjem besedilu dokumenta »Projektna skupin a za 
pripravo Na črta razvoja raziskovalnih infrastruktur« ali »Proje ktna skupina«), ki ga je sprejela 
na svoji seji 17. 1. 2011. Na njegovi osnovi je Min istrstvo za visoko šolstvo, znanost in 
tehnologijo pripravilo osnutek Na črta razvoja raziskovalnih infrastruktur 2011-2020.  2  
KAZALO 
1.  UVOD............................................... ................................................... ..........3 
1.1.  DEFINICIJA RI................................................. ................................................... ...................................3  
1.2.  POMEN RAZISKOVALNIH INFRASTRUKTUR ................................................... .........................................4  
1.3.  AKTIVNOSTI , KI SO PRIPELJALE DO NAČRTA ................................................... ......................................5  
1.4.  METODOLOGIJA IZBIRE PRIORITET ................................................... ................................................... ..6 
2.  OPIS PRIORITETNIH MEDNARODNIH PROJEKTOV............ .........9 
2.1.  CERN............................................... ................................................... .................................................9  
2.2.  FAIR............................................... ................................................... ................................................11  
2.3.  CERIC.............................................. ................................................... ...............................................12  
2.4.  SHARE.............................................. ................................................... .............................................13  
2.5.  ESS ................................................ ................................................... .................................................15  
2.6.  DARIAH............................................. ................................................... ............................................17  
2.7.  CESSDA............................................. ................................................... ............................................19  
2.8.  XFEL  ALI EURO FEL................................................ ................................................... .......................21  
2.9.  ILL................................................ ................................................... ..................................................2 3  
2.10.  BELLE II ................................................. ................................................... .........................................25  
2.11.  LIFE WATCH ................................................... ................................................... ..................................26  
2.12.  ELIXIR  IN EATRIS............................................. ................................................... ............................28  
2.13.  CLARIN............................................. ................................................... .............................................30  
2.14.  PRACE.............................................. ................................................... ..............................................31  
3.  PRIORITETNA NACIONALNA PODRO ČJA......................................33  
3.1.  VIRTUALNO INFRASTRUKTURNO VOZLIŠ ČE................................................... .....................................33  
3.2.  PREDNOSTNA PODRO ČJA RAZVOJA NACIONALNE RI................................................. ..........................34  
3.3.  PRIORITETNO FINANCIRANJE – INSTRUMENTI ................................................... ..................................34  
3.4.  OPIS PREDNOSTNIH PODRO ČIJ ................................................... ................................................... .......35  
3.4.1.  Napredni materiali................................. ................................................... ....................................35  
3.4.2.  Obnovljivi viri energije in okoljske tehnologije... ................................................... ......................36  
3.4.3.  Energetska u činkovitost in trajnostno graditeljstvo............. ................................................... ......37  
3.4.4.  Biotehnologija, biomedicina in biološki viri....... ................................................... .......................37  
3.4.5.  Visokozmogljivo ra čunalništvo in omrežja.............................. ................................................... ...38  
3.4.6.  Analiti čne zmogljivosti.................................... ................................................... ...........................39  
3.4.7.  Digitalni nacionalni viri.......................... ................................................... ...................................40  
3.4.8.  Družboslovna in humanisti čna RI.............................................. ................................................... 40  
3.4.9.  RI za aplikacije v vesolju......................... ................................................... ...................................41  
3.4.10.  Varna in zdrava hrana.............................. ................................................... .............................42  
4.  SKUPNE AKTIVNOSTI ZA IMPLEMENTACIJO NA ČRTA............43  
  3 1. Uvod 
Temeljni namen tega Na črta je postavitev in predstavitev prioritet Republi ke Slovenije na 
podro čju raziskovalne infrastrukture. V vsebinskem smislu  dopolnjuje Raziskovalno in 
inovacijsko strategijo Slovenije 2011-2020 in preds tavlja podro čni izvedbeni dokument. 
Pomembna funkcija takšnega dokumenta, ki služi kot vodilo in oporna to čka za organom 
državne uprave in nosilcem javnih pooblastilna tem podro čju, je integracija njihovih 
aktivnosti, kar omogo ča ve čje sinergije in izogibanje podvajanju, s tem pa bol j u činkovito 
porazdelitev javnih sredstev. Obenem dokument omogo ča dolo čeno stopnjo predvidljivosti in 
uvid v namere države ter spremljanje implementacije  javne politike oziroma ciljev na 
podro čju raziskovalnih infrastruktur. Hitrost in obseg do seganja ciljev je odvisen predvsem od 
vsakoletnih prora čunskih zmožnosti oziroma javnofinan čnih okoliš čin v državi. Dokument ni 
pravno zavezujo č in nobenega dela njegovega besedila ni dopustno ra zumeti v druga čnem 
smislu od navedenega. 
 
1.1. Definicija RI 
Raziskovalne infrastrukture so zmogljivosti, sredstva ali storitve, ki predstavlja jo ve čjo 
opremo ali nabor instrumentov in predstavljajo oz. dopolnjujejo vire znanja, kot so zbirke, 
arhivi in podatkovne baze. Raziskovalne infrastrukt ure so lahko skoncentrirane na enem 
mestu, distribuirane ali virtualne (storitve omogo čajo elektronsko). Pogosto potrebujejo 
strukturiran informacijski sistem za upravljanje s podatki ter omogo čanje informacij in 
komunikacije. 1 
 
SSKJ infrastrukturo opredeljuje kot »kar je potrebno za opravljanje kake dejavnosti spl oh« . S 
tega vidika je raziskovalna infrastruktura vsaj zel o pomembno orodje raziskovalne skupnosti. 
V besedilu tega Na črta so to centri ali konzorciji javnih raziskovalni h organizacij, ki 
razpolagajo z raziskovalno infrastrukturo ter omogo čajo dostop do unikatnih zmogljivosti, 
sredstev ali storitev, ki so jih raziskovalci ident ificirali kot potrebne za raziskovalno delo na 
vseh podro čjih raziskovanja, od družbenih ved do geologije ali  astrofizike. 
 
Primeri raziskovalnih infrastruktur so: velike razi skovalne postavitve, zbirke, knjižnice, baze 
podatkov, biološki arhivi in zbirke, visokozmogljiv a oz. širokopasovna komunikacijska 
omrežja, raziskovalna plovila, teleskopi, satelitsk e in letalske opazovalne zmogljivosti, mreže 
ra čunskih zmogljivosti (HPC), čiste sobe, obalne opazovalne postaje, sinhrotroni i n 
pospeševalniki, ipd. 
 
Splošno ali mednarodno dogovorjenih opredelitev pos ameznih velikostnih razredov 
raziskovalnih infrastruktur ni. V tem dokumentu z i zrazom »velike raziskovalne 
infrastrukture« razumemo takšne, v katerih je mo č opraviti vse raziskovalne aktivnosti v 
posameznem raziskovalnem procesu na znanstvenem pod ro čju te raziskovalne infrastrukture 
ter obenem delujejo kot zaklju čene celote z lastno upravno strukturo. »Srednje vel ike 
raziskovalne infrastrukture« omogo čajo opravljanje posamezne ali ve č faz raziskovalnega 
procesa ali pa se (npr. kot regijski center) vklju čujejo v velike raziskovalne infrastrukture kot 
njihov sestavni del. »Majhna raziskovalna infrastru ktura« omogo ča le izvedbo posameznih 
nalog v raziskovalnem procesu oziroma jih podpira. 
                                                 
1 Povzeto po Evropskem Na črtu za raziskovalne infrastrukture 2008, t.i. ESFRI  Roadmap; 
http://ec.europa.eu/research/infrastructures/pdf/es fri/esfri_roadmap/roadmap_2008/esfri_roadmap_update _2008. 
pdf  4  
1.2. Pomen raziskovalnih infrastruktur 
Raziskovalne infrastrukture so torej obenem predpog oj za raziskovalno delo, hkrati pa so 
predvsem srednje in velike infrastrukture tudi klju čne za odli čnost tega dela in za izvajanje 
najbolj zahtevnih raziskav. Kakovost ali natan čnost raziskovalnih rezultatov je namre č v 
veliki meri dolo čena s kakovostjo in natan čnostjo sredstev, ki jih raziskovalci pri svojem del u 
uporabljajo, dolo čene raziskave pa so celo mogo če šele ob uporabi zahtevnih in kompleksnih 
sistemov opreme, sredstev ali storitev. 
 
Zato je dostop slovenskih raziskovalcev do velike r aziskovalne infrastrukture klju čen za 
doseganje in ohranitev ravni znanosti v državi na p rimerljivi globalni ravni. Pri tem na 
nekaterih znanstvenih podro čjih zelo pomembno vlogo igra razvitost nacionalne r aziskovalne 
infrastrukture, v mnogih primerih pa je bolj smisel no povezovanje sredstev in naporov držav 
pri vzpostavitvi skupne raziskovalne infrastrukture , dostopne vsem pod enakimi pravili. 
Zagotovo pa ima lokacija dolo čene raziskovalne infrastrukture (kadar jo je mogo če dolo čiti) 
zelo pomembne pozitivne posledice, med drugim za pr itegnitev vrhunskih znanstvenih 
talentov v državo, prepre čevanje bega možganov in znanstveno specializacijo, kot vir inovacij 
in razvoja pa so pomembne tudi za napredek nacional nega gospodarstva in družbe v celoti. V 
vsakem primeru pa je tako zaradi visoke prepletenos ti, kot tudi stroškov smiselno, da je ve čja 
nacionalna raziskovalna infrastruktura vklju čena v širšo – vsaj evropsko – mrežo 
raziskovalnih infrastruktur. 
 
Razlogov za povezovanje držav pri izgradnji ali vzp ostavitvi raziskovalnih infrastruktur je 
ve č. Na eni strani k temu kli če racionalizacija v smislu izogibanja podvajanja po dobnih 
raziskovalnih infrastruktur na obmo čju Evrope, na drugi strani pa so veliki infrastrukt urni 
projekti v znanosti postali tako obsežni, da je zdr uževanje naporov in sredstev postalo nujno. 
O tem so leta 2000 takratne države članice EU, Evropska Komisija in Evropska znanstvena  
fundacija razpravljale na konferenci o raziskovalni  infrastrukturi v Strasbourgu ter ugotovile 
potrebo po razvoju bolj koordiniranega pristopa pri  oblikovanju javnih politik na podro čju 
raziskovalnih infrastruktur. V za četku leta 2002 je bil zato na predlog Sveta EU usta novljen 
ESFRI, Evropski strateški forum za raziskovalne inf rastrukture. To neformalno telo držav 
članic EU in drugih držav ter Evropske Komisije, ki omogo ča obveš čenost držav o 
mednarodnih in nacionalnih pobudah glede izgradnje ali dograditve raziskovalnih 
infrastruktur evropskega pomena, se je v zadnjih le tih izkazal predvsem kot inkubator velikih 
vseevropskih raziskovalnih infrastruktur. 
Najbolj znan rezultat tega foruma je Evropski Kažip ot za raziskovalne infrastrukture (znan 
tudi kot »ESFRI Roadmap« ), v katerem so opisane potrebe evropske znanosti n a podro čju 
raziskovalne infrastrukture za naslednjih 10-20 let . Prvi takšen kažipot je bil izdan leta 2006, 
leta 2008 pa je ESFRI objavil njegovo posodobljeno razli čico. V dokumentu je identificiranih 
44 velikih projektov izgradnje ali nadgradnje Evrop ske raziskovalne infrastrukture na vseh 
podro čjih znanosti, v skupni ocenjeni vrednosti izgradnje  preko 17 milijard EUR. Investicije v 
izgradnjo in razvoj najmodernejše raziskovalne infr astrukture za države ne predstavljajo zgolj 
izdatkov, temve č tudi ukrep spodbujanja znanosti, inovacij in gospo darstva, saj najpogosteje 
vklju čujejo razvoj unikatnih, še neznanih tehnologij, met od in rešitev, kar neposredno vpliva 
tudi na strukturo in konkuren čnost njihovega gospodarstva. Nadalje tudi njihovo d elovanje 
poleg pomena, ki ga ima za napredek znanosti, pomem bno dopolnjuje zmožnosti 
gospodarstva za ustvarjanje višje dodane vrednosti in tehnološko zahtevnejših izdelkov in 
storitev. 
  5 Infrastrukture so torej med prvimi v vrsti pogojev za bogatitev znanja in razvoj vseh ved. 
Predstavljajo pa tudi paradne konje znanosti in nap redka, ki osvetljujejo znanstvene in 
tehnološke dosežke, prispevajo k popularizaciji zna nosti in pritegnitvi mladih talentov v 
poklic raziskovalca. 
 
1.3. Aktivnosti, ki so pripeljale do Na črta 
Na črt ESFRI in potrebe po koordiniranem in skladnem ra zvoju raziskovalnih infrastruktur sta 
Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologi jo spodbudil, da oblikuje nacionalno 
strategijo razvoja raziskovalne infrastrukture ozir oma nacionalni Na črt razvoja raziskovalne 
infrastrukture, v katerem: 
• opredeli prednostne mednarodne projekte, ki imajo v elik srednje- in dolgoro čni vpliv 
na razvoj slovenske znanosti, industrije in družbe ter je zato vklju čitev Republike 
Slovenije vanje smiselna ter 
• opiše podro čja, na katerih so smiselni dodatni napori in vlagan ja v smeri razvoja 
slovenskih infrastrukturnih centrov, ki so v nacion alnem interesu in ki so ali bodo 
dolgoro čnega strateškega pomena za razvoj raziskovalne sfer e Republike Slovenije ter 
imajo potencial, da postanejo nosilci razvoja na sv ojem podro čju na Evropski in 
svetovni ravni. 
 
Na Ministrstvu za visoko šolstvo, znanost in tehnol ogijo (MVZT) je bila zato v maju 2009 
oblikovana posebna projektna skupina, ki so jo sest avljali: dr. Jana Kolar (vodja), dr. Aleš 
Miheli č, Sergej Možina (vsi MVZT), dr. Jure Marn (Univerza  v Mariboru in slovenski delegat 
v ESFRI), dr. Miran Čeh (Inštitut Jožef Stefan in slovenski delegat v ES FRI), Alenka 
Avberšek (Gospodarska zbornica Slovenije) ter dr. P eter Dov č (Univerza v Ljubljani). 
Projektna skupina je vodila postopek priprave predl oga slovenskega Na črta razvoja 
raziskovalne infrastrukture in pri tem skrbela za z astopanost pogledov vseh sektorjev in za 
čim širšo vklju čenost strokovne javnosti v pripravo Na črta. 
 
Prav tako v maju 2009 je MVZT organiziralo javni po svet o pripravi nacionalnih prioritet 
razvoja raziskovalne infrastrukture, na katerem so raziskovalci in gospodarstveniki že 
predstavili nekaj pobud in potreb za vklju čevanje Slovenije v mednarodne projekte ter pobude 
za razvoj nacionalne raziskovalne infrastrukture. 
 
Glavna formalna vstopna to čka slovenske znanstvene in podjetniške javnosti v p roces 
oblikovanja Na črta razvoja raziskovalnih infrastruktur pa sta bila  2 javna poziva, ki jih je 
MVZT objavilo 13. novembra 2009: Javni poziv za zbiranje predlogov mednarodnih 
projektov razvoja velike raziskovalne infrastruktur e (RI), v katerih naj sodeluje Republika 
Slovenija  ter Javni poziv za zbiranje predlogov projektov razvoja  velike nacionalne 
raziskovalne infrastrukture (RI) za potrebe dolo čanja prioritetnih podro čij . Z javnima 
pozivoma je MVZT raziskovalne organizacije, pa tudi  vse druge zainteresirane fizi čne in 
pravne osebe vabilo, da preko izpolnjenih vprašalni kov ministrstvu posredujejo svoje 
predloge za vklju čitev Slovenije v posamezne mednarodne infrastruktur ne projekte ter 
predloge projektov razvoja velike raziskovalne infr astrukture v Sloveniji. Poseben poziv k 
sodelovanju je MVZT poslalo tudi ve č kot 200 registriranim raziskovalnim organizacijam v 
Sloveniji. 
Temeljni namen zbiranja izrazov interesa je bil v o dprtem postopku identificirati potrebe 
slovenske znanosti in podjetništva za dostop do nov ih, ali nadgrajenih, nacionalnih in 
mednarodnih raziskovalnih infrastruktur. Iz prispel ih predlogov je bilo mo č razbrati okviren 
popis stanja srednje velikih nacionalnih raziskoval nih infrastruktur, katerih nadgradnjo so  6 slovenske raziskovalne organizacije predlagale, pa tudi vizije slovenskih raziskovalnih 
organizacij za razvoj raziskovalnih infrastruktur, potenciale njihovega povezovanja ter 
pripravljenost aktivne udeležbe pri vzpostavljanju novih raziskovalnih infrastruktur in 
sodelovanja v mednarodnih projektih. 
V predlogih so slovenske raziskovalne organizacije med drugim opisale stanje obstoje čih 
infrastruktur, priložnosti, ki bi jih nove raziskov alne infrastrukture nudile raziskovalcem, 
njihove koristi za napredek znanosti, za gospodarst vo in za družbo v celoti ter predlagane 
nacionalne infrastrukture tudi umestile v regionaln i kontekst. 
 
Na podlagi vseh opisanih dejavnosti je po strokovne m postopku pregleda prijav Projektna 
skupina za pripravo slovenskega Na črta razvoja raziskovalnih infrastruktur dolo čila predlog 
prednostnih mednarodnih projektov raziskovalne infr astrukture, v katerih naj sodeluje 
Republika Slovenija ter prednostnih podro čij, v katera je smiselno usmeriti dodatne napore in  
vlaganja za razvoja slovenskih infrastrukturnih cen trov. Oblikovala je predlog Na črta, v 
katerem je opisala izbrane predloge in priporo čila za njihovo uresni čitev ter ga posredovala 
Ministrstvu za visoko šolstvo, znanost in tehnologi jo. Slednji je dokument dopolnil z bolj 
podrobno opredelitvijo predlaganih sprememb instrum entov financiranja razvoja in delovanja 
raziskovalnih infrastruktur in osnutek Na črta razvoja raziskovalnih infrastruktur 2011-2020 
posredoval v javno razpravo. Kon čno besedilo bo dolo čila Vlada RS. 
 
1.4. Metodologija izbire prioritet 
Pri umestitvi posameznih mednarodnih projektov v Na črt razvoja raziskovalnih infrastruktur 
in dolo čitvi prioritetnih podro čij je izpostavljena predvsem znanstvena relevantnos t in 
privla čnost projektov za slovensko znanstveno skupnost ter  njihove koristi za razvoj znanja, 
gospodarstvo in družbo v celoti. Ko bodo projekti, ki so v tem trenutku še v stanju priprav 
prehajali v izvedbeno fazo, bo vse bolj postajala p omembna njihova finan čna in tehni čna 
izvedljivost. 
 
V postopku pridobivanja predlogov nadgradnje obstoj e čih in izgradnje novih zmogljivosti na 
nacionalni ravni ter predlogov za vklju čitev v mednarodne infrastrukturne projekte je bilo 
skupaj zbranih 77 predlogov. Od teh se jih je 26 na našalo na mednarodne infrastrukturne 
projekte, 51 pa na nacionalne. Ve čina predlaganih raziskovalnih infrastruktur bi služ ilo ve č 
znanstvenim podro čjem, sicer pa jih je mo č takole razporediti po vedah: 
• 14 predlogov s podro čja družbenih ved in humanistike, 
• 20 predlogov s podro čja bioloških in medicinskih ved, 
• 27 predlogov s podro čja fizikalnih ved in inženiringa, 
• 23 predlogov s podro čja materialov in analiti čnih zmogljivosti, 
• 16 predlogov s podro čja energetike, 
• 23 predlogov s podro čja ved o okolju in 
• 20 predlogov s podro čja e-znanosti. 
 
Predloge je prispevalo 23 članic 4 slovenskih univerz in 6 samostojnih visokoš olskih 
zavodov, 14 slovenskih javnih raziskovalnih zavodov , in 99 gospodarskih subjektov, 12 
društev in združenj ter 20 ostalih institucij ali o rganizacij (centri odli čnosti, ob čine, tuje 
raziskovalne organizacije, bolnice, ipd.). 
 
Vse predloge je pregledalo skupaj 22 neodvisnih zun anjih strokovnjakov, ki so prihajali tako 
iz raziskovalne, kot tudi iz visokošolske in podjet niške sfere iz vse Slovenije. Strokovnjaki so  7 bili glede na svoje podro čje dela razdeljeni v 7 podro čnih komisij. Komisijo za vsako 
omenjeno podro čje so sestavljali po 3 strokovnjaki, komisijo za pr edloge s podro čja fizikalnih 
ved in inženiringa pa 4. 
Pregled predlogov se je pri čel v februarju 2010, pri čemer je vsak strokovnjak na obrazcu 
najprej individualno podal mnenje za vsak predlog p osebej, nato pa se je sestala komisija vseh 
3 (oz. 4) strokovnjakov s posameznega podro čja in za vsak projekt sprejela konsenzualno 
mnenje ter priporo čilo glede umestitve projekta/podro čja v nacionalni Na črt razvoja 
 
Strokovnjaki so pri oblikovanju mnenja o predlogu n acionalne raziskovalne infrastrukture 
pregledovali: 
• Predlagatelje: prednost so imeli predlagatelji, ki so predlog oddali skupaj (v 
neformalnem konzorciju), so prihajali iz razli čnih sektorjev, so izkazovali znanstveno 
odli čnost in bili mednarodno aktivni. 
• Obstoje čo infrastrukturo: v kakšnem obsegu že obstaja, kakš na so bila dosedanja 
vlaganja vanjo, ali je vpeta v znanstveno, poslovno  in družbeno okolje v Sloveniji ter 
ali je mednarodno uveljavljena. 
• Pomen raziskovalne infrastrukture za raziskovalce: kolikšno je število potencialnih 
raziskovalcev uporabnikov, potencial za podiplomsko  izobraževanje in usposabljanje, 
možnosti zaposlitve slovenskih raziskovalcev v tej infrastrukturi ter njen u činek na 
pove čanje mobilnosti slovenskih raziskovalcev. 
• Pomen raziskovalne infrastrukture za gospodarstvo: kakšne so možnosti in koristi 
sodelovanja slovenskih podjetij pri izgradnji ali n adgradnji infrastrukture, njen pomen 
v kontekstu dopolnitev RR zmogljivosti industrije, možnosti tržnih aplikacij 
rezultatov raziskav, potencial nastanka spin-off sl ovenskih podjetij ter neposredni 
in/ali posredni potencial razvoja novih aplikativni h tehnologij. 
• Pomen raziskovalne infrastrukture za razvoj znanja na podro čju RI: ali bo RI na 
predlaganem podro čju prispevala k raziskovalni u činkovitosti ter uspešnosti v 
primerjavi z dostopom do primerljive raziskovalne o preme v Evropi ali pa v soseš čini 
primerljive infrastrukture ni na voljo, ali bo infr astruktura bistveno pove čala 
mednarodne aktivnosti slovenskih raziskovalcev, bo povzro čila pove čevanje 
obstoje čih ali nastanek novih raziskovalnih skupin na tem p odro čju, prispevala h 
krepitvi interdisciplinarnosti raziskav v Sloveniji  ter pove čala verjetnost znanstvenih 
prebojev na tem podro čju. 
• Pomen raziskovalne infrastrukture za družbo, predvs em če bo imela raziskovalna 
infrastruktura neposreden in hiter u činek na izboljšanje življenjskih pogojev ljudi ter 
bo prispevala k reševanju velikih družbenih izzivov . 
• Pomen raziskovalne infrastrukture za državo: ali bo  pritegnila vrhunske znanstvenike 
v Slovenijo, bo služila tudi promociji znanosti in razvoju znanstvenih talentov, ima 
potencial za pritegnitev mednarodnih partnerjev v n jen prihodnji razvoj, s ciljem da 
postane velika Evropska RI ter ali bo prispevala k zmanjševanju regionalnih razlik v 
• Vpliv raziskovalne infrastrukture na regionalno sod elovanje: ali se bo pove čalo 
čezmejno regionalno sodelovanje (v ERA), ali je umeš čena v Evropski raziskovalni 
prostor, služi integraciji in koncentraciji obstoje čih zmogljivosti in aktivnosti na tem 
podro čju ter ali je predvidena nova oprema mednarodno pri merljiva. 
• Finan čni vidik predloga, predvsem raznolikost predvidenih  virov financiranja in 
sorazmernost letnih stroškov s koristmi za slovensk o znanost, gospodarstvo in 
družbo.  8 Na koncu so strokovnjaki presojali še, če je predlagana raziskovalna infrastruktura primerl jiva 
s podobnimi v Evropi in svetu ter podali splošno pr iporo čilo o umestitvi v nacionalni Na črt 
razvoja raziskovalne infrastrukture. 
 
Podobne vidike predlogov so strokovnjaki pregledova li tudi pri predlogih za vklju čitev 
Republike Slovenije v mednarodne infrastrukturne pr ojekte. V ospredju pri presoji teh 
predlogov je bilo predvsem razmerje med ocenjenim v ložkom Slovenije in koristmi za 
Slovenijo, ki izhajajo iz vklju čitve v predlagan projekt. 
 
Predlogi in mnenja ocenjevalnih komisij so kon čno služili Projektni skupini za pripravo 
predloga nacionalnega Na črta razvoja raziskovalnih infrastruktur. V kon čni izbiri predlogov 
mednarodnih projektov izgradnje ali nadgradnje razi skovalnih infrastruktur ter prioritetnih 
podro čij znanosti, na katerih bo ve č naporov in sredstev v prihodnjih letih usmerjenih v 
izgradnjo ali nadgradnjo nacionalnih raziskovalnih infrastrukturnih centrov, Projektna 
skupina ni bistveno odstopala od izborov in priporo čil ocenjevalnih komisij. Izjema sta 
umestitev EATRIS in ELIXIR med prioritetne mednarod ne projekte izgradnje raziskovalnih 
infrastruktur ter neuvrstitev podro čja medicinske fizike in diagnostike med prioritete na 
nacionalni ravni. EATRIS in ELIXIR je Projektna sku pina umestila v predlog Na črta zaradi 
uskladitve s prioritetnimi nacionalnimi vlaganji na  podro čju biomedicine, biotehnologije in 
bioloških virov, ki se v ta dva mednarodna projekta  neposredno vklju čujejo in zato 
predstavljata veliko potencialno korist v primerjav i s potrebnim vložkom. Podro čja 
medicinske fizike in diagnostike Projektna skupina v predlog Na črta ni umestila zaradi 
informacije, da predvideni dogovor o popla čilu dela ruskega klirinškega dolga z dobavo 
ciklotrona Sloveniji ne bo uresni čen. Ker je bil ta edini prioritetni projekt v okvir u tega 
podro čja in vir za njegovo uresni čitev ve č ni bil verjeten, je Projektna skupina ocenila, da bi 
bil potreben vložek prevelik v primerjavi s koristm i. 
 
Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologi jo je pri pripravi osnutka Na črta v celoti 
upoštevalo vse predloge Projektne skupine, med prio ritetne mednarodne projekte pa je dodalo 
še projekt CERIC, katerega priprava se je pri čela šele nedavno, na podlagi razprav in 
dogovarjanj med ministrstvi in raziskovalnimi organ izacijami v sodelujo čih državah. Prav 
tako je predlog sodelovanja v projektu XFEL dopolni lo z alternativno možnostjo sodelovanja 
v EuroFEL, ker gre za raziskovalni infrastrukturi z  zelo podobnim podro čjem uporabe.  9 2. Opis prioritetnih mednarodnih projektov 
2.1. CERN 
Evropska organizacija za jedrske raziskave (Europea n Organization for Nuclear 
Research) 
Opis infrastrukture 
Evropska organizacija za jedrske raziskave (CERN) j e evropska medvladna organizacija s 
sedežem v Ženevi, ustanovljena 29. 9. 1954. V strok ovnem smislu predstavlja osrednji 
svetovni laboratorij za fiziko delcev. Njen namen j e zagotavljati sodelovanje med Evropskimi 
državami pri temeljnih jedrskih in s tem podro čjem povezanih raziskavah ter združevati 
človeške in finan čne vire z namenom omogo čiti raziskovalno infrastrukturo, ki si je ne bi 
mogla privoš čiti nobena država sama. CERN tako zagotavlja razisk ovalno infrastrukturo, 
sistem pospeševalnikov, ki ga sestavlja veriga, nam enjena pospeševanju protonov 
antiprotonov, težkih ionov, elektronov in pozitrono v. Klju čna pospeševalnika te verige sta 
protonski sinhrotron (PS) z energijo 28 GeV in supe r protonski sinhrotron (SPS - 450 GeV), 
od septembra 2008 pa tudi Veliki hadronski trkalnik  (LHC), ki trka protone pri težiš čni 
energiji 14 TeV. 
Osnovne programe CERN predstavljajo program, ki se izvaja v protonskem sinhrotronu in 
sinhro-ciklotronu v njegovem Laboratoriju v Ženevi,  program za izgradnjo in delovanje 
križajo čih se akumulacijskih obro čev, povezanih z omenjenim laboratorijem ter program  za 
izgradnjo in delovanje Laboratorija s protonskim si nhrotronom za energije okoli 300 geV. 
Glede znanstvenih rezultatov sodi CERN med najbolj elitne institucije na svetu. Med 
njegovimi sodelavci najdemo ve č Nobelovih nagrajencev, sami dosežki eksperimentov v 
CERN pa so bili z Nobelovo nagrado na podro čju fizike nagrajeni že dvakrat (1984 in 1992). 
Uporaba, pa tudi iznajdbe novih tehnologij, so v CE RN potrebni pogoj za delovanje tako pri 
gradnji pospeševalnikov, kot tudi pri izvedbi ekspe rimentov ob njih. Pri tolikšni koncentraciji 
intelektualnih zmogljivosti so spin-off pojavi prec ej pogosti. Najbolj znan med njimi, 
Svetovni splet (www - World Wide Web), je bil spo čet v CERN na za četku devetdesetih let in 
je bil prvotno namenjen za izmenjavo informacij po mreži Internet med sodelavci v velikih 
kolaboracijah, ki so snovale eksperimente ob Velike m hadronskem trkalniku (LHC). 
 
Dosedanje aktivnosti Slovenije 
Med ustanovnimi članicami CERN je bila leta 1954 tudi Jugoslavija, v endar je leta 1961 
zaradi finan čnih vzrokov izstopila iz te organizacije. Zaradi ra zpada države je Svet CERN 
Jugoslaviji prekinil status opazovalke leta 1992. 
Znanstveno sodelovanje slovenskih znanstvenikov s C ERN se je sicer za čelo sredi 
sedemdesetih let, ko se je prof. Gabrijel Kernel pr iklju čil mednarodni skupini OMICRON na 
sinhrociklotronu. Za četno individualno sodelovanje je kmalu preraslo v d elo slovenske 
skupine, ki je bila predlagatelj in nosilec zadnjeg a eksperimenta z detektorjem OMICRON, 
prof. Kernel pa vodja (and. »spokesman«) eksperimen ta. 
Težiš če dela slovenske skupine je bilo na za četku na delovno intenzivnih zadolžitvah, 
predvsem analizi podatkov, leta 1992 pa je že doseg la stopnjo usposobljenosti, da se je lahko 
formalno priklju čila kolaboraciji DELPHI. To predstavlja priznanje s posobnosti slovenske 
skupine, saj kolaboracija DELPHI po ve č kot desetih letih na črtovanja, razvoja in gradnje 
spektrometra nikoli ni vabila novih članov, ki bi brez ve čletne investicije prišli naravnost do 
fizikalnih rezultatov. 
Velikosti pospeševalnikov in detektorjev naslednje generacije eksperimentov v fiziki delcev 
so pripeljali do pospeševalnika za raziskave dogaja nja v naravi, na najve čji človeštvu 
dostopni energijski skali 1 TeV – LHC v CERN. Na nj em bosta merila dva velika detektorja,  10 ki ju že od za četka devetdesetih let na črtujeta kolaboraciji ATLAS in CMS. Po iz črpnih 
pogovorih s skupinama se je Slovenija leta 1996 odl o čila za priklju čitev kolaboraciji ATLAS.  
V CERN slovenski znanstveniki danes tako delujejo v  kolaboraciji ATLAS, v treh 
kolaboracijah, ki razvijajo sevalno odporne polvodn iške detektorje, kolaboraciji za razvoj 
detektorjev za medicinsko slikanje in projektu Grid  ra čunalništva EGEE. S slovensko pilotno 
Grid instalacijo SiGNET so slovenski raziskovalci v klju čeni v WLCG kot gru ča drugega 
nivoja.  
Doslej so slovenski znanstveniki na podlagi raziska v, opravljenih v CERN, objavili ve č kot 
400 znanstvenih člankov, vse v uglednih mednarodnih revijah. Ta dela  so slovenski znanosti 
doprinesla okoli 8000 citatov. Ob delu v CERN je bi lo opravljenih 17 diplom, 12 magistrskih 
in 17 doktorskih del. Izdelana je bila aparatura za  pozitronsko tomografijo z detektorjem na 
osnovi ve čži čnih proporcionalnih komor. Izdelana sta bila tudi p rototipa prenosnega 
detektorja sevanja v okolju na osnovi proporcionaln e komore in detektorja stroncija v okolju 
na osnovi detektorja Čerenkova. V teku je razvoj nove vrste detektorja za  medicinsko slikanje 
na osnovi silicijevih pozicijsko ob čutljivih senzorjev in razvoj aparature za preiskavo  PET, 
delujo če v mo čnem magnetnem polju (kompatibilne s slikanjem z mag netno resonanco). 
Vlada RS je 10. 9. 2009 sklenila, da Republika Slov enija kandidira za članstvo v CERN. Na 
tej podlagi je 15. 9. 2009 CERN poslala prijavo za članstvo v tej organizaciji in v 2010 s 
predstavniki CERN sodelovala pri njihovem oblikovan ju poro čila o stanju pripravljenosti 
Slovenije za članstvo. 
 
Pri čakovane koristi vklju čenosti Slovenije v projekt 
Sodelovanje v CERN bo Sloveniji prinašalo predvsem naslednje koristi: 
• sodelovanje slovenske znanosti pri raziskavah usmer jenih v razumevanje osnovnih 
gradnikov narave in procesov med njimi, 
• uporaba in ustvarjanje izdelkov visoke tehnologije v družbi vrhunskih strokovnjakov 
iz celega sveta, 
• usposabljanje podiplomskih in podoktorskih sodelavc ev ob tekmovanju in 
sodelovanju s kolegi iz najbolj razvitih držav, spo znavanje in delo z aparaturami 
najvišje tehnološke stopnje in spodbujanje nekonven cionalnega pristopa k reševanju 
problemov, kar skupaj prinaša vrhunsko izšolane str okovnjake, usposobljene za delo 
tudi izven ožjega znanstvenega podro čja, 
• prenos in uporaba detekcijskih metod visokoenergijs ke fizike na druga podro čja, 
predvsem v medicino in meritve v okolju, 
• omejen dostop do drugih, predvsem tehnoloških progr amov CERN (ra čunalništvo in 
informatika, tehnologija pospeševalnikov, kriogene tehnologije, supraprevodnost 
itd.). 
Na sedanji stopnji sodelovanja v programih CERN je za Slovenijo najbolj ustrezna možnost, 
polnopravno članstvo. To bo olajšalo sodelovanje slovenskih eksp erimentalnih fizikov, 
obenem pa za to v Sloveniji obstaja tudi pomemben t ehnološko-gospodarski motiv, saj bi se s 
tem v Sloveniji v polni meri odprle možnosti za: 
• poln dostop znanstvenikov in inženirjev z ostalih p odro čij do raziskovalne 
infrastrukture in tehnoloških projektov, ki potekaj o v CERN, 
• neomejen dostop do programov CERN za izobraževanje mladih inženirjev na 
navedenih podro čjih, kar bi lahko tudi pove čalo zanimanje mladih za znanost, 
• poln dostop slovenske industrije do naro čil CERN in s tem povezan prodor na 
zahtevne trge z izdelki z veliko stopnjo vloženega znanja. 
CERN ponuja tudi široke možnosti programov izobraže vanja in usposabljanja na vseh ravneh, 
študijske programe druge stopnje za študente in u čitelje, doktorske študijske programe, v  11 katerih študentje za daljše obdobje raziskujejo v C ERN ter programe za gostujo če 
raziskovalce. Ti programi so dostopni le državljano m držav, ki so članice CERN. 
CERN potrebe po opremi krije z nakupi predvsem v dr žavah članicah, za konkuriranje 
ne članic pa so precejšnje ovire. Razen neposrednega fi nan čnega u činka je za proizvajalca pri 
tem pomemben tudi izkaz usposobljenosti za dobavo i zdelkov visoke tehnologije. Študije so 
pokazale, da na vsak švicarski frank naro čila iz CERN, podjetja v povpre čju pridobijo še 
dodatne tri franke naro čil iz drugih virov. 
 
Finan čni vidik  
Izdatki za članstvo države v CERN se poravnavajo v obliki letne  članarine. Ta se glede na 
celotni prora čun CERN izra čuna za vsako državo posebej in je sorazmerna neto n acionalnemu 
dohodku (NNI - Net National Income po metodologiji in podatkih OECD). V članjevanje v 
CERN poteka dvofazno; država najprej zaprosi za sta tus kandidatke za članstvo, ki traja od 1 
do 5 let, pred iztekom tega obdobja pa se tako CERN  kot kandidatka odlo čata o nadaljnjem 
statusu države v CERN. V obdobju, ko je država kand idatka za članstvo uživa ve čino pravic, 
razen glasovanja v organu odlo čanja, pla čuje pa zmanjšano članarino, ki se s časom pove čuje 
od 25% (prvo leto) do 75% normalnega prispevka drža ve članice, vendar najmanj 500.000 
švicarskih frankov letno. 
Če bi bila Slovenija članica od za četka leta 2009 (ko je bil narejen izra čun), bi njena polna 
članarina znašala 3.163.000 švicarskih frankov. V sk ladu s tem izra čunom bi torej zmanjšana 
članarina za Slovenijo za celotno prvo leto (25% pol ne članarine) znašala okoli 790.750 CHF 
oz. okoli 630 tiso č EUR. 
Po dosedanjih analizah in stikih Slovenije s CERN j e mogoče pri čakovati, da bi CERN del 
slovenske članarine porabil za nakup izdelkov in storitev slov enskih podjetij, saj je nekaj 
slovenskih podjetij v konkurenci za naro čila CERN do sedaj že ve čkrat izpadlo zgolj zaradi 
omejitve, da Slovenija ni članica organizacije. 
 
2.2. FAIR 
Center za raziskave z antiprotoni in ioni v Evropi (Facility for Antiproton and Ion 
Research in Europe) 
Center za raziskave z antiprotoni in ioni v Evropi (FAIR) je eden prvih in finan čno najve čjih 
projektov v kažipotu ESFRI. Ko bo izgrajen, bo name njen študiji osnovnih gradnikov 
materije in razvoja vesolja. V projekt izgradnje te  velike raziskovalne infrastrukture, ki se bo 
nahajala v Darmstadtu v Nem čiji, je vklju čenih ve č evropskih in ne-evropskih držav (poleg 
Slovenije zaenkrat vsaj še Finska, Francija, Indija , Nem čija, Poljska, Romunija, Rusija, 
Španija, Švedska in Velika Britanija). Celotna vred nost projekta presega 1,2 milijarde EUR, 
od česar bo najve čji delež prispevala Zvezna republika Nem čija (705 milijonov EUR), s čimer 
bo pokrila tudi ve čino stroškov gradbenih del. Glavni elementi infrast rukture so 
pospeševalniki in obro či (v vrednosti cca. 553 milijonov EUR), zgradba (cc a. 289 milijonov 
EUR), osnovna infrastruktura za poskuse (180 milijo nov EUR), zaposleni (240 FTE oz. cca. 
185 milijonov EUR) ter visokotehnološka kontrolna o prema, instrumenti in druga oprema 
(cca. 60 milijonov EUR). 
FAIR bo omogo čal delo z visokoenergetskimi primarnimi in sekundar nimi ionskimi snopi 
najve čje intenzitete in kvalitete kot tudi snope »antimat erijskih« antiprotonov kar omogo ča 
najnaprednejše raziskave na teh podro čjih fizike. Dva superprevodna sinhrotrona bosta 
proizvajala visokointenzivne ionske curke do 35GeV/ nukleon za poskuse s primarnimi snopi 
z maso iona enako uranu ter za proizvodnjo širokega  spektra snopov radioaktivnih ionov. 
  12 Dosedanje aktivnosti Slovenije 
Projekt FAIR je 6. 10. 2010, ko je bilo za njegovo izvedbo ustanovljeno mednarodno podjetje 
FAIR GmbH, uradno prešel iz pripravljalne v izvedbe no fazo. Vlada RS je sodelovala že v 
pripravah projekta. 19. oktobra 2007 je FAIR poslal a izjavo o nameravani udeležbi v gradnji 
tega centra v obliki stvarnih vlaganj v višini 1% o cenjenih stroškov gradnje, kar znaša 12 
milijonov EUR (v cenah iz leta 2005). Resorno minis trstvo je v letu 2009 celoten projekt in 
morebitno slovensko sodelovanje znova podrobno prou čilo in ugotovilo, da v Sloveniji 
obstaja mo čan in širok interes sodelovanja v projektu izgradnj e FAIR, da ta pobuda prihaja 
od-spodaj-navzgor, da se slovenska podjetja pri tem  mo čno povezujejo med seboj in tudi z 
raziskovalnimi organizacijami ter da je znanje slov enskih partnerjev v svetovnem merilu v 
samem vrhu in v mnogih segmentih izgradnje tako obs ežnih pospeševalnikov celo 
nepogrešljivo. Zato je Vlada RS 11. 6. 2009 soglaša la z udeležbo Republike Slovenije v tem 
projektu. Slovenija je 6. 10. 2010 skupaj z ostalim i državami podpisala akte o (so)ustanovitvi 
FAIR GmbH, ki so v času nastanka tega dokumenta v postopku ratifikacije  v Sloveniji 
 
Sodelovanje Slovenije v FAIR bo prineslo koristi na  mnogo podro čjih: 
• oblikovala se bo vrhunska mreža slovenskega znanja na podro čju, ki se v Evropi in 
svetu zelo hitro razvija in širi, 
• slovenskim partnerjem, ki bodo uspešno sodelovali v  tako referen čnem projektu, bo to 
odprlo vrata tudi v mnogih drugih sedanjih in bodo čih podobnih projektih in svetovnih 
trgih, 
• slovenski znanosti bo omogo čeno enakopravno sodelovanje v fazi delovanja tega 
centra, pri čakujemo pa tudi, da bodo že v obdobju izgradnje nas tale tudi nove 
vrhunske znanstvene skupine oz. se bodo obstoje če okrepile. 
Slovenski vložek v projektu se bo v Sloveniji odraz il v obliki naro čil za dobavo opreme, 
storitev in znanja slovenskih partnerjev FAIR. V pr ihodnosti se bo zato pomnožil z razvojem 
zadevnega tehnološkega sektorja in znanstvenega del a. Članstvo Slovenije v FAIR 
slovenskim partnerjem omogo ča izvedbo tudi potencialnih dodatnih neposrednih na ro čil s 
strani FAIR. 
 
Slovenija bo v izgradnji Centra FAIR sodelovala z n ajnižjim vložkom, ki znaša 1% ocenjene 
vrednosti projekta, t.j. 12 milijonov EUR (v celotn em obdobju izgradnje). Vložek Republike 
Slovenije bo stvarni, v obliki visokih tehnologij o ziroma dela raziskovalcev. Države članice 
FAIR bodo pla čevale tudi njegove stroške obratovanja, ko bo enkra t pri čel z delovanjem, 
predvidoma okoli 2017. Ti stroški so ocenjeni na vi šino 118 milijonov EUR letno. Klju č, po 
katerem se bodo ti stroški delili med države je še predmet pogajanj, bistven element pa bo 
predvidoma predstavljala višina vložka države. 
 
2.3. CERIC 
Srednjeevropski konzorcij raziskovalnih infrastrukt ur (Central-European Research 
Infrastrucutres Consortium) 
V neposredni bližini Slovenije, v Trstu, deluje ena  najve čjih naprav na podro čju 
sinhrotronskega sevanja in njegove uporabe v znanos ti o snovi v Evropi – Sinhrotron Trst. V 
Evropi najbolj znan je njegov laboratorij Elettra, katerega zmogljivosti zelo pogosto 
uporabljajo tudi slovenski znanstveniki, predvsem r aziskovalci Univerze v Ljubljani, Inštituta  13 Jožef Stefan, Kemijskega inštituta, Univerze v Mari boru, Univerze v Novi Gorici in 
Nacionalnega inštituta za biologijo. 
S to institucijo so zato pri čeli potekati pogovori o formalizaciji sodelovanja, pri tem pa se je 
ob podobnih procesih drugod po Evropi, razvila zami sel vzpostavitve nove distribuirane 
raziskovalne infrastrukture v duhu Konzorcija Evrop ske raziskovalne infrastrukture (ERIC). S 
povezovanjem Sinhrotrona Trst in razli čnih, a sorodnih raziskovalnih zmogljivosti v regiji  in 
širše (pogovori so se pri čeli med Slovenijo, Italijo, Avstrijo, Češko, Hrvaško, Poljsko in 
Romunijo), bi nova velika distribuirana raziskovaln a infrastruktura lahko ponudila celovito 
storitev raziskovalcem, ki morajo v svojem raziskov alnem procesu sicer dostopati do ve č 
razli čnih raziskovalnih infrastruktur. 
Takšna organizacija (ERIC) bi bila kot mednarodna o rganizacija oproš čena pla čila DDV in bi 
se lahko potegovala za sofinanciranje iz programov EU (predvsem 7. oz. 8. OP za raziskave). 
Integraciji bi v kasnejšem obdobju lahko sledila tu di skupna nadgradnja ali izgradnja novih 
zmogljivosti. 
 
Resorno ministrstvo bo podpisalo nezavezujo če pismo o nameri sodelovanja pri oblikovanju 
te infrastrukture, s katerim bo ustanovljena delovn a skupina, ki bo identificirala zmogljivosti, 
ki bi se lahko povezale v ERIC, na čine njihove integracije, nabor možnih skupnih aktiv nosti, 
potencialne lokacije izvajanja skupnih aktivnosti t er druga finan čna in administrativna 
vprašanja. Iz Slovenije bi se v ERIC lahko potencia lno povezalo ve č ali vsaj ena naših najbolj 
odli čnih raziskovalnih infrastruktur, med drugim npr. Ce nter NMR ali kateri od novih 
Centrov odli čnosti. 
 
Zamisel regijskega sodelovanja pri vzpostavitvi nov e raziskovalne infrastrukture se je razvila 
iz potrebe po institucionalizaciji sodelovanja med Sinhrotronom Trst in Slovenijo, zato je 
projekt tudi rešitev v tej smeri. Poleg tega se bo optimizirala izrabljenost obstoje čih 
zmogljivosti, z mednarodnim sodelovanjem se bo pove čala baza znanja na teh institucijah in 
njihova prepoznavnost ter znižala cena uporabe. Slo venija ima kot ena od vodilnih držav v 
tem projektu možnost dodatno izgraditi svoj ugled i n prevzemati pomembno vlogo. Možne so 
tudi sinergije s projektom EuroFEL, v katerega je v klju čen  FERMI@ELETTRA Sinhrotrona 
Trst. 
 
Projekt je zastavljen kot povezovanje obstoje čih zmogljivosti in v tem kontekstu zaenkrat še 
ni predvidena izgradnja novih ali ve čja skupna nadgradnja obstoje čih zmogljivosti. V 
primeru, da bi Slovenija v okviru ERIC nadgradila s vojo nacionalno raziskovalno 
infrastrukturo, bodo ta vlaganja predstavljala stva rni vložek Slovenije v ERIC. 
 
2.4. SHARE 
Raziskava zdravja, staranja in življenja upokojence v v Evropi (Survey of Health, 
Ageing and Retirement in Europe) 
SHARE je mednarodna multidisciplinarna longitudinal na raziskava, ki ugotavlja ekonomske, 
zdravstvene in socialne razmere prebivalstva starej šega od 50 let. Z izgrajevanjem 
infrastrukture mikro podatkov, potrebnih za razumev anje individualnega in družbenega 
staranja kot procesa v času, daje znanstveno podlago za empiri čno raziskovanje procesov 
staranja mnogim disciplinam, kot so demografija, ek onomika, gerontologija, medicina,  14 psihologija, sociologija in statistika. Ker proces staranja mo čno vpliva na pokojninske 
sisteme, zdravstvene sisteme, ureditve trga dela in  njihove reforme, omogo ča tudi boljše 
na črtovanje ukrepov za upravljanje s temi težavami in družbenimi izzivi. Ti so za Slovenijo še 
posebej aktualni, saj je podvržena procesu hitrega staranja prebivalstva, ki prehiteva socialne 
in zdravstvene institucije in ureditve. Projekt SHA RE lahko zato bistveno pripomore k 
doseganju ravni razvitosti držav, ki se s temi izzi vi uspešno soo čajo. 
 
Glavne prednosti, zaradi katerih je SHARE edinstven a raziskovalna infrastruktura v svetu, so 
da, prvi č, temelji na ex ante harmonizaciji vprašalnika med državami, kar omogo ča 
primerjavo med u činki razli čnih sistemov države blaginje (kot so pokojninski in  zdravstveni 
sistem) na blagostanje, zdravje, ekonomski status, upokojevanje, in socialno vklju čenost 
starejšega prebivalstva. Kljub prostemu (brezpla čnemu) dostopu do podatkovnih baz SHARE 
za raziskovalno skupnost je torej njihova uporabna vrednost veliko ve čja za države, ki v 
projektu sodelujejo. Drugi č, projekt SHARE s svojo interdisciplinarnostjo zapo lnjuje sedanji 
raziskovalni vakuum med prou čevanjem na eni strani ekonomsko-socialnih in na dru gi strani 
zdravstvenih in z njimi povezanih u činkov individualnega in družbenega procesa staranja  
prebivalstva. Razli čni moduli vprašalnika, ki temelji na osebnem ra čunalniško podprtem 
anketiranju posameznikov obsegajo zdravstvene, psih ološke, ekonomske in socialne 
spremenljivke.  
 
Na črtovano obdobje nadgradnje raziskovalne infrastrukt ure SHARE 2010-2024 se deli na tri 
faze. V prvi fazi 2010-2011 se bo izvedel en val vp rašalnika, v drugi fazi v obdobju 2012-
2017 trije vali vprašalnika, v tretji fazi v obdobj u 2018-2024 pa še naslednji trije vali 
vprašalnika. V celotnem obdobju 2010-2024 bo torej vsake 2 leti izpeljano zbiranje podatkov 
na izbranem vzor čnem panelu, tako da bodo na koncu skupaj s 7 novimi  zbrani podatki 10 
zaporednih valov (doslej so bili namre č izpeljani trije). 
 
Slovenija je bila do sedaj preko Inštituta za ekono mska raziskovanja (IER) vklju čena v dva 
mednarodna raziskovalna projekta iz širše družine p rojektov SHARE, katerih namen je bil 
opraviti vse potrebne pripravljalne aktivnosti, za nemoteno nadgradnjo SHARE raziskovalne 
infrastrukture v obdobju 2010-2024. 
 
Slovenija je ena od držav EU, ki je med najbolj izp ostavljenimi dramati čnemu procesu 
staranja prebivalstva in mnogim njegovim posledicam  na ekonomskem, zlasti javno 
finan čnem podro čju, podro čju socialnega skrbstva in socialne politike, podro čju zdravstva, 
dolgotrajne nege starejšega prebivalstva, trgu delo vne sile in stanovanjskem podro čju. 
Položaja, problemov in potenciala starejšega dela p rebivalstva v Sloveniji ne poznamo dovolj, 
saj so obstoje če evidence pomanjkljive, slabo povezane in nekonsis tentne, kar onemogo ča 
resnejše raziskovalno delo ter vpogled v položaj in  predlaganje smeri sistemskih rešitev in 
konkretnih ukrepov. 
 
Posebna uporabnost podatkovnih baz SHARE bo tako na  nekaterih klju čnih podro čjih 
strukturnih reform, zlasti tistih, ki se ti čejo trga dela, pokojninskega ter zdravstvenega 
sistema, saj bo uporaba raziskovalne infrastrukture  SHARE omogo čala spremljanje in analizo 
učinkov posameznih reformnih predlogov in politik na mnogih podro čjih, ki zadevajo staranje 
prebivalstva ter tudi oblikovanje in preizkus ustre znih sistemskih rešitev. 
  15 Vklju čenost Slovenije v projekt SHARE bo nadalje sodelujo čim raziskovalcem omogo čala 
prevzemanje znanja in izkušenj mednarodnega bazena izkušenih raziskovalcev iz dosedanjega 
delovanja projekta. Ti raziskovalci bodo izkušnje l ahko nabirali preko izmenjave naukov in 
najboljših praks ter preko skupnega reševanja probl emov, ki se bodo sproti pojavljali. Ostali 
raziskovalci bodo lahko prosto koristili mednarodno  usklajene slovenske podatke in podatke 
drugih držav ter na tej osnovi opravljali konsisten tne mednarodno primerljive analize po ve č 
dimenzijah procesov staranja prebivalstva (ekonomsk i, socialni, zdravstveni, pokojninski itd.) 
in njihovih posledic v Sloveniji in drugih v projek t vklju čenih državah. Pri čakujemo lahko, da 
bo to raziskovalno infrastrukturo vsako leto uporab ljalo vse ve č slovenskih raziskovalcev, saj 
bodo podatkovne baze vsem raziskovalcem na razpolag o brezpla čno. 
 
Podatkovne baze SHARE in zlasti možnost ustrezne ob delave in analize pridobljenih 
podatkov, bodo lahko tudi slovenskemu gospodarstvu,  predvsem specializiranim podjetjem, 
katerih dejavnost pokriva potrebe, povezane s proce som intenzivnega staranja prebivalstva pri 
nas in v Evropi, omogo čale identifikacijo novih poslovnih priložnosti. 
 
Skupna ocenjena vrednost celotnega mednarodnega pro jekta SHARE je okoli 230 milijonov 
EUR, kar zajema vse tri faze nadgradnje in izpeljav o polnih sedmih valov vprašalnika. V tem 
15-letnem obdobju do 2024 bo skupni strošek za Slov enijo (stroški izvajanja projekta v 
Sloveniji in stroški članstva v raziskovalni infrastrukturi) znašal najve č okoli 8 milijonov 
EUR oz. okoli 1 milijon EUR na (dvo-letni) val. V t em znesku je vklju čen tudi prispevek k 
pokrivanju stroškov centralne organizacije SHARE-ER IC, ki bo za Slovenijo (po izra čunu 
glede na BDP države) znašal okoli 49 tiso č EUR na leto. Najve čji del stroškov izvajanja 
projekta v Sloveniji predstavlja izvedba vprašalnik a (zbiranje podatkov), ki znaša okoli 250-
280 tiso č EUR. 
 
2.5. ESS 
Evropska družboslovna raziskava (European Social Su rvey) 
Sodobne demokrati čne družbe so se razvile v zapletene strukture zakon odajnih, politi čnih in 
socialnih institucij ter neformalnih omrežij družbe nih skupin in posameznikov. Eno od velikih 
vprašanj našega časa je zato, kakšne so podobnosti in razlike med so dobnimi nacionalnimi 
državami, če upoštevamo nenehno diferenciacijo, obsežne migrac ije in globalizacijo. 
Družboslovne znanosti, se tega ne morejo lotiti bre z sistemati čnih in dolgoro čnih empiri čnih 
raziskav teh pojavov.  
 
Evropska družboslovna raziskava (ESS) je najmlajša med velikimi primerjalnimi 
družboslovnimi anketami, njena najbolj prepoznavna zna čilnost pa so visoke zahteve glede 
kakovosti vseh vidikov priprave in izvedbe raziskov alnega postopka. Podatki ESS so namre č 
že izvorno namenjeni celotni akademski skupnosti in  oblikovalcem politik, torej kakovostnim 
analizam družbenih trendov ter usmerjanju družbenih  sistemov. Vsebina anket ESS je zato 
splošna in obenem disciplinarno raznolika, namenjen a razli čnim znanstvenim in 
upravljalskim profilom uporabnikov na podro čjih sociologije, psihologije, politologije, 
ekonomije, kriminologije ipd., pri čemer gre pretežno za subjektivne kazalce stališ č in v 
manjši meri tudi ravnanj. 
 
ESS je zasnovana longitudinalno. S ponavljajo čimi se meritvami nastaja časovna vrsta, ki 
pomeni vedno uporabnejšo podlago za spremljanje dru žbenega razvoja. Njena poglavitna  16 metodološka prednost je, da je v svoji organizacijs ki zasnovi našla doslej najbolj u činkovit 
kompromis med na čeli centralnega upravljanja in nacionalne participa cije, demokrati čnosti in 
nadzora ter metodološke in vsebinske ekspertize, ka terega posledica je pove čana ekvivalenca 
merjenja družbenih pojavov na mednarodni ravni. Pra v zaradi tovrstnega kvalitativnega 
preboja oziroma izjemnih dosežkov pri harmonizaciji  kakovosti mednarodnega 
družboslovnega raziskovanja je raziskava ESS v letu  2005 prejela tudi najvišje evropsko 
priznanje na znanstveno-raziskovalnem podro čju, Descartesovo nagrado. 
 
Projekt ESS se je pri čel izvajati leta 2001, Slovenija pa je preko Fakult ete za družbene vede 
Univerze v Ljubljani kot izvajalec nacionalne teren ske raziskave vanj vklju čena že od 
za četka. Od leta 2004 je ta slovenska institucija tudi  član vodstvenega konzorcija in je tako 
ena od sedmih vodstvenih partneric projekta, ki ga sicer izvaja 35 držav. 
 
Poleg samih uporabnikov podatkov se ve č deset slovenskih raziskovalcev iz javnih in 
zasebnih organizacij že sedaj udeležuje tudi ESS me todoloških seminarjev (ESS Train), ve č 
sto pa jih uporablja tudi internetni program za u čenje metodologije (EDU-Net). 
 
Poleg pridobivanja zanesljivih indikatorjev stanja in dinamike stališ č prebivalstva na razli čnih 
družbenih podro čjih, kar je pomemben cilj sam po sebi, je velika pr ednost ESS še v možnosti 
sistemati čne in veljavne primerjave slovenskih kazalcev s kaz alci drugih evropskih družb. 
Velike koristi bodo od projekta imeli sodelujo či raziskovalci, predavatelji in analitiki, ki bodo 
pridobili znanje in veš čine na podro čju metod družboslovnega raziskovanja in bodo deležn i 
pretoka metodološkega znanja in metodoloških inovac ij na podro čjih, kot na primer 
organizacija raziskave, konstrukcija vprašalnika, p revajanje, arhiviranje, vzor čenje in analiza. 
S tem bo ESS pomembno prispeval k izboljšanju kakov osti raziskovalnega dela tako v 
javnem kot zasebnem raziskovalnem sektorju, kar bo omogo čalo bolj kakovostne 
družboslovne analize in strokovno podprte politi čne odlo čitve. Kontinuirano sodelovanje oz. 
sprotna izmenjava znanj in izkušenj bo bistveno pri spevala k formiranju nove generacije 
metodološko usposobljenih raziskovalcev, s tem pa k  izboljšanju kvalitete pedagoškega in 
raziskovalnega dela.  
V širšem smislu bodo s sodelovanjem Slovenije v ESS  raziskovalci, predavatelji in študentje 
imeli dostop do nove generacije družbenih indikator jev in s tem do empiri čne podlage za 
preverjanje svojih znanstvenih hipotez v primerjaln em okviru. Zaradi splošne družboslovne in 
obenem primerjalne narave indikatorjev lahko pri čakujemo, da bodo znanstveno pomembni 
dosežki najpogostejši na podro čju sociologije, politologije, psihologije, socialne  politike, 
deloma tudi ekonomije in pedagoških znanosti. 
 
Znanja, ki jih raziskovalci iz zasebnega sektorja p ridobivajo v okviru programov 
usposabljanja ESS in odprt dostop do podatkovnih ba z ESS so neposredno uporabna na 
podro čjih trženja, oglaševanja, vseh vrst kvantitativnega  raziskovanja javnega mnenja, kot 
tudi v razli čnih analiti čnih oddelkih ostalih industrijskih dejavnosti, kate rih predmet so 
podatkovne analize (kadrovski oddelki, analize zado voljstva zaposlenih, interni oddelki za 
analize trga ipd.). 
 
Poleg širokega analiti čnega potenciala ESS ki omogo ča dosežke na akademskem podro čju, bo 
lahko imel ESS tudi širše družbene u činke na ve č podro čjih. Raziskave, ki jih omogo ča ESS 
namre č ponujajo spremljanje družbenih trendov na ve čini politi čno najbolj relevantnih 
podro čij. Rezultati javni upravi lahko služijo kot inform acijska podlaga in teoretsko ozadje za  17 na primer identifikacijo družbeno in politi čno relevantnih problemov, za oblikovanje strategij 
in ukrepov ter na črtovanje akcij obveš čanja javnosti. Boljše politi čno upravljanje posredno 
pomeni dvig kakovosti življenja, družbeni indikator ji pa omogo čajo poglobitev vedenja o 
lastni družbi v kontekstu primerjave z drugimi druž bami in s tem oris nacionalne identitete in 
njenih posebnosti. 
 
Skupna ocenjena vrednost mednarodnega projekta ESS je okoli 10 milijonov EUR, kar 
predstavlja stroške izvedbe meritev v vseh sodelujo čih državah ter stroški centralne 
koordinacije za obdobje dveh let. Skupni stroški za  Slovenijo znašajo najve č okoli 150 tiso č 
EUR letno in zajemajo izvedbo meritev v Sloveniji, delo nacionalnega koordinatorja in ekipe, 
nadgraditev strojne in programske opreme, ki omogo ča kontrolirano digitalno zajemanje 
podatkov v fazi terena ter prispevek za centralno k oordinacijo in skupne aktivnosti v višini 
okoli 30 tiso č EUR. 
 
2.6. DARIAH  
Digitalna raziskovalna infrastruktura za umetnost i n humanistiko (Digital Research 
Infrastructure for the Arts and Humanities) 
DARIAH bo prva digitalna raziskovalna infrastruktur a na podro čju umetnosti ter humanistike 
v Evropi, ki bo omogo čila in spodbujala primerjalne mednarodne in med-dis ciplinarne 
digitalne raziskave na teh podro čjih. 
 
Na njen pomen opozarja dejstvo, da je potrebno razi skovalno infrastrukturo za ti podro čji na 
evropski ravni šele vzpostaviti, predvsem s poenote no standardizacijo, organiziranjem znanja 
ter povezovanjem baz podatkov razli čnih nacionalnih akademskih tradicij in disciplin. V  tem 
smislu pomeni digitalna raziskovalna infrastruktura  mrežo, ki bo povezala razli čna znanja, 
metodologije, analiti čna in interpretativna orodja razli čnih disciplin z digitalnimi bazami 
podatkov ter z raziskovalci in bo spodbujala digita lno zasnovane raziskave v humanistiki ter 
umetnosti. 
 
DARIAH torej vzpostavlja enotno tehnološko platform o, ki bo po eni strani vzpostavila 
dostop do tega gradiva, na interoperabilen na čin povezala tako zelo razli čne oblike podatkov 
(rokopise, tiskane dokumente, tekste, glasbene zapi se, slikovno in ustno gradivo ipd.), kot tudi 
raziskovalne inštitute ter digitalne centre. S pove zovanjem in prepletanjem informacijsko-
komunikacijskih tehnologij, humanistike in umetnost i se bodo razvile nove metodologije, 
analiti čna in interpretativna orodja ter nov na čin raziskovanja – digitalna oz. e-humanistika.  
 
Ker se digitalna raziskovalna infrastruktura na pod ro čju umetnosti in humanistike v vseh 
državah šele vzpostavlja, je posebna vrednost proje kta DARIAH ravno v mednarodni 
integraciji znanj, metodologij, analiti čnih orodij in pristopov, ki jih razvija digitalna 
humanistika. Ker torej projekt razvija digitalno hu manistiko in umetnost na evropski ravni, so 
pri čakovani rezultati tega procesa logi čno bolj kakovostni in cenejši, kot če bi jih razvijala 
vsaka država posebej. Digitalna humanistika namre č ne pomeni le oblikovanja digitaliziranih 
baz podatkov, temve č odpira nove povezave (s specifi čnimi na čini strukturiranja in 
organiziranja znanja) in s tem preoblikuje analiti čne kontekste ter metodologije raziskovanja.  
Zaradi hitrega delovanja in posebnih povezav ter is kalnikov, ki jih digitalizacija omogo ča, 
takšne infrastrukture spodbujajo ter omogo čajo nove interdisciplinarne povezave baz 
podatkov na mednarodni ravni. DARIAH bo v tem smisl u oblikovala evropsko digitalno  18 humanistiko, na nacionalnem nivoju pa bo spodbujala  nastanek digitalnih arhivov oz. 
digitaliziranih baz podatkov. Preko izobraževanja i n promocije bo zagotovila tudi prenos 
znanja in dobrih praks upravljanja s podatki v huma nistiki, njihovem ohranjanju in hrambi, 
povezovanju, strukturiranju, organizaciji in zagota vljanju pravne podlage takšnim bazam. 
 
Slovenija preko Inštituta za novejšo zgodovino (INZ ) v aktivnostih DARIAH sodeluje od 
pri četka projekta (septembra 2008), v letu 2009 pa se j e ta aktivno angažiral v njegovem 
strateškem in v poslovno logisti čnem delovnem paketu. INZ v DARIAH vstopa tudi s 
programom raziskovalne infrastrukture slovenskega z godovinopisja Sistory, v okviru 
konkretnega delovanja v strateškem in poslovnem pak etu pa pri pripravi poslovno 
logisti čnega modela in pri raziskavi digitalne humanistike,  nacionalnih politik in strategij ter 
dejanskega razvoja digitalne raziskovalne infrastru kture za humanistiko in umetnost v 
Sloveniji in v evropskem okviru. 
 
DARIAH predstavlja podporo in pospešuje digitalizac ijo kulturne dediš čine ter omogo ča 
njeno preu čevanje iz ve č zornih kotov razli čnih disciplin humanistike in umetnosti ter 
spodbuja povezovanja razli čnih digitalnih centrov in baz podatkov (knjižnic, m uzejev, 
arheoloških najdiš č, raziskovalnih inštitutov, privatnih zbirk, arhivo v ipd.), obenem pa odpira 
možnost za integracijo kulturne dediš čine Slovenije v evropski prostor. 
Z oblikovanjem razli čnih uporabnikom prijaznih programskih rešitev in hi trega ter prostega 
dostopa do zelo razli čnega (zaenkrat v precejšnji meri nedostopnega) grad iva, odpira možnost 
boljšega dostopa vseh ljudi do kulturne dediš čine. Zaradi slednjega ima velik pomen tudi za 
popularizacijo humanisti čne znanosti in izgradnjo primernega odnosa do kultu rne dediš čine. 
 
Mreža DARIAH bo ustvarjala mednarodni prostor digit alnega raziskovanja v katerega se bo 
Slovenija lahko enakopravno vklju čila z implementacijo kompleksnih tehnoloških rešite v in 
vzpostavljanjem tehnološke platforme, ki se bo obli kovala v tej mreži. Nova analiti čna orodja, 
interpretativni sistemi in vseevropska povezava baz  v humanistiki in umetnosti bodo 
omogo čila hiter, uporabnikom prijazen in prost dostop do baz podatkov, preko IKT orodij pa 
tudi odpiranje novih povezav in reševanje doslej te žje rešljivih raziskovalnih vprašanj. 
Raziskovalci v Sloveniji bodo integrirali svoja zna nja iz humanistike in umetnosti v evropski 
prostor, odprli baze podatkov, omogo čili dostop do virov, analiz ali že narejenih razisk av, 
omogo čeno pa jim bo tudi, da pretresajo svoje analize s p rimerjalnimi kriti čnimi analizami 
drugih držav in disciplin. 
 
Z razvojem digitalne humanistike bo DARIAH omogo čala uresni čevanje deklariranih 
nacionalnih strategij in politik, vzpostavljanje di gitalnih baz podatkov v Sloveniji, njihovo 
povezovanje na nacionalni ravni, s tem pa tudi pove zovanje raziskovalcev in inštitutov. 
Nudila bo izobraževanja, nasvete, priporo čila in dobre prakse o tem, kako razvijati digitalne  
baze in jih povezovati ne le s tehnološkega, temve č tudi znanstvenega in pravnega stališ ča. 
Do sedaj razpršena digitalna infrastruktura v Slove niji se bo lahko povezala in poenotila, kar 
bo med drugim omogo čalo tudi zunanji dostop do baz podatkov, ki so do s edaj delovale le za 
interno raziskovanje posameznih inštitutov ter izog ibanje podvajanja digitaliziranih 
dokumentov v razli čnih digitalnih centrih.  
 
Projekt DARIAH predstavlja tudi tehnološki izziv za  gospodarstvo v smislu razvoja razli čnih 
aplikacij, preizkušanja orodij, prevajalnikov (jezi ka in razli čnih virov ter oblik informacij) ter 
programske opreme pri analiti čni obdelavi podatkov in omogo čanju hitrega dostopa do zelo  19 razli čnih podatkov. Poleg tega bo digitalna humanistika z  razli čnimi znanji doprinesla k 
digitalizaciji kulturne dediš čine, čigar del je tudi slovensko gospodarstvo. S hitrim i n prostim 
dostopom ter operabilnostjo razli čnih baz podatkov bo pripomogla k primerjalnim kriti čnim 
mednarodnim analizam, relevantnim za gospodarstvo. 
 
Ocenjeni skupni stroški vzpostavitve mednarodne dig italne raziskovalne infrastrukture 
DARIAH so 12 mio EUR, stroški delovanja pa 6 mio EU R na leto. Razdelitev prispevkov 
posameznih držav še ni mogo ča, ker še ni znano kon čno (okvirno) število sodelujo čih držav. 
Države bodo projektu lahko prispevale s stvarnim vl ožkom in denarnim prispevkom, pri 
čemer bo moralo biti slednjega vsaj 5%. 
 
2.7. CESSDA 
Svet evropskih arhivov družboslovnih podatkov (Coun cil of European Social Science 
Data Archives) 
Opis infrastrukture   
Projekt CESSDA predstavlja organizacijsko in stroko vno nadgradnjo podatkovne 
infrastrukture na podro čju družboslovja. Izkoriš ča možnosti sodelovanja nacionalnih 
organizacij, teritorialno zadolženih za skrb za pod atke, na ravni Evrope tako, da se poveže 
delo na razvojnih projektih, pri implementaciji sta ndardiziranih rešitev pri ravnanju s 
podatkovnimi gradivi in s poenotenjem ravni kakovos ti zagotavljanja storitev. Rezultat 
CESSDA bo cenejše skupno delovanje, ve čja koli čina prosto dostopnih podatkov, uporabniku 
prijazen dostop z enega mesta ter možnosti usposabl janja za delo in sodelovanja.  
 
Danes dostop do podatkov za kakovostno družboslovno  raziskovanje zagotavljajo nacionalni 
podatkovni arhivi, povezani na ravni Evrope v združ enju CESSDA. Vsak zase skrbijo za 
izbor pomembnih podatkovnih virov, njihovo shranjev anje in zagotavljanje dostopa za 
znanstvene, izobraževalne in druge namene. V okviru  združenja je zagotovljen dostop do 
velikih koli čin enkratnih in kakovostnih podatkov skupaj z dokum entacijo in pripomo čki za 
njihovo izkoriš čanje. Arhivi med drugim hranijo nekatere najpomembn ejše nacionalne ter 
mednarodne kontinuirane raziskave splošnih in speci fi čnih problemov v družbi, zajemajo č 
vsa podro čja življenja, od ekonomije, dobrobiti, okolja, poli tike in demokracije, do stališ č, 
vrednot in kulture.  
CESSDA je do sedaj delovala kot prostovoljno združe nje nacionalnih podatkovnih arhivov s 
podro čja družboslovja. Prvotna ideja združenja v sedemdes etih letih je bila zagotoviti 
izmenjavo podatkov za raziskovalce med državami. Z nastopom Interneta so omejitve fizi čne 
dostopnosti presežene, ostajajo pa omejitve v dosto pnosti zaradi neusklajenega delovanja 
nacionalnih podatkovnih storitev.  
 
Cilj nadgradnje CESSDA je oblikovanje nove organiza cije s trdno notranjo organizacijsko 
strukturo in pravili. To bo članicam zagotovilo uporabo skupnih storitev, ki bod o temeljile na 
poenotenih pravilih delovanja, tako vsebinsko glede  uporabe protokolov, kot po na činu, pri 
zagotavljanju visoke kakovosti in u činkovitosti delovanja.  
 
Klju čna podro čja nadgradnje CESSDA bodo poenotenje postopkov izro čanja podatkov pri 
zajemu tako, da so varovane avtorske pravice dajalc ev; možnost registracije uporabnikov za 
dostop do podatkov v svoji državi z uporabo poenote ne ontologije statusov; izdelava skupnih 
orodij za pripravo, dokumentacijo in predajo podatk ov; svetovanje in usposabljanje 
raziskovalcev za pripravo kakovostnih podatkov, pri mernih za izro čanje v arhiv; vzpostavitev  20 storitve prevzema podatkov in opredelitev obveznost i glede izro čanja podatkov raziskav iz 
javnih sredstev skladno z deklaracijo OECD; izdelav a skupnih orodij in portalov za 
opravljanje storitev dodane vrednosti na podatkih; zasnova in podpora za delovanje 
repozitorija, razvoj najboljših praks v celotnem sp ektru storitev, skladno s konceptom 
življenjskega cikla podatkov ter razvoj in potrjeva nje sistemov za dolgotrajno hrambo.  
 
Dosedanje aktivnosti Slovenije   
Slovenija ima vzpostavljene podatkovne storitve in tesno sodeluje z obstoje čimi 
mednarodnimi povezavami preko Arhiva družboslovnih podatkov (ADP). Strokovnjaki te 
organizacije sodelujejo v okviru CESSDA pri aktivno stih, kot je priprava portala, protokolov 
za izmenjavo in dostop do podatkov, pri strokovnem usposabljanju ter pripravah skupnih 
orodij za podporo dejavnosti.  
 
Za izena čitev ravni storitev in izpolnjevanja pogojev za sod elovanje v novi inštalaciji 
CESSDA bodo potrebna dodatna vlaganja v nadgradnjo slovenskega dela zagotavljanja 
storitev. Potrebna bo ureditev zajema, hrambe in do stopa do kvalitativnih podatkov, popis 
podatkovnih gradiv, dopolnjevanje protokolov in oro dij za dostop do osebno ob čutljivih 
podatkov, oddaljeni dostop do podatkov drugih javni h ustanov na ostalih podro čjih, ureditev 
notranjih protokolov nadzora nad kakovostjo storite v pri ravnanju s podatki, povezanih s 
sistemom dolgoro čne hrambe, implementacija orodij za ravnanje z meta podatki in uporabo 
skupne tehnologije, ter izobraževanje in usposablja nje uporabnikov.  
Sodelovanje Slovenije v projektu CESSDA bo omogo čilo neposreden prenos izkušenj in 
zgledov organiziranja celovitega nacionalnega siste ma dostopa do raziskovalnih podatkov 
tudi za druga disciplinarna podro čja. Nekateri partnerji namre č pokrivajo širša disciplinarna 
podro čja humanistike, družboslovja, medicine, rabe prosto ra, zgodovine, itd. ter sodelujejo pri 
naprednem razvoju celovite nacionalne znanstvene in frastrukture. Med tem, ko je potrebna 
specialisti čna obravnava raziskovalnih podatkov glede na tradic ije in potrebe posameznih 
disciplin, je po drugi strani potrebna integracija in poenotenje dostopov do gradiv razli čnih 
disciplin z enega mesta, prav tako pa tudi znanje i n nadzor nad izvajanjem storitev 
repozitorija za trajno hrambo digitalnih podatkovni h gradiv za raziskovalne namene. Prav 
tako projekt predstavlja možnost prou čitve stanja in oblikovanje oz. prilagoditev pravneg a 
okvira za zbiranje vseh podatkov raziskav iz javnih  sredstev v ustrezni obliki na ustreznem 
mestu, kjer je glede na tip gradiva to lahko: ali n a na čin osebnega ali institucinalnega 
samoarhiviranja (za podatkovna gradiva iz projektov  manjšega pomena); ali na na čin 
nacionalnega disciplinarno pooblaš čenega podatkovnega arhiva povezanega v vzporedne 
mednarodne integracije, za kar je zgled ADP povezan  v CESSDA; ali pa na na čin direktnega 
zalaganja s podatkovnimi gradivi ustreznega mednaro dnega arhiva posameznega 
disciplinarnega podro čja.  
 
Pri čakovane koristi vklju čenosti Slovenije v projekt   
CESSDA bo zagotovila vzpostavitev sodobne in kakovo stne storitve dostopa do podatkov za 
družboslovje z najmanjšimi vlaganji, saj se bodo članice naslonile na skupno vzpostavljene 
rešitve, namesto da bi jih razvijale same in na nov o. Trdna notranja organizacijska struktura in 
pravila CESSDA bodo članicam zagotovila uporabo skupnih storitev, ki bod o temeljile na 
zagotavljanju visoke kakovosti in u činkovitosti delovanja. Sodelovanje v CESSDA torej n udi 
priložnost za zagotovitev nacionalne storitve dosto pa do podatkov, primerljive z razvitejšim 
okoljem.  
  21 Uporabniki podatkov (raziskovalci, študentje in šir ša javnost) bodo imeli neoviran dostop do 
doma čih in tujih podatkovnih virov in z njimi povezanih gradiv, ki po svoji vsebinski in 
metodološki naravi zagotavljajo edinstvene podlage za raziskovanje vrste pomembnih 
problemov. CESSDA bo zagotavljala svetovanje, uspos abljanje za upravljanje s podatki, 
orodja in standarde ter gradiva. Zato bo vklju čenost vanjo z relativno majhnimi vlaganji 
zagotovila prirast znanstvenih odkritij in splošne ravni usposobljenosti za raziskovalno delo s 
podatki, skladno s svetovnim trendom na podatkih in  povezanih znanjih osnovane kakovostne 
znanstvene produkcije. S polnim delovanjem podatkov ne infrastrukture se torej demokratizira 
in širi možnost sodelovanja v znanstveni skupnosti,  saj lahko tudi študent, profesor in široka 
javnost pod enakimi pogoji kot raziskovalci z lastn imi projekti dostopa do izvirnih podatkov 
ter z analizami prispeva k zakladnici znanja. Povez anost v CESSDA odpira in širi tudi 
možnosti za mednarodne kooperativne projekte na šte vilnih podro čjih.  
Prav tako bo ob isti kakovosti raziskovalnih rezult atov omogo čila prihranek sredstev in časa, 
ki ga v raziskovalnih projektih predstavlja produkc ija podatkov. Ker infrastruktura tudi 
zagotavlja dolgotrajno shranjevanje in uporabnost p odatkovnih gradiv o sedanji družbi, 
predstavlja tudi pomemben del varovanja znanstvene in kulturne dediš čine za bodo če 
zgodovinske raziskave.  
 
Prav tako bo CESSDA predstavljala številne priložno sti za gospodarstvo, zlasti na dolo čenih 
podro čjih IT podpore, kjer je v Sloveniji visoka raven zn anja, kot npr. uporaba umetne 
inteligence pri semanti čni podpori in web3 tehnologijah, multimedijske vseb ine (npr. 
Videolectures), viri in orodja za podjetja, ki se u kvarjajo s komercialnim zbiranjem podatkov 
(analize mnenj javnosti), ipd.  
 
Finan čni vidik   
Skupna vrednost celotnega projekta je okoli 30 mili jonov EUR. Letni stroški naj bi znašali 
okoli 1,8-2 milijona EUR, od česar Norveška in Nem čija, kot potencialni gostiteljici 
administrativnega sedeža CESSDA ponujata kritje 1,4  milijona EUR letno prvih 5 let. 
Slovenski prispevek centralni organizaciji bo temu ustrezno majhen (izra čunan glede na BDP 
države), zato bodo ve čino stroškov sodelovanja Slovenije v CESSDA predsta vljala vlaganja v 
izgradnjo nacionalne infrastrukture na tem podro čju. Ti novi stroški so ocenjeni na okoli 
75.000 EUR letno. 
 
2.8. XFEL ali EuroFEL 
Laser na proste elektrone žarkov X  (X-ray Free Ele ctron Laser) ali Evropski laserji na 
proste elektrone Evrope (European Free Electron Las ers) 
 
Laserja na proste elektrone XFEL in EuroFEL sta po podro čju svoje uporabe deloma 
zamenljiva; konzorcij laserjev na proste elektrone EuroFEL združuje ve č tovrstnih naprav v 
Evropi (obstoje čih ali v izgradnji), XFEL pa je nova takšna naprava  ve čjih zmogljivosti v 
izgradnji. Za slovenske znanstvenike je pomemben do stop zgolj do ene od tovrstnih naprav, 
zato bo pri kon čni odlo čitvi o sodelovanju v eni od teh dveh infrastruktur resorno ministrstvo 
ponovno pretehtalo vse vidike enega in drugega proj ekta, saj se njune zna čilnosti in 
okoliš čine v Sloveniji lahko tekom izvajanja projektov in ostalih aktivnosti v okviru tega 
Načrta še spreminjajo. 
 
XFEL bo novi mednarodni center za produkcijo in zna nstveno uporabo zelo svetlih in ultra 
kratkih pulzov, prostorsko koherentnih trdih rentge nskih žarkov. Nove možnosti, ki jih bo  22 ponujal, bodo zanimive predvsem za znanost o materi alih, za razvoj novih naprednih in 
kompleksnih multifunkcionalnih materialov. Kompleks  bo obsegal 1,7 km dolg 
superprevodni linearni pospeševalnik za pospeševanj e elektronov ter 6 eksperimentalnih 
postaj s sodobno in  napredno opremo za znanstveno uporabo žarkov. Žarki bodo omogo čili 
izvedbo povsem novih in potencialno revolucionarnih  eksperimentov za veliko število 
disciplin, od fizike in kemije materialov do nanozn anosti in nanotehnologije. Podrobno 
razumevanje kemijskih reakcij in na čin delovanja molekularnih sistemov bo bistvenega 
pomena za na črtovanje novih anorganskih in organskih (nano) mate rialov. XFEL bo uporabil 
novo tehnologijo super prevodnosti za pospeševanje elektronov z veliko hitrostjo ponovitev, 
kar bo osnova za razvoj tudi bodo čih pospeševalnikov. 
 
Projekt EuroFEL združuje nacionalne FEL centre, ki že delujejo ali so v fazi zagona v enotno, 
distribuirano in mednarodno odprto infrastrukturo. Povezovanje centrov predstavlja 
učinkovito izkoriš čanje komplementarnih instrumentov, ki so na voljo v  vsakem od centrov in 
na ta na čin omogo ča karakterizacijo materialov z zelo razli čnih pogledov. EuroFEL bo 
ponujal široko paleto žarkovnih linij in opreme, ki  bo mnogo bogatejša, kot jo lahko ponudi 
en sam obstoje či center. Laserska svetloba, ki jo bo ob kon čanju ponujal EuroFEL bo 
obsegala obmo čje od daljnih infrarde čih valovnih dolžin, do mehkih rentgenskih žarkov.  Z 
bogatim naborom karakterizacijskih tehnik, ki jih b o ponujal EuroFEL bo mogo če preiskovati 
elektronske, strukturne, opti čne in kemijske lastnosti najrazli čnejših materialov od 
nanostrukturiranih do mezoskopskih in makroskopskih , tako anorganskih, kot organskih in 
bioloških. Ve čino lastnosti bo mogo če spremljati tudi v odvisnosti od časa, saj ve čina FEL 
centrov omogo ča pikosekundne ali femtosekundne laserske bliske, k i omogo čajo, ob 
primernih sistemih za zajemanje podatkov, visoko časovno lo čljivost. 
 
Slovenski raziskovalci so se pri dosedanjem delu na  sinhrotronih (ESRF, ELETTRA, DESY) 
ukvarjali predvsem s strukturno analizo razli čnih materialov, imajo pa tudi izkušnje na 
podro čju rentgenske absorbcijske ter emisijske spektrosko pije, ki bo ena izmed klju čnih 
tehnik na XFEL in EuroFEL.  
V predlog sodelovanja v XFEL je vklju čenih kar 5 centrov odli čnosti: nanoznanosti in 
nanotehnologije (CO NIN), za biosenzoriko, instrume ntacijo in procesno kontrolo (CO BIK), 
nizkooglji čne tehnologije (CO NOT),  napredni nekovinski mater iali s tehnologijami 
prihodnosti (CO NAMASTE) ter polimerni materiali in  tehnologije (CO POLIMAT). 
Sodelovanje je pomembno tudi v kontekstu razvoja no ve generacije namiznega XFEL izvora 
(»Surfotron«) in časovno razlo čene elektronske mikroskopije, ki poteka v CO NIN. E den od 
FEL centrov v EuroFEL naj bi bil tudi center FERMI@ ELETTRA v okviru Sinhrotrona Trst. 
Sodelovanje Slovenije v EuroFEL je tako možno tudi v kontekstu povezovanja med 
slovenskimi raziskovalnimi infrastrukturami in sled njim (projekt CERIC v tem Na črtu).  
 
Slovenska znanost na podro čju raziskav materialov ne more ve č bistveno napredovati brez 
dostopa do velike raziskovalne infrastrukture. Z vp etostjo v XFEL ali EuroFEL bodo 
poglobljena ali vzpostavljena nova mednarodna sodel ovanja tako na podro čju teoreti čne 
podpore eksperimentom kot tudi za polno izkoriš čenost zmogljivosti RI in doseganja novih 
odkritij. Slovenskim znanstvenikom bo uporaba zmogl jivosti XFEL ali EuroFEL omogo čala 
izvajanje raziskav izjemne kvalitete. Uporabniki, k i jih lahko trenutno identificiramo v 
Sloveniji bodo izkoriš čali predvsem možnosti, ki jih dajeta za raziskavo 3 D nanostruktur, 
kompleksnih struktur in sistemov, biomolekul in spr emljanja kemijskih reakcij na atomskem 
nivoju in novi časovni skali, ki dale č presega sedanje zmožnosti.  23 XFEL in EuroFEL bosta omogo čila znanstveni preboj na ve č znanstvenih podro čjih in bosta v 
svetovnem merilu vodilna za generiranje zelo intenz ivnih in izjemno kratkih pulzov 
rentgenskih žarkov za znanstvene raziskave in prebo j na velikem številu disciplin, kar daje 
evropski in s tem tudi slovenski znanosti možnost z a vodilno vlogo pri novih in izvirnih 
dosežkih na podro čjih nanoznanosti, znanosti o materialih, energiji, senzoriki in drugih 
klju čnih podro čjih. Slovenske raziskovalne skupine se bodo z upora bo vklju čevale v druge 
uporabniške skupine, s čimer bodo v neposrednem stiku z najbolj propulzivni mi trendi na 
posameznih raziskovalnih podro čjih. 
 
Razumevanje materialov in procesov bo klju čno pri njihovem izkoriš čanju v inženirske in 
biomedicinske namene. Razviti bodo novi anorganski in organski (nano)materiali z 
izboljšanimi lastnostmi in sistemi s kompleksnim ve denjem, ki izvira iz dinami čnih lastnosti, 
in je  tesno povezan z razvojnimi na črti in vizijami slovenske kemijske industrije. Dose danje 
raziskave na sinhrotonih se bodo nadgradile, ob izv ajanju raziskav pa se bodo tudi 
izobraževali in izpopolnjevali slovenski študenti i n raziskovalci, ki bodo z ustvarjanjem 
novega znanja tega prenašali k uporabnikom za razvo j novih izdelkov z visoko dodano 
vrednostjo. 
Dolgoro čno bo torej sodelovanje Slovenije v XFEL ali EuroFE L omogo čilo prenos in 
uporabo najnovejših odkritij v slovensko znanost in  industrijo in tako preko razvoja 
posameznih podro čij, nadgradnje osnovnih znanj in razvoja novih izde lkov in tehnologij tudi 
na ustvarjanje novih delovnih mest v raziskovalnih organizacijah in industriji ter ustanavljanje 
novih spin-off podjetij. 
 
Raziskave, ki jih bo mogo če izvajati v XFEL ali EuroFEL bodo imele tudi mo čno družbeno 
vpetost, saj bodo njihovi rezultati lahko uporablje ni za reševanje aktualnih globalnih 
družbenih problemov, kot so izboljšanje kvalitete ž ivljenja in zdravja, zagotavljanje 
trajnostnega razvoja in razvoja nizkoogli čne družbe, uvajanje energijsko var čnih tehnologij in 
izpolnjevanje vedno strožjih okoljskih zahtev.  
 
Skupna vrednost projekta XFEL je 1,043 milijarde EU R. Države članice bodo k projektu 
prispevale v stvarni obliki ali v denarju, pri čemer je minimalni prispevek, ki omogo ča 
pridobitev lastniškega deleža in upravljanje te raz iskovalne infrastrukture 12 milijonov EUR. 
Skupni stroški delovanja bodo okoli 84 milijonov EU R, klju č po katerem se bodo ti stroški 
razdelili med države članice pa še ni dolo čen. Slovenija v tem trenutku ne na črtuje lastnih 
vlaganj v projektu XFEL v višini, ki bi omogo čila pridobitev lastniškega deleža (min. 12 mio 
EUR), zato bo pri omogo čanju dostopa do zmogljivosti XFEL za slovenske znan stvenike 
predvsem prou čila možnosti povezovanja z drugimi državami. 
Okvirna skupna vrednost projekta EuroFEL je med 1,2  in 1,6 milijarde EUR. Najbolj realni 
možnosti sodelovanja v EuroFEL sta dostop do njegov ih zmogljivosti (predvsem 
FERMI@ELETTRA) v okviru sodelovanja s Sinhrotronom Trst (projekt CERIC) ali 
nadgradnja oz. izgradnja nacionalnih zmogljivosti, ki bi se lahko vklju čevale v EuroFEL. 
 
2.9. ILL 
Inštitut Laue Langevin (Institute Laue Langevin) 
Inštitut Laue Langevin (ILL) v Grenoblu v Franciji je vodilni mednarodni raziskovalni center 
za nevtronsko sipanje. Zaradi svojih specifi čnih lastnosti predstavljajo nevtroni 
komplementarni pristop k drugim difrakcijskim in sp ektroskopskim metodam (rentgenska  24 difrakcija, IR in NMR spektroskopija...) in igrajo bistveno in pogosto klju čno vlogo pri 
modernih raziskavah v kemiji ter fiziki (nano)mater ialov kot tudi v vedah o življenju 
(biokemiji, biofiziki ter biologiji). Difrakcijske in spektroskopske metode omogo čajo 
podroben vpogled v strukturo in dinamiko kondenzira ne snovi na atomski oziroma 
molekularni ravni. 
Raziskovalna oprema ILL vklju čuje okoli 40 žarkovnih linij z razli čnimi karakteristikami za 
preu čevanje strukture in dinamike snovi na razli čnih prostorskih in časovnih skalah. ILL je v 
enakih lastniških deležih v lasti držav Francije, N em čije in Velike Britanije in deluje od leta 
1973, formalno pa je inštitut francosko podjetje. N a letni ravni je v inštitutu izvedenih okoli 
700  eksperimentov in objavljenih okoli 450 znanstv enih člankov. Inštitut se ponaša z 
najve čjim številom znanstvenih objav v revijah z visokim faktorjem vpliva med vsemi 
sorodnimi svetovnimi inštitucijami za nevtronsko si panje. Trenutno ima ILL poleg treh 
ustanovnih držav še 10 partnerskih držav članic: Avstrija, Belgija, Češka, Danska, Italija, 
Madžarska, Slovaška, Španija, Švedska in Švica. 
 
Slovenija zaenkrat še ni članica ILL. Ob pomo či Kemijskega inštituta in Inštituta Jožef Štefan 
je ILL 21.5.2008 organiziral delavnico, ki je prite gnila zelo veliko raziskovalcev iz vseh 
najvidnejših raziskovalnih institucij v Sloveniji. Velik interes raziskovalcev zagotavlja 
zadostno kriti čno maso ter hkrati spodbuja interdisciplinarne razi skave v mednarodnem 
okolju.  
 
Takoj po delavnici so slovenski raziskovalci obliko vali naslednje projektne predloge: 
- Uporaba metode nevtronske difrakcije pri mikroporoz nih materialih . 
- Dolo čevanje strukture tehni čne, oksidne keramike ter piezoelektri čnih materialov brez 
svinca s praškovno difrakcijo. 
- Strukturna analiza  na osnovi monokristala. 
- Raziskave shranjevanja vodika (hydrogen storage) in  difuzije vodika preko membran. 
- Razvoj in raziskave novih elektronskih in fotokatal itskih materialov z izboljšanimi 
lastnostmi. Nevtronsko sipanje kot komplementarna m etoda ostalim analitskim 
metodam daje bistvene informacije o strukturi mater ialov na osnovi oksidov. 
- Meritve sipanja pri majhnih kotih (SANS) raztopin s amo-organizirajo čih koloidnih 
sistemov. 
- Koherentno nevtronsko sipanje za dolo čevanje struktur in strukturnih napak pri 
elektrokemijskih materialih. 
- Dinamika protona pri zelo kratkih vodikovih vezeh. 
- Nevtronska reflektometrija in nevtronska proteinska  kristalografija. 
 
Vpeljava raziskav z nevtronskim sipanjem (v svetu s icer standardna metoda pri študiju 
kondenzirane snovi) odpira slovenskim raziskovalcem  širok nabor najsodobnejših analitskih 
metod na podro čjih kemije in fizike materialov in nanomaterialov, strukturne biologije in 
jedrske fizike. Uporaba metod nevtronskega sipanja dopolnjuje ostale metode sipanja (žarkov 
X), zato so tovrstne metode nepogrešljivo orodje so dobnih znanosti o materialih in znanostih 
o življenju. Te metode bi z vklju čitvijo Slovenije v ILL postale enostavno dostopne. Zaradi 
optimalne organiziranosti delovanja ILL, o čemer pri ča izjemna produkcija visokokvalitetnih 
znanstvenih objav in veliko število mednarodnih pro jektov, v katere je vklju čen ILL, bi 
slovenski raziskovalci pridobili tudi enkratne možn osti za vklju čevanje v mednarodne 
znanstvene tokove.  25 Odprle bi se tudi številne možnosti za izpopolnjeva nje in raziskovanje mlajših strokovnih 
kadrov na ILL. Usposabljanje za raziskave z nevtron skim sipanjem vseh sodelujo čih 
raziskovalcev je del ustaljene prakse na ILL, vršij o pa ga zaposleni na žarkovnih linijah. Prav 
tako bi se slovenski doktorski študenti lahko uspos abljali za delo na žarkovnih linijah, s čimer 
bi v Sloveniji pridobili pomembno znanje in veš čine. 
 
Študije rezultatov ILL so pokazale, da ima ena četrtina eksperimentov, opravljenih v ILL, 
neposreden pomen za industrijo. Sodelovanje v tem p rojektu je že izrazilo slovensko podjetje 
Cosylab, saj so tovrstne institucije njihov osnovni  poslovni partner. Ker pa raziskave z 
nevtroni omogo čajo tudi študiranje industrijskih materialov (na pr imer razpoke v zlitinah) in 
študij kokristalov farmacevtskih u činkovin, ki predstavljajo velik izziv v farmacevtsk i 
industriji, pa je pri čakovati tudi širši interes slovenske industrije. Ne posredne raziskave 
farmacevtskih reagentov in na činov njihovega dostavljanja na želeno mesto v teles u so na 
primer pomembne za farmacevtsko industrijo, raziska ve lastnosti polimerov pa za vrsto 
industrijskih panog, ki potrebujejo napredne materi ale. 
 
Ker je ILL že obstoje ča raziskovalna infrastruktura, bi članstvo Slovenije omogo čilo 
slovenski raziskovalni sferi tudi prenos uspešnih p raks industrijskega sodelovanja v doma če 
gospodarstvo. Tak prenos znanja bi spodbudil sloven ske raziskovalce k razvoju spin-off 
podjetij, ki bi zainteresirani farmacevtski, kemijs ki in drugi industriji omogo čala raziskave na 
ILL.  
 
Slovenija se ILL lahko priklju či kot polnopravna članica ali pa kot članica v konzorciju 
srednjevropskih držav Avstrije, Češke, Madžarske in Slovaške. Kot članica v konzorciju bi 
imela bistveno nižje finan čne obveze. To bo zato prva možnost, ki jo bomo prou čili v za četni 
fazi sodelovanja z ILL, v prihodnosti pa ni izklju čeno polnopravno članstvo. 
 
2.10. Belle II 
Raziskovalna infrastruktura Belle II bo namenjena z a poskuse v fiziki osnovnih delcev. V 
pospeševalniku SuperKEKB se bodo pospeševali in v s rediš ču eksperimentalne aparature 
trkali elektroni in pozitroni. Pri tem bodo nastali  težki delci in njihovi antidelci. Spektrometer 
Belle II bo omogo čal zaznavo sledi njihovih produktov z detekcijskimi  sistemi za dolo čanje 
položaja to čke interakcije in osrednjo sledilno komoro. Elektri čne signale iz detektorskih 
sklopov bodo obdelale elektronske komponente delno že v notranjosti, delno pa na zunanjem 
delu spektrometra, zelo zmogljiv ra čunalniški sistem pa bo skrbel za njihovo nadaljnjo 
obdelavo in shranjevanje. 
Bistvena izboljšanost natan čnosti meritev, ki jo bo Belle II omogo čal tako z izboljšavo 
detektorskih zmogljivosti  kot tudi z bistvenim pov e čanjem velikosti zabeleženega vzorca, bo 
omogo čila npr. odgovore na vprašanja o odstopanjih od sic er izjemno natan čno preverjenega 
Standardnega modela, torej iskanje pojavov t.i. Nov e fizike. 
Tako pospeševalnik SuperKEKB (projekt japonske vlad e v vrednosti okoli 250 mio EUR) 
kakor tudi spektrometer Belle II naj bi bila, nared  konec leta 2014.  
 
Pri pripravi raziskovalne infrastrukture Belle II v  skupni vrednosti okoli 300 milijonov EUR 
sodeluje trinajst držav (med njimi Japonska, ZDA, N em čija, Rusija, Avstralija, Avstrija, 
Češka, Poljska, Kitajska, Južna Koreja in Slovenija,  skupno z okoli tristo raziskovalci).   26 Slovenska raziskovalna skupina je med nosilci tega projekta. Pri pripravi nosi klju čne 
odgovornosti (vodja projekta, koordinator fizikalne ga programa, vodja enega od detektorskih 
podsistemov spektrometra Belle II). 
 
Odkritje morebitnih novih procesov v fiziki osnovni h delcev bi imelo podoben vpliv na razvoj 
znanosti, kot jo je imel razvoj kvantne mehanike s svojim verjetnostnim principom v za četku 
prejšnjega stoletja. S kombinacijo eksperimentalnih  pristopov na meji dosegljivih energij 
(CERN in LHC) ter na meji dosegljive natan čnosti (KEK in Belle II) bo mogo če odkriti in 
tudi identificirati nove vrste delcev in ustreznih teorij, ki bi v koreninah spremenili 
razumevanje osnovnih sil v naravi. Z ozirom na klju čno vlogo slovenskih raziskovalcev v 
projektu bi to poleg izjemnega znanstvenega dosežka  tudi pomembno vplivalo na položaj in 
ugled Slovenije v svetu. 
Že do sedaj so se na tej raziskovalni organizaciji usposabljali slovenski raziskovalci (v okviru 
projekta Belle so doktorirali 4 mladi raziskovalci,  v pripravi pa je še 5 doktoratov), z 
nadgraditvijo detektorja Belle pa je mogo če pri čakovati še ve čje število usposabljanj. 
Velik je tudi potencial za sodelovanje slovenske vi sokotehnološke industrije pri iskanju 
tehnoloških rešitev in pripravi sestavnih delov eks perimentalne aparature ter opremljanju 
pospeševalnika SuperKEKB, v katerega bo japonska vl ada investirala ve č kot 250 milijonov 
EUR. 
Možni so tudi pomembni prispevki na podro čju prenosa znanja pri t.i. Grid tehnologijah v 
ra čunalništvu, kjer v Sloveniji z okoli 600 procesorji  in 300 TB spomina že deluje t.i. 
SiGNET.  Razvoj tehnologije Grid je pomemben tudi z a aplikacije v medicini, saj omogo ča 
prenos in obdelavo podatkov med razli čnimi inštitucijami. Drugi primer možnosti prenosa 
znanja pri fiziki osnovnih delcev je razvoj novih m etod za varovanje zdravja, predvsem 
izboljšave pri slikanju v medicinski diagnostiki (p ozitronska tomografija – PET), ki so postale 
mogo če zaradi uporabe izboljšanih detektorjev, razvitih za spektrometer Belle II. 
 
Celotna vrednost nadgradnje raziskovalne infrastruk ture Belle II znaša okoli 300 milijonov 
EUR. Slovenija bo pri izgradnji prispevala v okvirn i višini okoli 1,5 milijona EUR. Ko bo 
infrastruktura pri čela z delovanjem bo nosila del stroškov delovanja v  ocenjeni višini okoli 
100.000 EUR letno, za financiranje stroškov delovan ja slovenskih znanstvenikov pa še 
dodatnih okoli 150.000 EUR letno. 
 
2.11. LifeWatch 
Znanstvena in tehnološka infrastruktura za podatke o biotski raznovrstnosti in 
opazovalnice (Science and Technology Infrastructure  for Biodiversity Data and 
Observatories) 
LifeWatch bo svetovna raziskovalna infrastruktura, ki bo združevala: 
- sistem morskih, zemeljskih in sladkovodnih opazoval nic, 
- skupni dostop do ogromnega obsega povezanih podatko v iz razli čnih baz in 
opazovalnic, 
- ra čunske zmogljivosti v virtualnih laboratorijih z ana liti čnimi in modelirnimi orodji ter 
- usmerjeno uporabniško podporo in usposabljanje ter programe za javne stroritve. 
S tem bo podpirala raziskovanja zaš čite, upravljanja in trajnostne rabe biodiverzitete ter 
pomagala izboljšati razumevanje našega naravnega ok olja. Podatki mrež za opazovanje in 
zbiranje bioloških podatkov bodo obdelani ter z ana liti čnimi in modelirnimi orodji integrirani  27 tako, da bodo dostopni vsem zainteresiranim. LifeWa tch bo torej na inovativen na čin podprl 
dostop do integriranih podatkovnih baz in s tem osv etlil pomanjkljivosti v znanju in 
razumevanju življenja na Zemlji. Na evropski in mul tidisciplinarni ravni bo omogo čil 
analiziranje in modeliranje podatkov z namenom ugot avljanja in spoznavanja vzorcev in 
mehanizmov na razli čnih stopnjah biodiverzitete. 
V infrastrukturi bo poleg temeljnih znanstvenih raz iskav enakovredno zastopana tudi 
aplikativna komponenta z vklju čenimi uporabniki, javnim in zasebnim sektorjem, ki bodo 
omogočali pravilno razumevanje in upravljanje biodiverzit ete. LifeWatch se z raziskovalnimi 
cilji integrira z EU politiko na podro čju biodiverzitete in je njen bistveni sestavni del pri 
projektu sistema sistemov globalnega opazovanja zem lje (GEOSS – Global Earth Observation 
System of Systems). 
Raziskovalna infrastruktura bo sestavljena iz (1) v irov in sredstev, (2) e-infrastrukture, (3) 
analiti čnega centra ter (4) uporabnikov. Vire predstavljajo  baze podatkov meritev in 
opazovanj, statisti čni operacijski programi, ra čunalniške zmogljivosti, naprave in druga 
sredstva za analiziranje in modeliranje. E-infrastr uktura bo preko identifikacijskega sistema, 
sprejema in obdelave podatkov lociranih znotraj adm inistrativnih domen, enotnega 
varnostnega in dostopnega protokol ter enotnega pom enskega slogovnika omogo čala 
mehanizme za diseminacijo specifi čnih virov. Analiti čni center bo naloge izvrševal s sistemi 
za poenoten prenos integriranih podatkov, ki zaznaj o in varno shranijo informacije ter jih 
pošljejo v ra čunalniško mrežo. Zadnji gradnik te infrastrukture v klju čuje glavni portal z 
delovno-upravljalnim orodjem, ki uporabnikom omogo ča kreiranje specifi čnih domen in 
portalov z namenom podpiranja specifi čnih raziskav (npr. kraška biodiverziteta). S tem bo  
ustvarjeno specifi čno znanstveno okolje za izvajanje nadzora in spreml janja nalog ter orodij 
in medsebojno komunikacijo in sodelovanje. 
 
Slovenija je preko Znanstvenoraziskovalnega centra Slovenske akademije znanosti in 
umetnosti od leta 2008 vklju čena kot partnerica v pripravljalni projekt, ki se b o zaklju čil 
31.1.2011. 
 
Za družbo je raziskovalna infrastruktura LifeWatch izrednega pomena, saj bo omogo čila 
zaš čito in trajnostno upravljanje z biodiverziteto, ki je ena izmed klju čnih vrednot človeške 
družbe, zanamci pa je bodo deležni le ob sonaravnem  in trajnostnem upravljanju z naravnimi 
viri. 
Pri čakovati je, da jo bodo prvenstveno uporabljali nara vovarstveniki, upravljalci nacionalnih 
parkov in drugih biodiverzitetno pomembnih mest, na ravoslovna stroka v znanstvene namene, 
ob činske in državne službe pri povzemanju smernic in a kcijskih planov zaš čite biodiverzitete. 
Neposredno ali posredno pa bodo to raziskovalno inf rastrukturo lahko uporabljali tudi šolski 
profesorji in njihovi študentje ter lai čna zainteresirana javnost. Ker bo omogo čala 
vzpostavitev meta baze podatkov, dostopne preko sve tovnega spleta, ne bo služila zgolj 
izmenjavi podatkov v znanstveni sferi, ampak tudi š irjenju znanja in novih spoznanj tako 
znotraj izobraževalnega procesa kot tudi ostali zai nteresirani javnosti. 
Prou čevanje biotske pestrosti v izbranih ekosistemih z u porabo tehnologije, ki zajema podatke 
na daljavo in ima najmanjši vpliv na prostor, bo Sl ovenijo še dodatno utrdilo v svetovnem 
vrhu prispevkov s podro čja speleobiologije in krasoslovja. Slovenija je s s koraj polovico 
kraškega ozemlja po bogastvu podzemeljske biodiverz itete namre č v samem svetovnem vrhu. 
Podatki o bogati kraški favni, kraški flori in vege taciji ter socio-ekonomskih aspektih, 
zna čilnih za izbrana kraška obmo čja bodo generirani v skupni bazi in obdelani. Našem u 
današnjemu védenju o krasu, njegovi biodiverziteti in potrebi po varovanju krhkega  28 ravnovesja bodo dodali višjo dodano vrednost in pov ezali raziskovanje, izobraževanje, 
mobilnost znanja in ljudi v družbi. Z razvojem novi h informacijskih tehnologij bo uvedena 
prosta izmenjavo in širjenje podatkov, kar predstav lja v današnjih razmerah, ko se podatki v 
znanstveni sferi teritorialno š čitijo, kulturni preobrat ter inovacijsko sodelovanj e med 
raziskovalno in gospodarsko sfero. 
Sodelovanje v LifeWatch bo v Sloveniji omogo čilo tudi razvoj in uporabo najsodobnejših 
raziskovalnih metod, saj bo mo č uporabiti izkušnje in rešitve ostalih nacionalnih mrež. 
Tehnološka mreža za integriranje ekoloških in biodi verzitetnih podatkov bo v Sloveniji 
povezala raziskovalce in strokovnjake iz razli čnih multidisciplinarnih znanstvenih ved, ki se 
bodo vklju čili v dolgoro čne biodiverzitetne raziskave. To bo med drugim omog o čilo 
dolo čitev najpomembnejših dejavnikov, ki vplivajo na bio diverziteto ter oceno vpliva 
posameznih dejavnikov na procese v ekosistemih. 
Na podlagi zbranih in obdelanih podatkov bomo prido bili informacije o ogroženosti 
posameznih organizmov, skupin organizmov ter habita tov. Protokol z vklju čenim prostorskim 
planom ter merili za zaš čito biodiverzitete bo omogo čal varovanje mest z visoko stopnjo 
biodiverzitete. S tem bo raziskovalna infrastruktur a prispevala k ohranjanju, zaš čiti ter 
trajnostnemu upravljanju kraške naravne in kulturne  dediš čine v Sloveniji. 
 
Skupna vrednost celotnega projekta raziskovalne inf rastrukture je okoli 370 milijonov EUR. 
Stroški slovenske udeležbe v projektu, vklju čno s stroški razvoja nacionalne infrastrukture, 
povezane v LifeWatch so ocenjeni na 550.000 EUR let no. 
 
2.12. ELIXIR in EATRIS 
Evropska infrastruktura za vede o življenju in biol oške informacije (European Life 
sciences Infrastructure for Biological Information)  in  Evropska infrastruktura za 
translacijske raziskave v medicini (European Advanc ed Translational Research 
Infrastructure in Medicine) 
 
Veliki infrastrukturi ELIXIR in EATRIS sta med sebo j komplementarni, zato sta obravnavani 
skupaj. ELIXIR predstavlja temelj ostalim raziskova lnim infrastrukturam bio-medicinskega 
podro čja, EATRIS pa predstavlja nadgradnjo raziskav na po dro čju bio-medicinskih znanosti. 
 
Opis infrastruktur 
Projekt ELIXIR predstavlja izgradnjo in vzdrževanje  trajne infrastrukture za biološke 
informacije v Evropi, za podporo raziskavam ved o ž ivljenju, njihovega prenosa v medicino 
in okolje, v bio-industrijo in v družbo nasploh. Or ganizirana bo kot trans-nacionalna mreža 
bioloških informacij, ki bo koordinirana na evropsk i ravni in bo komplementarna aktivnostim 
in prioritetam na ravni posameznih držav. V njenem okviru se bodo pridobivali osnovni in 
specializirani biološki podatki, dostopna bodo orod ja in servisi za integracijo podatkov 
razli čnih izvorov, omogo čal pa bo tudi šolanje za uporabnike. ELIXIR bo v Ev ropi 
pripomogel k: (a) izboljšanju zdravstvenega stanja starajo če populacije, v smislu boljšega 
razumevanja in obvladovanja bolezni ter zgodnejše d iagnoze in prognoze, (b) trajnostni 
pridelavi kakovostne hrane v zadostnih koli činah s pomo čjo poglobljenih informacij o 
rastlinskih genomih, (c) kompetitivni farmacevtski in biotehnološki industriji, (d) varovanju 
okolja. Infrastruktura ELIXIR bo imela osrednji zbi rni center, sicer pa bo organizirana 
razpršeno v številna vozliš ča. Ta bodo predstavljala podro čja (a) izvorov podatkov, (b) bio-
ra čunskih centrov, (c) infrastrukture za integracijo b ioloških podatkov, programske opreme,  29 orodij in servisov ter (d) servisov za raziskovalno  skupnost, vklju čno s šolanjem in razvojem 
standardov. 
Cilj projekta EATRIS je vzpostaviti infrastrukturo,  ki bo omogo čila hitrejši in u činkovitejši 
prenos spoznanj iz bazi čnih raziskovalnih laboratorijev v kliniko, ter pren os zapletenih 
klini čnih in razvojnih problemov v laboratorije za osnovn e raziskave. Raziskovalna oprema 
EATRIS bo služila razvoju najsodobnejših diagnosti čnih metod in terapevtskih pristopov, 
vklju čujo č genomske, celi čne in slikovne tehnologije za biomedicinske raziska ve, ki so zaradi 
aplikativno usmerjene narave imenovane tudi prenosn e oziroma translacijske raziskave. V 
okviru pripravljalnega projekta EATRIS so povezani partnerji iz ve čine zahodnoevropskih 
držav EU, ki dosegajo zavidljiv nivo infrastrukture  na podro čju translacijske biomedicine. 
Povezane  so v mrežo infrastrukturnih centrov in za vezane k sodelovanju in koordinaciji na 
normativnem, znanstvenem in strokovnem podro čju. Interaktivni pristop EATRIS vklju čuje 
preiskovanca ali pacienta v postopku individualizir anega zdravljenja, zaradi česar bo 
infrastruktura organizirana v mrežo visoko speciali ziranih partnerskih centrov. Njihov pomen, 
je tudi v standardizaciji postopkov, harmonizaciji predpisov in v uvajanju visokih standardov 
varnosti na podro čju klini čnih raziskav. Koncept EATRIS je zato multicentri čen in zajema 
vse faze raziskav in razvoja od raziskav patogeneze , izdelave diagnosti čnih bioozna čevalcev, 
preko sinteze novih molekul do prve faze klini čnega testiranja bodisi novih u činkovin ali 
diagnosti čnih ozna čevalcev. 
 
V pripravljalni fazi ELIXIR, ki se zaklju či decembra 2011 sodeluje 13 držav. Slovenije ni 
med njimi, se je pa Center za funkcijsko genomiko i n bio-čipe (CFGBC) aprila 2010 javil na 
poziv ELIXIR za izražanje interesa izgradnje vozliš č. CFGBC, ki od leta 2005 deluje kot 
nacionalna platforma, ki združuje infrastrukturo za  visokozmogljivostne preiskave 
transkriptoma in genoma 16 članic Slovenskega konzorcija za bio- čipe bi se lahko ob ustrezni 
nadgradnji v ELIXIR vklju čil kot nacionalna enota (vozliš če), ki bo nudila raziskovalno 
podporo in opremo za Slovenijo in druge države ELIX IR. 
Pripravljalna faza EATRIS se je zaklju čila decembra 2010. Tudi v tej Slovenija uradno ni 
sodelovala, je pa Fakulteta za farmacijo Univerze v  Ljubljani že v letih 2007-2008 
koordinatorjem EATRIS posredovala izraz interesa so delovanja v aktivnostih EATRIS, 
kamor bi se lahko vklju čila s svojo infrastrukturo. Multicentri čna zasnova raziskovalne 
infrastrukture EATRIS predvideva vozliš ča v članicah partnericah.  Zato bi bilo potrebno v 
Sloveniji, po vzoru EATRIS, organizirati distribuir ano mrežo raziskovalnih organizacij, ki se 
ukvarjajo s translacijsko medicino. S tem bi zagoto vili mo čnejše strokovno ozadje, integracijo  
podro čij in  infrastrukture, hkrati pa tudi omogo čili boljšo izkoriš čenost opreme. Takšna 
mreža bi se lažje in bolj smiselno nadgrajevala in vklju čevala v EATRIS kot ena njegovih vej. 
 
Pri čakovane koristi vklju čenosti Slovenije v projekta 
V okviru sodelovanja Slovenije v ELIXIR je na črtovana izgradnja trajne infrastrukture za 
pridobivanje, hranjenje in povezovanje bioloških in formacij po-genomskega obdobja v 
Sloveniji. Pridobivali se bodo osnovni in specializ irani biološki podatki, dostopna bodo 
orodja in servisi za integracijo podatkov razli čnih izvorov, omogo čeno pa bo tudi šolanje za 
uporabnike. Uporaba raziskovalne infrastrukture pri  sodelovanju z novoustanovljenimi 
manjšimi podjetji na podro čju biomedicinskih in biotehnoloških znanostih se bo  še okrepila in 
bo na razpolago tudi spin-off podjetjem, ki so ali bodo ustanovljena. Vklju čitev Slovenije v 
ELIXIR kot temeljne infrastrukture za vse raziskave  ved o življenju tako prinaša številne 
koristi za slovensko družbo, od izboljšanja zdravst venega stanja starajo če populacije, 
trajnostne pridelave kakovostne hrane, ve čje konkuren čnosti farmacevtske in biotehnološke 
industrije ter boljšega varovanja okolja.  30 Vklju čitev Slovenije v EATRIS bo omogo čila nadgradnjo trenutnih raziskovalnih potencialov 
na podro čju aplikativnih biomedicinskih raziskav in uveljavl janja konceptov prenosne 
biomedicine, kar bo omogo čilo hitrejše prilagajanje novim svetovnim trendom i n doprineslo h 
konkuren čnosti slovenske farmacevtske industrije. Dostop do najsodobnejše infrastrukture v 
smislu fizi čne opreme, uvajanja standardov in harmonizacije pos topkov bi omogo čil 
raziskovalcem enakovreden položaj pri kandidiranju za velike aplikativne projekte (klini čne 
študije) ter doseganje vrhunskih rezultatov na podr o čju farmacevtskih znanosti, klini čne 
biomedicine, medicine in biotehnologije. Prispevala  bi tudi k uveljavitvi pravnih in 
strokovnih standardov na podro čju aplikativne biomedicine, kot npr. ustanavljanje spin-off 
podjetij in podpora srednje velikim podjetjem, gosp odarskim središ čem in kompeten čnim 
centrom na tem in podpornih tehnoloških podro čij. Omogo čila bi standardizacijo postopkov 
predklini čnih raziskav in raziskav prve faze klini čnih preizkušanj ter hitrejšo implementacijo 
diagnosti čnih metod. Kon čno bi vklju čitev Slovenije v EATRIS prinašala številne splošne 
koristi za slovensko družbo v smislu dviga življenj skega standarda s podporo preventivni in 
osebnostni medicini, doprinosom k boljšim diagnosti čnim in terapevtskim pristopom ter 
učinkovitem in ekonomi čnem zdravljenju. 
 
Za sodelovanje v ELIXIR na želeni ravni je potrebna  nadgradnja, pogon in vzdrževanje 
raziskovalne infrastrukture v Sloveniji. Skupaj z m orebitnimi prispevki centralni organizaciji 
ELIXIR za skupne aktivnosti (ti prispevki še niso d olo čeni, saj še poteka pripravljalni projekt 
ELIXIR) bi ti stroški znašala okoli 0,5 mio EUR let no. 
Tudi skupni stroški sodelovanja v EATRIS, vklju čno z mednarodnimi obveznostmi, 
organizacijo slovenske mreže organizacij s podro čja translacijske medicine ter manjšimi 
posegi v nadgradnjo slovenske raziskovalne infrastr ukture na tem podro čju bi znašali okoli 
0,5 mio EUR letno. 
 
2.13. CLARIN 
Infrastruktura za skupne jezikovne vire in tehnolog ije (Common Language Resources 
and Technology Infrastructure) 
Infrastruktura CLARIN je namenjena obsežnemu in lah ko dostopnemu hranjenju jezikovnih 
virov in tehnologij, ki zajema jezike držav članic in jezike, ki jih v državah članicah pou čujejo 
ali so pomembni zaradi migracijskih tokov. Na čin uporabe jezikovnih virov in orodij v 
CLARIN je poenoten, s čimer infrastruktura prispeva k ohranjanju in podpir anju ve čjezi čne 
evropske dediš čine. Spletna odprta infrastruktura jezikovnih stori tev ustvarja novo paradigmo 
skupinskega sodelovanja pri razvoju virov in orodij , pri čemer zagotavlja predvsem ve čkratno 
uporabnost in hkrati prilagajanje individualnim pot rebam. 
Namen CLARIN-a je: 
- obstoje ča orodja in rešitve dati na voljo v enotni infrastr ukturi,  
- omogo čiti svetovalne in u čne dejavnosti, kako orodja in vire prilagoditi spec ifi čnim 
raziskovalnim potrebam, 
- prispevati k standardizaciji virov in orodij. 
 
Slovenija v pripravljalni fazi projekta CLARIN ni s odelovala. Na nacionalni ravni na 
podro čju jezikovnih tehnologij deluje ve č podjetij in raziskovalnih organizacij, med drugim 
Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani in Inštit ut Jožef Stefan, raziskovalci pa so povezani 
tudi v Slovenskem društvu za jezikovne tehnologije.   31  
Z vse hitrejšim razvojem interneta in drugih e-tehn ologij je tehnološka podpora posameznim 
jezikom izjemno pomembna. V tem smislu je infrastru ktura CLARIN idealno okolje tako za 
razvoj slovenskih jezikovnih virov in orodij, ki bi  bili zaradi mednarodnega sodelovanja bolj 
standardizirani in ve čkratno uporabni, sodelovanje s strokovnjaki za tehn ološko bolj podprte 
jezike in izobraževanje raziskovalcev na tem podro čju pa omogo ča pretok znanja o teh 
tehnologijah. Ker razvoj jezikovnih tehnologij za j ezike z manjšim številom govorcev 
zaostaja za ve čjimi, sodelovanje v projektu CLARIN za Slovenš čino pomeni pomemben 
prispevek k njenemu položaju v teh tehnologijah. 
Jezikovne tehnologije se uporabljajo v vseh aplikac ijah, kjer uporabniki digitalnih 
pripomo čkov uporabljajo naravni jezik za komunikacijo (urej evalniki besedil, svetovni splet, 
mobilna telefonija itd.). V ve čjezi čnem evropskem okolju je tako potrebno zagotoviti, d a je 
del jezikovnotehnološke infrastrukture tudi slovenš čina. Razvoj tega podro čja pomeni tudi 
priložnosti za slovensko gospodarstvo, ki lahko trg u ponudi orodja in pripomo čke za pisno in 
govorno sporazumevanje. 
 
Skupna vrednost celotnega projekta je okoli 140 mil ijonov EUR. V kontekstu razvoja 
nacionalne infrastrukturne za hranjenje jezikovnih virov ter razvoja jezikovnih virov in orodij 
bi sodelovanje Slovenije v CLARIN zahtevalo vlaganj a v višini okoli 2,2 milijona EUR. 
 
2.14. PRACE 
Partnerstvo za napredno ra čunanje v Evropi (Partnership for Advanced Computing  in 
Europe) 
Odlo čitev o vklju čitvi v Na črt je pogojena z odlo čitvijo o izgradnji ali zakupu HPC 
zmogljivosti v Sloveniji, pri čemer bo poudarek na bolj opredeljeni uporabnosti v 
gospodarstvu. 
 
Projekt PRACE je odgovor Evrope na potrebe po vse v e čji ra čunski mo či v znanosti in 
industriji, ki je ni ve č mo č optimalno zagotoviti le s kupovanjem zmogljivejših  ra čunalnikov. 
Ker z današnjo tehnologijo izdelave elektorskih vez ij  ni ve č mogo če dovolj hitro pove čevati 
ra čunske mo či, je v razcvetu t.i. vzporedno ra čunanje, pri katerem sodeluje veliko število 
medsebojno povezanih enot. 
Takšen sistem je e-infrastrukturni center Partnerst vo za visokozmogljivo ra čunalništvo v 
Evropi (PRACE, ang. »Partnership for Advanced Computing in Europe« ), ki posamezne 
centre visokozmogljivega ra čunalništva povezuje v enotno infrastrukturo, poveza no tudi z 
nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi centri, s čimer oblikuje znanstveno ra čunalniško 
omrežje svetovnega ranga. Namen PRACE je torej zgra diti evropsko e-infrastrukturo, z 
ambicijo postati najboljši na svetu, in nuditi upor abnikom poleg zelo zmogljivih ra čunalnikov 
še virtualna ra čunalniška omrežja in podatkovna skladiš ča z informacijskimi viri, 
porazdeljenimi po Evropi in povezanimi s hitrimi ko munikacijskimi omrežji. PRACE tesno 
sodeluje s podobnimi iniciativami Distributed Europ ean Infrastructure for Supercomputing 
Applications (DEISA), Enabling Grids for E-sciencE  (EGEE) in European Grid Initiative 
(EGI).  
PRACE bo organiziran v treh ravneh. Na najvišji rav ni-0 bo tri do pet PRACE super-
ra čunalniških (HPC) evropskih centrov. Na ravni-1 bodo  nacionalni centri, medsebojno 
povezani z Grid ali podobnimi tehnologijami. Na rav ni-2 pa so predvideni lokalni centri. V  32 Sloveniji bi na podlagi medsebojnega sodelovanja la hko povezali obstoje če sisteme iz ravni-
2, ki so na univerzah, raziskovalnih ustanovah in g ospodarstvu v nacionalni sistem ravni-1. 
Takšno nacionalno infrastrukturo bi lahko nadgradil i in vklju čili v PRACE ter se v tem 
partnerstvu dogovorili o pogojih in na činih sodelovanja. 
 
V Sloveniji trenutno deluje okoli 10 gru č ra čunalnikov s povpre čno 32 procesorji na gru čo, 
vendar med seboj niso povezane in koordinirane. Ve čje gru če so na Kemijskem inštitutu, 
Inštitutu Jožef Stefan ter na Fakulteti za strojniš tvo Univerze v Ljubljani, najve čja 
ra čunalniška gru ča, s preko 1000 procesorji pa je na Turboinštitutu d.d. Povezava in 
koordinacija prostih zmogljivosti gru č v Sloveniji bi lahko predstavljalo za četno jedro 
Slovenske nacionalne infrastrukture. 
Slovenski raziskovalci sodelujejo tudi v ve č EU projektih, ki so neposredno povezani z e-
infrastrukturo in visokozmogljivim ra čunalništvom toda zaenkrat ne razpolagajo z dovolj 
zmogljivo opremo za vzpostavite kriti čne mase HPC znanja, s katero bi lahko pridobili 
ra čunski čas v velikih centrih na podlagi že preizkušene kode . 
Na Inštitutu Jožef Stefan obstaja zametek takšne op reme, ki se  lahko pove ča na velikostni red 
tiso če vozliš č. Sistem ima vse lastnosti grid-a oziroma oblaka. S lovenski raziskovalci so 
kvalificirani, da se vklju čijo v ra čunalniško infrastrukturo v okviru projekta PRACE. 
 
Priklju čitev slovenske RI k PRACE je za Slovenijo koristna,  ker povezuje in dopolnjuje nujno 
potrebno infrastrukturo za potrebe e-znanosti in dr ugih ved, ki potrebujejo visoko zmogljive 
ra čunalniške in komunikacijske sisteme za obdelavo in  prenos podatkov ter omogo ča dostop 
do najzmogljivejših evropskih ra čunalniških sistemov. Pospešil in optimiziral se bo tudi 
razvoj in uporaba programskih orodij za reševanje r a čunsko zahtevnih nalog v vzporednih in 
porazdeljenih avtonomnih omrežjih. 
Analiza velikih koli čin podatkov bo omogo čala obvladovanje in napovedovanje  kompleksnih 
situacij za potrebe industrije in vladnih inštituci j, na primer v ekologiji, meteorologiji, varstvu 
okolja, seizmologiji, bioinformatiki, medicini, eko nomiji ali jezikoslovju, pomembno bo 
prispevala k razvoju razli čnih znanosti ter informacijskih tehnologij. 
Podjetjem bo omogo čila hitrejšo pridobitev rezultatov raziskav in razv oja ter bolj celostni 
pristop k inovacijam (simulacije in razvoj prototip a), ki lahko bistveno poceni njihov razvoj in 
s tem pove ča njihovo konkuren čnost. Organizacije, ki že danes zahtevajo velike ra čunske 
zmogljivosti (banke, IKT podjetja, časopisne hiše, ipd.) bi z dostopom do zmogljivosti 
PRACE pridobile možnost bolj optimalne izvedbe svoj ih dejavnosti.  
 
Skupna vrednost projekta PRACE je okoli 200-400 mil ijonov EUR za prenovo (nadgraditev 
oz. amortizacijo) opreme vsakih 2-3 leta. V Sloveni ji bi bilo potrebno nacionalno 
infrastrukturo, ki bi se lahko vklju čila v PRACE povezati in nadgraditi v vrednosti okol i 1-2 
milijona EUR, stroški članstva pa so odvisni od pravic v raziskovalni infr astrukturi, ki jih 
država potrebuje. V statusu pridruženega člana, ki bi verjetno Sloveniji zadostoval, bi znaša li 
okoli 100.000 EUR letno. 
 
  33 3. Prioritetna nacionalna podro čja 
Raziskovalna oprema v Sloveniji je razpršena. Na ra vni države pregled nad povezanostjo te 
opreme, ki bi dosegala kriti čno maso raziskovalnega infrastrukturnega centra ni ustrezen. 
Prihaja do podvajanja posamezne opreme med instituc ijami, v dolo čenih primerih celo znotraj 
institucij. Obenem je raziskovalna oprema v veliki meri amortizirana in deloma tudi zastarela. 
Glavni instrument financiranja delovanja raziskoval ne infrastrukture je sofinanciranje 
infrastrukturnih programov, ki ga izvaja Javna agen cija za raziskovalno dejavnost RS 
(ARRS). Ta preko ve čletnih pogodb raziskovalnim organizacijam financira  pogon, 
upravljanje in vzdrževanje infrastrukture kot podpo re raziskovalni dejavnosti. 
Ta oblika financiranja raziskovalnih infrastruktur še ne zagotavlja tudi njihove rasti in 
razvoja. Deloma to nadomeš čajo javni razpisi ARRS za subvencioniranje nakupe o preme. V 
ta namen je letno podeljenih od 2 do 4 mio evrov so financiranja, pogoj za sofinanciranje pa je 
vsaj 20% lastna udeležba, pri čemer je višina lastne udeležbe pomemben kriterij pr i izbiri za 
sofinanciranje. 
 
Oba mehanizma skupaj zaenkrat ne realizirata u činkov dovolj hitrega razvoja nacionalne 
raziskovalne infrastrukture ter njenega doseganja k riti čne mase in s tem tudi znanstvene 
odli čnosti, primerljive z velikimi evropskimi in svetovn imi raziskovalnimi infrastrukturami. 
Zato bo Slovenija nacionalno raziskovalno infrastru kturo pospešeno izgrajevala in 
nadgrajevala na izbranih prednostnih podro čjih, ki bodo dopolnjevala podro čja pametne 
specializacije in prispevala k uravnoteženemu razvo ju družbe. Obenem bo za preseganje 
razdrobljenosti, slabe preglednosti in nepopolne iz koriš čenosti trenutnih zmogljivosti 
vzpostavljen virtualno infrastrukturno vozliš če. 
 
3.1. Virtualno infrastrukturno vozliš če 
Raziskovalna oprema ve čje vrednosti, ki se nahaja v javnih raziskovalnih o rganizacijah in je 
njen nakup sofinancirala Republika Slovenija mora b iti pregledno prikazana in čim bolj 
izkoriš čena. ARRS vodi evidenco vse opreme, ki je bila prek o javnih razpisov za nakup 
raziskovalne opreme kupljena v zadnjih letih, venda r ta evidenca ne prikazuje njene dejanske 
uporabe in povezanosti posameznih kosov opreme v ra ziskovalno napravo oz. raziskovalno 
infrastrukturo ter njene trenutne zasedenosti. Razi skovalne organizacije, razen tiste, ki 
razpolaga s to opremo, do nje ne morejo dostopati d ruga če, kot preko posameznih ad-hoc ali 
pogodbenih dogovorov s to raziskovalno organizacijo . Prakse na tem podro čju so zelo 
razli čne in v najve čji meri odvisne od nosilcev opreme. 
 
Zato bo v Sloveniji vzpostavljeno virtualno infrast rukturno vozliš če (portal) z naslednjimi 
lastnostmi: 
- na prostovoljni osnovi, vendar povezano z možnostjo  sofinanciranja s strani države, 
bo evidentirana raziskovalna oprema, prikazane pa b odo tudi njene trenutne 
razpoložljive zmogljivosti (npr. Tipalni mikroskop, 11.11.2010 64% zaseden)  
- raziskovalna oprema bo povezana na tematsko raven p odro čne infrastrukture v obliki 
konzorcija organizacij in posameznikov, ki razpolag ajo in upravljajo s to 
infrastrukturo (npr. elektronska mikroskopija)  
- omogo čal bo prijavo in informacije za dostop do opreme za  vse raziskovalne 
organizacije iz javnega in zasebnega sektorja. 
  34 V kratkem in srednjem roku bo takšno virtualno vozl iš če bistveno prispevalo k 
defragmentaciji nacionalnih raziskovalnih zmogljivo sti. Raziskovalne organizacije, ki bodo 
svoje zmogljivosti na dolo čenem podro čju povezale v raziskovalni infrastrukturo (konzorci j) 
ter jih umestile v vozliš če in v ve čjem deležu omogo čile tudi zunanji dostop (pod 
dogovorjenimi pogoji) do njih, bodo upravi čene do prioritetnega financiranja izgradnje in 
nadgradnje te raziskovalne infrastrukture. Imele bo do tudi ve čjo vlogo v sistemu upravljanja 
in razvoja celotnega podro čja raziskovalne infrastrukture (podajale bodo mnenj e o predlogih 
sofinanciranja nadgradnje in predloge same). 
 
Odprt dostop do prostih zmogljivosti raziskovalne i nfrastrukture bo tudi pomembno izboljšal 
raziskovalno intenzivnost v podjetjih, saj bo ta (d raga) oprema lahko dopolnjevala njihovo, 
kar je posebej pomembno za mala in srednja velika i novativna podjetja. 
 
Portal se bo v prihodnosti lahko povezoval s podobn imi v bližnjih državah in na ta na čin 
omogo čal dogovore o mednarodni izmenjavi prostih zmogljiv osti, kar bo bistveno pove čalo 
nabor raziskovalne infrastrukture, dostopne slovens kim raziskovalcem ter obenem v 
kontekstu izgradnje Evropskega raziskovalnega prost ora tudi omogo čilo javnofinan čne 
prihranke. 
 
3.2. Prednostna podro čja razvoja nacionalne RI 
V postopku, opisanem v poglavju Metodologija izbire prioritetnih mednarodnih projek tov in 
nacionalnih podro čij  ter opirajo č se na razli čne študije in nacionalne strateške dokumente, 
navedene in opisane v Raziskovalni in inovacijski s trategiji Slovenije 2011-2020, so bila 
dolo čena naslednja okvirna prednostna podro čja, na katerih je potrebno z vidika doseganja 
kriti čne mase in znanstvene odli čnosti v Sloveniji prioritetno razvijati raziskovaln o 
infrastrukturo: 
- Napredni materiali; 
- Energetska u činkovitost in trajnostno graditeljstvo; 
- Obnovljivi viri energije in okoljske tehnologije; 
- Biotehnologija, biomedicina in biološki viri; 
- Visokozmogljivo ra čunalništvo in omrežja; 
- Analiti čne zmogljivosti; 
- Nacionalni viri (digitalni, geoinformacijski); 
- Družboslovna in humanisti čna RI; 
- RI za aplikacije v vesolju; 
- Varna in zdrava hrana. 
Izbor teh, v nadaljevanju opisanih podro čij, bo v kontekstu spremljanja implementacije RISS 
ocenjen in sproti dopolnjevan v procesu »pametne sp ecializacije«. 
 
3.3. Prioritetno financiranje – instrumenti 
Za izgradnjo raziskovalne infrastrukture na teh pod ro čjih bodo prvenstveno uporabljeni 
aktualni instrumenti financiranja, t.s. infrastrukt urni programi in sofinanciranje nakupa 
opreme, ki pa bodo prilagojeni na na čin, ki bo omogo čal prioritetno financiranje. V kolikor 
aktualni instrumenti financiranje ne bi zadoš čali, bo resorno ministrstvo prou čilo oblikovanje 
novih. 
  35 Na prioritetnih podro čjih bo resorno ministrstvo predlagalo in aktivno sp odbujalo 
povezovanje vseh akterjev, ki so zainteresirani za souporabo podro čne raziskovalne 
infrastrukture. Oblikovali se bodo konzorciji, ki j ih bo resorni minister pooblastil za podajanje 
(zavezujo čega) mnenja o predlogu za prioritetno financiranje nakupa raziskovalne opreme 
ve čje vrednosti. 
Prioritetno financiranje bo omogo čalo nakup opreme velike vrednosti, v skladu s 
prora čunskimi zmožnostmi, ki se bodo na podro čju raziskovalne infrastrukture 
pove čale, z mnogo manjšim obveznim lastnim sofinanciranj em s strani predlagatelja. Za 
prioritetno financiranje bo obvezna zgolj 10% udele žba lastnih sredstev ter le do zneska 
1 mio EUR. Nad tem zneskom bo obvezna udeležba last nih sredstev le 10% od 
najvišjega zneska, t.j. 100.000 EUR. 
Obenem bomo prou čili možnost vezave infrastrukturnih programov na om enjene 
konzorcije partnerjev podro čne raziskovalne infrastrukture ter s tem omogo čili bolj 
fleksibilno in podro čju prilagojeno ureditev vzdrževanja in nadgrajevanj a raziskovalne 
infrastrukture. 
 
Dolgoro čni cilj na podro čju nacionalne raziskovalne infrastrukture je dose či kriti čno maso in 
znanstveno odli čnost na vsaj enem znanstvenem podro čju ter tako na obmo čju RS povezati 
mednarodne partnerje v oblikovanju infrastrukturneg a centra na najvišji globalni ravni in s 
tem to raziskovalno infrastrukturo umestiti na dnev ni red razvoja raziskovalne infrastrukture v 
Evropi (ESFRI). 
 
3.4. Opis prednostnih podro čij 
3.4.1. Napredni materiali 
V okviru tematike naprednih materialov bo spodbujan  razvoj raziskovalne infrastrukture za 
raziskave materialov. V procesu nastajanja tega Na črta je bilo identificiranih okoli 85 
subjektov iz vseh sektorjev, ki opravljajo raziskov alne aktivnosti na tem podro čju ter bi med 
njimi bilo mogo če sinergi čno delovanje tako pri razvoju infrastrukture, kot p ri raziskovalnih 
aktivnostih. Na tem podro čju so v obdobju 2009-2013 sofinancirani tudi 3 cent ri odli čnosti: 
(1) Center odli čnosti nanoznanosti in nanotehnologije (NiN), ki ima  velik potencial, da 
postane eden od vodilnih centrov na tem podro čju v Evropi in svetu in se v sodelovanju z 
drugimi raziskovalnimi organizacijami v Sloveniji n a tem podro čju povezuje tudi s sorodnimi 
centri v Evropi, npr. v okviru projekta NFFA (ang. Nanoscience Foundries and Fine 
Analysis), Center odli čnosti Napredni nekovinski materiali s tehnologijami  prihodnosti 
(NAMASTE) ter Center odli čnosti Polimerni materiali in tehnologije (PoliMaT).  Spodbujan 
bo razvoj infrastrukture predvsem na naslednjih ožj ih podro čjih: 
- infrastrukture za sintezo, študij, karakterizacijo in kontrolo snovi oz. njihovih lastnosti 
na ravni atomov in molekul (»nano-raven«), vklju čno z metodami na osnovi laserskih 
žarkov, ter infrastrukturo za raziskave transporta in lokalizacije nanostrukturiranih 
umetnih in bioloških materialov v navezavi z njihov o interakcijo z živo naravo. 
Ocenjena potrebna vrednost nadgradnje infrastruktur e na tem podro čju v državi je 
okoli 15-20 milijonov EUR, njeno vzdrževanje pa oko li 3-4 milijone EUR letno. 
- infrastruktura za razvoj, sintezo ter kemijsko in f izikalno karakterizacijo novih 
"pametnih" materialov na kovinski osnovi. Na tem ra ziskovalnem podro čju v 
Sloveniji deluje ve č raziskovalnih skupin, predvsem v okviru Inštituta Jožef Stefan, 
Univerze v Ljubljani in v Mariboru ter Inštituta za  matematiko, fiziko in mehaniko, 
raziskovalni rezultati pa vplivajo na tehnološki ra zvoj na vrsti podro čij, med drugim 
predvsem v energetiki (vodikove tehnologije) in IKT . Potrebna nadgradnja obstoje če  36 raziskovalne infrastrukture na tem podro čju je ocenjena na 8 milijonov EUR, njeno 
vzdrževanje pa na 0,5 milijona EUR letno. 
- integrativno okolje za uresni čevanje skupnih RR projektov (industrijskega in 
visokošolskega ter raziskovalnega sektorja), ki lah ko vodijo do tehnoloških prebojev. 
Infrastruktura na tem podro čju bo omogo čala interdisciplinarni pristop akterjev z 
razli čnimi ozadji, da poslovno usmerjene projekte usmerij o v razvoj (novih) 
podjetniških organizacij in poslovnih modelov, tore j k transformaciji inovativne ideje 
od vrhunskega bazi čnega znanja do industrijskega prototipa in tržnega produkta ter 
formiranja spin-off podjetij. Na tem podro čju v Sloveniji med drugim že deluje 
Tehnološka mreža Inteligentni polimerni materiali i n tehnologije (TM IPMT), ki 
vklju čuje 16 javnih raziskovalnih organizacij, 18 visokoš olskih zavodov in 21 
podjetij. Investicija v opremo za izvajanje raziska v na razli čnih disciplinah, od študij 
lastnostih in strukture ter obnašanja polimerov v r obnih pogojih do medicinske in IKT 
opreme, je ocenjena na okoli 10 milijonov EUR. 
 
3.4.2. Obnovljivi viri energije in okoljske tehnolo gije 
Trajnostna oskrba z energijo je eden od glavnih dru žbenih izzivov, ki ga Evropa in svet v 
zadnjem času postavlja v osredje. Raziskovalna infrastruktur a na tem podro čju je nacionalno 
pomembna tudi v kontekstu razvoja znanja in tehnolo gij, ki zagotavljajo energetsko 
neodvisnost države. V Sloveniji akterji na podro čju razvoja energetskih tehnologij še niso 
optimalno povezani, razvoj raziskovalne infrastrukt ure pa je potrebno zagotoviti na naslednjih 
podro čjih: 
- infrastrukture za raziskave proizvodnje, prenosa in  preoblikovanja energije. Poudarek 
bo na alternativnih in obnovljivih virih elektri čne energije, njene pretvorbe in kon čne 
porabe. Infrastruktura mora torej omogo čiti raziskave virov energije, razvoj 
tehnologij in naprav, ki bodo omogo čale ekonomsko vzdržnost uporabe alternativnih 
virov energije, testiranje teh naprav in algoritmov  njihovega vodenja s ciljem 
visokega izkoristka delovanja ob čim manjšem obremenjevanju okolja z izpusti CO2. 
Za nadgraditev opremljenosti trenutnih raziskovalni h zmogljivosti na tem podro čju so 
potrebna ocenjena vlaganja v višini 0,5 milijona EU R, za njihovo vzdrževanje pa 
100.000 EUR letno. 
- Infrastruktura na podro čju reaktorskih in sorodnih energetskih tehnologij. V Sloveniji 
na tem podro čju deluje Reaktorski infrastrukturni center z razis kovalnim reaktorjem 
TRIGA in vro čo celico, ki ga upravlja Institut Jožef Stefan. Za raziskave, razvoj in 
testiranje novih nizkooglji čnih energetskih tehnologij in pristopov za ustvarja nje in 
prenos znanja v industrijsko proizvodnjo teh tehnol ogij je potrebna njegova 
nadgradnja in vzpostavitev tehnološkega poligona. Z a slednjo bi bila potrebna 
vlaganja v višini 3 milijonov EUR, za prvo pa okoli  20 milijonov EUR. Povpre čni 
letni stroški vzdrževanja te infrastrukture so ocen jeni na 1 milijon EUR. 
- Infrastruktura za razvoj rešitev, ki omogo čajo zanesljivo in stabilno delovanje 
elektri čnih omrežij z velikim deležem razpršene proizvodnje elektri čne energije  iz 
alternativnih in obnovljivih virov energije, kjer j e vsak porabnik elektri čne lahko 
hkrati tudi proizvajalec. Infrastruktura na tem pod ro čju v Sloveniji je razvita v 
zametkih (Infrastrukturni center za energetske meri tve - tehnološki center). Za razvoj 
naprav za transformacijo in vodenje pretokov energi je, algoritmov vodenja, 
optimizacije in zaš čite, sistemov za zajemanje in obdelavo podatkov ter  razvoj novih 
storitev, ki jih omrežju lahko nudijo enote razprše ne proizvodnje elektri čne energije 
so potrebna vlaganja v ocenjeni višini 0,2-0,4 mili jona EUR.  37 - Infrastruktura za reševanje okoljskih problemov (ra z-onesnaževanje oz. kemija 
okolja). Takšna infrastruktura je v Sloveniji najbo lj razvita na Inštitutu Jožef Stefan v 
okviru raziskovanja na podro čju organske in anorganske analizne kemije okolja te r 
ocene vplivov na okolje in upravljanja s tveganji v  okolju. Obstoje ča oprema 
omogo ča tehnološke raziskave masne bilance onesnažil v in dustrijskih procesih, pri 
izgorevanju fosilnih goriv, kroženju elementov in h ranil v čistilnih napravah, 
tehnologije za odstranjevanje onesnažil iz odpadkov  in kontaminiranih podro čij, 
postopke za desulfurizacijo plinov in spremljanje t er prepre čevanje nastanka 
škodljivih plinov in njihovo odstranjevanje v izpus tih sežigalnih naprav, ponovno 
rabo odpadnih surovin, ipd. Nadgradnja tovrstnih in frastruktur, ki bi omogo čila 
karakterizacijo onesnažil in nove laboratorijske si mulacije ter razvoj tehnologij za 
manjše in raz-onesnaževanje okolja je ocenjena na 5  milijonov EUR, njihovo 
delovanje in vzdrževanje pa na 1 milijon EUR letno.  
 
3.4.3. Energetska u činkovitost in trajnostno graditeljstvo 
Trajnostno graditeljstvo je tesno povezano z energe tsko u činkovitostjo, slednja pa je tudi širši 
koncept, ki vklju čuje razvoj tako energetsko u činkovitih metod, kot tehnologij, ki izboljšujejo 
energetsko u činkovitost procesov, izdelkov in snovi. V Sloveniji  je bilo identificiranih vsaj 
100 akterjev iz vseh sektorjev, ki raziskujejo in i novirajo na teh podro čjih. 
 
Na podro čju energetske u činkovitosti v gradbeništvu in kmetijstvu bo spodbuj an razvoj 
raziskovalne infrastrukture za uvajanje in preskuša nje inovativnih (eko)tehnologij in procesov 
za trajnostno ravnanje z materiali. Raziskovalna in frastruktura mora omogo čati razvoj metod 
za pove čanje izkoriš čenosti konvencialnih virov energije (energentov) in  zmanjšanje 
negativnega okoljskega vpliva uporabe teh virov (ok oljska čistost) ter tehnologij za trajnostno 
gradnjo in sonaravno bivanje. Investicija v razisko valno opremo na tem podro čju je ocenjena 
na 5-7 milijonov EUR, njeno vzdrževanje pa na 0,5-1  milijona EUR letno. 
 
Zaradi naravnih danosti je v Sloveniji zelo veliko število infrastrukturnih objektov posebnega 
pomena, kot so ceste, mostovi, predori, pregrade, j ezovi, industrijske, komunalne in 
energetske zgradbe, ter naravna obmo čja kot so zemeljski plazovi, usadi in podori. Ti ob jekti 
so finan čno in energetsko zelo intenzivni, zato je njihovo u strezno spremljanje in vzdrževanje 
finan čni, družbeno in varnostno zelo pomembno. Raziskoval na infrastruktura za 
pregledovanje in opazovanju teh objektov je pomanjk ljiva in razpršena, kar otežuje 
optimizirano na črtovanje ukrepov. Vzpostavljeno mora biti stanje ge oinformacijske 
infrastrukture (sistem prostorskih podatkov) za raz iskave, analize, statistike in spremljanje 
stanja infrastrukturnih objektov, ki bo omogo čalo enotno klasifikacijo podatkov glede na tip 
objekta in parametra, ki se spremlja, njihovo umeš čenost v 3D prostor in oddaljeno 
multimedijsko dosegljivost, prikaz na topografskih in tematskih kartah ter dinami čni prikaz v 
prostoru in času. Potrebna vlaganja v takšno raziskovalno infras trukturo, ki bo podpirala 
analizo in zmanjšanje stroškov v celotni življenjsk i dobi objektov, so ocenjena na okoli 0,5-1 
milijon EUR, njeno vzdrževanje pa okoli 100.000 EUR  letno. 
 
3.4.4. Biotehnologija, biomedicina in biološki viri  
Sodobne tehnologije, znanje in instrumenti, uporabl jenih v raziskovalnih procesih na podro čju 
biotehnologije, biomedicine in farmacevtike prispev ajo k razumevanju življenjskih procesov, 
varovanju pred boleznimi in njihovemu u činkovitemu ter uspešnemu zdravljenju, pa tudi k 
reševanju okoljskih problemov. Pogosto so raziskova lni dosežki na teh podro čjih prenešeni v  38 industrijo ali v klini čno prakso, kjer razvoj tehnologij pomembno prispeva  k uresni čevanju 
nizkooglji čne družbe in k bolj kakovostnemu življenju posamezn ikov. Sodobno raziskovanje 
na tem podro čju povezuje znanja, metode in tehnike razli čnih ved, od strukturne in celi čne 
biologije, NMRa, elektronske mikroskopije in drugih  analitskih metod, do funkcijske 
genomike in sistemske biologije/medicine z IKT (bio informatika), pri tem pa zahteva tudi 
dostop do široke in urejene zbirke bioloških virov.  Zato so prioritetno potrebna vlaganja v 
razvoj infrastrukture na naslednjih podro čjih: 
- Raziskovalna infrastruktura na podro čju biomedicine (vklju čno s post-genomsko 
infrastrukturo) in biotehnologije. Nadgradnja nacio nalne raziskovalne infrastrukture 
na tem podro čju se uresni čuje v kontekstu integracije v mednarodne projekte E ATRIS 
in ELIXIR. V Sloveniji na podro čju biomedicine in biotehnologije delujeta 2 veliki 
farmacevtski podjetji Krka in Lek, ki prispevata ze lo velik delež zasebnih vlaganj v 
raziskave in razvoj na ravni države, hitro pa se ra zvija tudi nekaj visokotehnoloških 
malih in srednje velikih podjetij. V obdobju 2009-2 013 sta na tem podro čju 
sofinancirana tudi 2 centra odli čnosti: Center odli čnosti za integrirane pristope v 
kemiji in biologiji proteinov (CIPKeBiP) in NMR cen ter odli čnosti za raziskave v 
biotehnologiji, farmaciji in fiziki snovi (CO EN-FI ST), ki bosta bistveno okrepila 
bazo znanja in raziskovalno infrastrukturo na tem p odro čju v Sloveniji na nekaterih 
vejah preteklega Centra odli čnosti Biotehnologija s farmacijo (2004-2008). Z 
obstoje čo raziskovalno opremo na tem podro čju upravljajo še predvsem Inštitut Jožef 
Stefan, Kemijski inštitut, Nacionalni inštitut za b iologijo, Biotehniška fakulteta, 
Fakulteta za farmacijo ter Medicinska fakulteta Uni verze v Ljubljani  (Center za 
funkcijsko genomiko in bio- čipe, Medicinski center za molekularno biologijo), t er 
Medicinska fakulteta Univerze v Mariboru. Zaradi pr epletenosti razli čnih ved so na 
teh podro čjih potrebna skupna vlaganja v raziskovalno infrast rukturo v obsegu okoli 
20-30 milijonov EUR, stroški njenega delovanja in v zdrževanja pa so ocenjeni na 2-3 
milijone EUR letno. 
- Biološki viri. Ti predstavljajo osnovno sredstvo ra ziskovalcem na mnogih podro čjih 
ved o življenju in okolju, pomembni pa so tudi za p edagoški proces. V Sloveniji so 
rastlinski, živalski in mikrobni viri, glivne in vi rološke zbirke, herbariji, zbirke DNA 
iz pacientov, njihovi geni in produkti zelo razprše ni in slabo povezani. Z njimi 
upravljajo predvsem Biotehniška fakulteta, Kmetijsk i institut, Gozdarski institut, 
Nacionalni institut za biologijo, Medicinska fakult eta in klini čne inštitucije (UKC 
Ljubljana, UKC Maribor). Te in druge biološke vire je potrebno povezati, tehnološko 
nadgraditi in mednarodno integrirati. Potrebno jih je tehni čno in metodološko 
izpopolniti na na čin, da bodo izpolnjevali sodobne varnostne zahteve in ukrepe tako 
do operaterjev kot do okolja, ob upoštevanju veljav nih eti čnih meril. Potrebna 
vlaganja so ocenjena na okoli 3 milijone EUR, letni  stroški delovanja in vzdrževanja 
pa do 0,5 milijona EUR. 
 
3.4.5. Visokozmogljivo ra čunalništvo in omrežja 
Koli čina digitalnih podatkov, ki jih pri svojem delu ust varjajo in obdelujejo raziskovalci na 
domala vseh podro čjih raziskovanja strmo naraš ča. Marsikje zato ve č ne zadoš čajo ra čunske 
zmogljivosti, s katerimi razpolagajo v okviru svoje  institucije, globalni zaostanek v globalnem 
razvoju na tem podro čju pa je ugotovljen tudi na ravni EU. Zato so potre bna stalna vlaganja 
na eni strani v ra čunske zmogljivosti, na drugi pa na omrežja, po kate rih se podatki prenašajo. 
Slednja tudi omogo čajo združevanje obstoje čih zmogljivosti in s tem nadgradnjo v novo 
kvaliteto.  39 V Sloveniji individualne inštitucije razpolagajo z visokozmogljivimi ra čunalniki, ki pa v 
Evropskem ali globalnem merilu še zdale č ne dosegajo kriti čne mase. Prav tako potrebo po 
boljših visokozmogljivih ra čunskih zmogljivosti ugotavlja vedno ve č raziskovalnih 
organizacij. Dostop do teh zmogljivosti je potrebno  urediti sistemsko. Tehnologije na tem 
podro čju se med seboj delno prepletajo, njihova ustreznos t pa je odvisna od vrste ra čunskih 
nalog: 
- Ena od možnosti je tehnologija vzporednega ra čunanja na ve čjem številu medsebojno 
povezanih enot, t.i. »grid tehnologija«. V Slovenij i nacionalno omrežje grid že 
obstoja, zato je možna njegova nadgraditev na na čin, s katerim bi zagotovili prost 
dostop do ra čunskih zmogljivosti za vse javne raziskovalne organ izacije. 
- Druga možnost je v članitev v nastajajo čo Evropsko raziskovalno infrastrukturo na 
tem podro čju PRACE (Partnerstvo za visokozmogljivo ra čunalništvo v Evropi, ang. 
Partnership for Advanced Computing in Europe). 
- Zadnjo možnost pa predstavlja izgradnja nacionalneg a centra za visokozmogljivo 
ra čunalništvo (HPC) za javne raziskovalne organizacije  ali zakup teh zmogljivosti na 
trgu. 
 
3.4.6. Analiti čne zmogljivosti 
Za raziskave anorganskih, predvsem pa organskih mat erialov je potrebna raziskovalna 
infrastruktura in metode, ki teh ne poškodujejo a i sto časno omogo čajo vpogled v njihovo 
strukturo in kemijsko sestavo. V tem kontekstu je p otreben razvoj raziskovalne infrastrukture 
na naslednjih podro čjih: 
- (Presevna in vrsti čna) elektronska mikroskopija. Napredne metode elekt ronske 
mikroskopije in mikroanalize so nujno potrebne za r aziskave in razvoj podro čja 
znanosti o materialih in bioznanosti, uporabljajo p a se v vseh znanstvenih vedah 
(naravoslovju, tehniki, medicini, biotehniki, družb oslovju, humanistiki). Omogo čajo, 
da pojave v materialih ini živih sistemih, ki vpliv ajo na njihove fizikalne in 
funkcionalne lastnosti zadovoljivo pojasnimo in raz umemo, s pridobitvijo vseh 
podatkov o preiskovanem objektu na mikronskem, nano meterskem in atomarnem 
nivoju. S tovrstno opremo razpolagajo predvsem Inšt itut Jožef Stefan, Kemijski 
inštitut, Nacionalni inštitut za biologijo, Biotehn iška in medicinska fakulteta Univerze 
v Ljubljani, Fakulteta za strojništvo Univerze v Ma riboru ter Inštitut za kovinske 
materiale in tehnologijo. Za prou čevanje kovin, zlitin, keramike, kompozitov, 
organskih molekul, bioloških in medicinskih prepara tov, farmacevtskih u činkovin, 
polimerov, ipd. je potrebna njihova nadgradnja ter medsebojna integracija. Deloma 
vrzel zapolnjuje tudi program Centra odli čnosti Nizkooglji čne tehnologije (CO NOT). 
Potrebna vlaganja v nakup tovrstne raziskovalne opr eme in njeno ureditev v 
nacionalno raziskovalno infrastrukturo so ocenjena na 8-9 milijonov EUR, njeni letni 
stroški delovanja in vzdrževanja pa na 0,5 milijona  EUR. 
- Infrastruktura visokoenergijskih fokusiranih žarkov  (ionski pospeševalnik). Uporaba 
ionskega žarka omogo ča elementno in izotopsko mapiranje bioloških tkiv, raziskave 
na podro čju dinamike vodika v snoveh, v fuzijskih raziskavah , v raziskavah lastnosti 
arheoloških in umetniških objektov, ipd. Kontrolira no premikanje žarka omogo ča tudi 
obdelovanje snovi na nanometrskimi ravni po vnaprej  izdelanem na črtu. Nadgradnja 
te naprave, ki se nahaja na Inštitutu Jožef Stefan bo omogo čila mnogo intenzivnejše 
in bolje fokusirane žarke ter s tem tudi opazovanje  fizioloških procesov znotraj 
bioloških celic. Potrebna vlaganja v tovrstno infra strukturo so ocenjena na okoli 2 
milijona EUR, njeno vzdrževanje pa na okoli 0,3-0-4  milijona EUR letno.  
  40 3.4.7. Digitalni nacionalni viri 
V raziskovalnem procesu se ustvarja velika koli čina znanstvenih podatkov in publikacij. 
Kadar so raziskave podprte z javnimi sredstvi, mora jo biti tudi njihovi rezultati javnosti 
dostopni. V Sloveniji dostop do raziskovalnih podat kov sistemsko ni urejen, zaradi zahtev 
predvsem tujih revij pri objavi znanstvenega članka, da avtorji priložijo tudi raziskovalne 
podatke, pa ta dostop razli čne raziskovalne institucije urejajo ad-hoc. V Slove niji je zato 
potrebno sistemsko urediti ali nadgraditi in poveza ti raziskovalno infrastrukturo za: 
- Hranjenje in dostop do znanstvenih podatkov (nacion alni repozitorij). Zagotoviti je 
potrebno integracijo znanstvenih podatkov iz razisk av, financiranih z javnimi sredstvi 
in njihovo trajno hranjenje ter prost dostop preko svetovnega spleta. Takšen centralni 
nacionalni sistem repozitorija se bo povezal v inte gracije repozitorijev na ravni EU, s 
čimer se bo pove čala prepoznavnost in odmevnost (citiranost) slovens ke znanosti v 
svetu. Potrebna vlaganja so ocenjena na 1,5 milijon a EUR, vzdrževanje pa na 0,5 
milijona EUR.  
- Hranjenje in dostop do znanstvenih publikacij. Veli ko izkušenj na tem podro čju ima v 
Sloveniji Narodna in univerzitetna knjižnica, ki od  leta 2005 razvija t.i. Digitalno 
knjižnico Slovenije (portal dLibsi) za dostop do sl ovenske pisne kulturne dediš čine. 
Potrebno je razviti enotno to čko spletnega dostopa do znanstvenih publikacij ter 
vzpostaviti pogoje za njihovo trajno hranjenje. Pot rebna vlaganja so ocenjena na 1 
milijon EUR, vzdrževanje in delovanje pa na 0,2-0,4  milijona EUR. 
Oba sistema se morata povezati s sistemom SICRIS, s  čimer bo pove čana transparentnost in 
učinkovitost vrednotenja znanstvenega dela (takojšnja  prosta dostopnost celotnih besedil 
referenc v prijavah projektov). Ob njihovi vzpostav itvi bo uveljavljeno tudi obvezno 
shranjevanje objav in podatkov iz javno financirani h raziskav. 
 
3.4.8. Družboslovna in humanisti čna RI 
Raziskovanje na podro čju družboslovja, umetnosti in humanistike z uporabo  informacijskih 
ra čunalniško podprtih tehnologij doživlja skokovit raz voj. S hitro širitvijo nabora dostopnih 
raziskovalnih podatkov in informacij, internacional izacijo baz podatkov, standardov in 
metodologij ter razvojem orodij za obdelavo, urejan je in povezovanje podatkov in informacij 
je danes mogo če odgovoriti na raziskovalna vprašanja, ki si jih v  preteklosti ne bi mogli 
zastaviti. Raziskovalno infrastrukturo je potrebno nadgraditi na naslednjih podro čjih: 
- digitalna raziskovalna infrastruktura za družboslov je. Nacionalna raziskovalna 
infrastruktura na tem podro čju se bo krepila v kontekstu in v povezavi s sodelo vanjem 
v mednarodnih projektih ESS, SHARE in CESSDA, s čimer bodo na nacionalni ravni 
uporabljene rešitve in standardi, razviti v mednaro dnih partnerstvih. Pomemben 
prispevek k družboslovni infrastrukturi predstavlja  razvoj digitalnih virov (repozitoriji 
podatkov in publikacij). Vlaganja v infrastrukturo na tem podro čju so zajeta v 
ocenjena vlaganja v omenjene 3 mednarodne infrastru kturne projekte, opisane v 
poglavju o izbranih mednarodnih projektih. 
- digitalna raziskovalna infrastruktura za umetnost i n humanistiko. Na tem podro čju je 
Inštitut za novejšo zgodovino že vzpostavil spletni  raziskovalni in izobraževalni portal 
Sistory, ki na podro čju zgodovinopisja povezuje raziskovalce, gradivo in  tehni čno 
infrastrukturo. Tovrstno infrastrukturo je potrebno  vsebinsko  razširiti, ji dodati nove 
funkcionalnosti in integrirati s sistemom COBISS. P redpogoj digitalne raziskovalne 
infrastrukture je digitalizacija gradiv, zato je na jprej potrebno to nadaljevati na 
podro čju obširnega korpusa (tudi starejših) monografij, p eriodike, revij, pripomo čkov 
in drugih virov ter dokumentacije na nacionalni in regionalni ravni. Vsebino morajo 
biti prikazane ve čpredstavnostno, torej mora biti gradivo dostopno in teraktivno in  41 vizualizirano (zvok, animacija, glasba, slike, graf ika in video). Slednje je posebej 
pomembno v kontekstu aplikacije znanstveno raziskov anih dosežkov v pedagoški 
dejavnosti na vseh ravneh izobraževanja (e-u čenje) ter njihove popularizacije. Drug 
vidik razvoja digitalne humanisti čne raziskovalne infrastrukture pa predstavljajo 
uporabnikom prijazne programske rešitve, tehnološka  platforma za dostop do zelo 
razli čnega gradiva, analiti čna orodja ter interpretativni sistemi, ki bodo razv iti v 
mednarodnem partnerstvu v okviru raziskovalne infra strukture DARIAH. Vlaganja v 
opisano nacionalno raziskovalno infrastrukturo so p oleg vlaganj v kontekstu projekta 
DARIAH ocenjena na 0,3 milijona EUR, njeno vzdrževa nje pa na 0,1 milijona EUR. 
- Jezikovni viri in orodja za slovenski jezik. Na tem  podro čju je potrebno povezati 
organizacije in centre, ki opravljajo razvojno in r aziskovalno dejavnost na podro čju 
apliciranega jezikoslovja, korpusnega jezikoslovja,  razvoja jezikoslovnih orodij in 
podatkovnih baz ter strojnega prevajanja. Raziskova lna infrastruktura, katere sestavni 
del so že opisane velike ra čunske zmogljivosti oz. omrežja, bo omogo čila trajni in 
javni dostop do obstoje čih jezikovnih, ra čunskih in drugih virov (besedilni korpusi, 
terminološke baze, leksikalne baze, leksikoni, ozna čevalniki, raz členjevalniki itd.) 
razvila pa bodo tudi nova jezikovno-ra čunska orodja za razvoj novih jezikovnih virov, 
samodejno pripravo jezikovnih korpusov, poravnavo v e čjezi čnih korpusov, statisti čno 
in terminološko analizo, strojno prevajanje itd. Vl aganja v tovrstno raziskovalno 
infrastrukturo so zajeta v vlaganja v kontekstu sod elovanja v projektu CLARIN in v 
visokozmogljivo ra čunalništvo, dodatna vlaganja pa so potrebna na podr o čju hranjenja 
jezikovnih virov (možno tudi v kontekstu digitalnih  nacionalnih virov). 
 
3.4.9. RI za aplikacije v vesolju 
Podro čje vesoljskih tehnologij v Evropi in svetu postaja vedno bolj pomembno. Njihova 
uporaba se širi tako v na činih aplikacije, kot v obsegu uporabnikov. Slovenij a je postala 
članica Evropske vesoljske agencije (ESA), kot članica EU pa sodeluje tudi pri oblikovanju 
vesoljske politike na ravni EU in pri projektih, ko t so Galileo in GMES. V skladu s tem 
trendom v Evropi, tudi v Sloveniji nastajajo in se razvijajo podjetja, ki bodisi uporabljajo 
tehnologije, ki jih omogo ča vesoljska in pripadajo ča zemeljska infrastruktura, bodisi te 
tehnologije razvijajo. V slednjem kontekstu je v ob dobju 2009-2013 sofinanciran tudi Center 
odli čnosti Vesolje. 
Na nacionalni ravni je zato potrebna raziskovalna i nfrastruktura, ki bo povezala obstoje če 
zmogljivosti in znanje, omogo čila bolj intenzivno sodelovanje z ESA, promocijo in  izvajanje 
visokotehnoloških raziskav in razvoja v Sloveniji. Dose či mora kriti čno maso raziskovalcev, 
interdisciplinarnost raziskav ter povezljivost s sl ovensko industrijo ter ESA tudi za 
zahtevnejše projekte in pospeševati nastajanje novi h podjetij na tem podro čju.  
 
Raziskovalna infrastruktura na tem podro čju mora med drugim omogo čati (1) razvoj in 
implementacijo raziskovalne opreme za simulacije ek stremnih fizikalnih pogojev, ki veljajo v 
vesolju (ekstremne temperature, zelo visok tlak in magnetna polja ter visoke frekvence), (2) 
raziskave in implementacijo novih multifunkcionalni h materialov zanimivih za vesoljske 
tehnologije (elektrokalori čni materiali za u činkovito hlajenje instrumentov, materiali ki 
združujejo magnetne in feroelektri čne lastnosti, ipd.), (3) razvoj novih senzorjev, (4 ) razvoj 
naprednih prevodnih kompozitov in (5) razvoj novih tehnik za satelitsko in stratosfersko 
komunikacijo. Potrebna vlaganja v izgradnjo tovrstn e raziskovalne infrastrukture so ocenjena 
na 6 milijonov EUR, njeno delovanje in vzdrževanje pa na 1 milijon EUR. Pomemben delež 
slednjega bi srednjero čno moral predstavljati slovenski stvarni prispevek v projektih ESA. 
  42 3.4.10. Varna in zdrava hrana 
Varnost hrane in njen vpliv na zdravje posameznikov  in splošno zdravstveno stanje družbe 
postaja vedno bolj pomembno in interdisciplinarno p odro čje. Odpira tako biološka, kot 
sociološka in antropološka vprašanja, ki v Evropi d osegajo visoko prioriteto – na tem 
podro čju se oblikujeta 2 velika skupna raziskovalna proje kta držav članic EU. 
V Sloveniji je potrebno povezati relativno števil čno skupino raziskovalcev in institucij, ki 
opravljajo raziskovalne dejavnosti na tem podro čju, kot so Univerza v Ljubljani (Biotehniška 
fakulteta, Fakulteta za zdravstvo, Medicinska fakul teta), Univerza na Primorskem, Univerza v 
Mariboru (Medicinska fakulteta, Fakulteta za kmetij stvo), Inštitut Jožef Stefan in Kemijski 
inštitut, pa tudi Inštitut za varovanje zdravja, ka r bo omogo čilo krepitev sposobnosti prenosa 
in obvladovanja specifi čnih novih tehnologij ter razvoj novih tehnologij in  rešitev na podro čju 
hrane. 
Raziskovalna infrastruktura mora omogo čiti raziskave in razvoj: 
(1)  za kakovost in varnost živil, ki bodo zadovoljevala  višje standarde na podro čju hrane 
in prehrane: 
a.  razvoj funkcionalnih živil, obogatenih z biološko a ktivnimi u činkovinami, 
b.  razvoj metod za analizo tveganj v živilih, vklju čno z metodami za sledenje in 
karakterizacijo tveganj v živilski proizvodno-oskrb ovalni verigi, obvladovanje 
(mikro)biološkega, kemijskega tveganja, obvladovanj e varnosti živil s 
sociološkega vidika. 
(2)  procesov in bioprocesov s potencialom rešitev za hi trejši tehnološki preboj za nove 
izdelke in usluge: 
a.  pasivno obvladovanje kontaminacije patogenih in ško dljivih mikoorganizmov 
– konzerviranje hrane z mikrobnim delovanjem in pod aljševanje trajnosti in 
svežine živil z biološkimi izvle čki iz rastlin 
b.  aktivno obvladovanje kontaminacije patogenih in ško dljivih mikroorganizmov 
– nove enkapsulacijske tehnologije, in biološko raz kuževanje in s tem 
odstranjevanje patogencev in kvarljivcev. 
(3)  hrane v relaciji do navad potrošnikov, za omogo čanje novih rešitev za obvladovanje 
problemov na podro čju hrane in prehrane: 
a.  človekovo dojemanje hrane in obvladovanje varnosti ž ivil 
b.  človekovo zadovoljstvo v relaciji do hrane na čine ter merjenje in evaluacija teh 
procesov z namenom razvijanja novih proizvodov 
(4)  hrane v njeni relaciji do zdravja, ki postavlja nov e paradigme razumevanja hrane in 
obeta nova spoznanja: 
a.  prou čevanje prebavne mikroflore in njihovega imunskega d elovanja na človeka 
in na oblikovanje dobrega po čutja 
b.  bioanalitika – orodje za zaznavanje u činkovanja hrane na človeka v smislu 
sledenja in vrednotenja u činka bioaktivnih sestavin hrane na mikroorganizme 
prebavnega trakta in funkcioniranje človeka. 
Potrebna vlaganja v raziskovalno infrastrukturo, ki  bi omogo čala vse opisane funkcije bi 
znašala okoli 2,5 milijona EUR, njeno vzdrževanje p a med 0,2 in 0,5 milijona EUR.  43 4. Skupne aktivnosti za implementacijo Na črta 
Za izvajanje Na črta ni mogo če predvideti univerzalnega modela, saj morajo biti aktivnosti 
prilagojene projektu samemu. 
Mednarodni projekti, h katerim si bo Slovenija priz adevala pridružiti, predvidevajo zelo 
razli čne na čine sodelovanja držav. V nekaterih primerih je to p la čevanje članarine, kar prinaša 
dolo čene pravice in ugodnosti, v drugih lahko države sod elujejo z denarnimi prispevki, v 
tretjih tudi s prispevki v stvarni obliki, najpogos teje pa sodelovanje vklju čuje mešanico 
tovrstnih oblik. Vlada RS bo zato za vsakega od v t em dokumentu omenjenih projektov 
prou čila najbolj primerno obliko sodelovanja, pri čemer bo sledila naslednjim na čelom: 
• Slovenski vložek se mora v čim ve čji meri porabiti v slovenskem gospodarstvu 
oziroma se vanj neposredno čim prej vrniti, 
• koristi slovenskega vložka v mednarodno raziskovaln o infrastrukturo za slovensko 
znanost morajo biti ve čje, kot če bi ta sredstva vložili v nacionalno infrastruktur o na 
tem podro čju, 
• dolgoro čno sodelovanje v mednarodni raziskovalni infrastruk turi bo spodbudilo 
krepitev zmogljivosti tudi v Sloveniji. 
Tudi za izbiro slovenskih institucij, ki bodo v med narodnem infrastrukturnem projektu 
sodelovale kot partnerke, ni mogo če dolo čiti enotnega modela, najbolj verjetne izbire pa so 
med javnim razpisom, javnim pozivom, javnim naro čilom ali neposrednimi pogajanji. V 
veliki meri bo izbira najbolj ustreznih partnerskih  organizacij odvisna od dosedanjih 
aktivnosti te organizacije v projektu, kateremu se bo Slovenija pridruževala. 
 
Pri izvajanju na črta v vidiku izgradnje ali krepitve raziskovalne in frastrukture na izbranih 
prioritetnih podro čjih, h katerim si bo Slovenija prizadevala, bo klju čno povezovanje vseh 
deležnikov, ki delujejo na tem podro čju. Tudi pri teh aktivnostih bo Vlada RS oz. resorn o 
ministrstvo izvajalo javne razpise, naro čila ali druge implementacijske aktivnosti, pri tem pa 
zasledovala naslednja na čela: 
• Vlaganje sredstev v raziskovalno infrastrukturo na tem podro čju bo pomembno 
prispevalo k umestitvi Slovenije med vodilne na tem  podro čju v mednarodnem merilu, 
• vlaganja prispevajo k nadaljnji koncentraciji sreds tev na izbranem podro čju (ne 
pomenijo razpršenega financiranja) in s tem k doseg anju kriti čne mase, kvalitete in 
učinkov ekonomije obsega, 
• vlaganja morajo prispevati tudi: 
o h gospodarski rasti v Sloveniji, 
o k pritegnitvi vodilnih mednarodno uveljavljenih raz iskovalcev, 
o k znanstveni prepoznavnosti Slovenije na tem podro čju. 
 
Za sodelovanje Slovenije pri izgradnji ali nadgradn ji vseh mednarodnih raziskovalnih 
infrastruktur (vklju čno z vlaganji v izgradnjo nacionalne infrastrukture  povezane z 
mednarodno kot njen del), opisanih v tem dokumentu,  je potrebnih okoli 35 milijonov EUR, 
za obveznosti iz članstva v njih ( članarine, stroški vzdrževanja in obratovanja, prisp evki 
centralni organizaciji za izvajanje skupnih nalog i pd.) pa povpre čno 3 milijone EUR letno. Za 
uresni čitev izgradnje ali nadgradnje nacionalnih raziskova lnih infrastruktur v skladu z 
opisanimi prioritetami, bi bilo potrebnih skupaj me d 110 in 130 milijonov EUR, za njihovo 
delovanje in vzdrževanje pa okoli 13 milijonov EUR letno. Vsi cilji, zastavljeni v tem 
dokumentu so veljavni do leta 2020, časovna in finan čna dinamika njihovega uresni čevanja 
oz. doseganja pa je odvisna predvsem od prora čunskih zmožnosti in javnofinan čne situacije v 
državi.  44  
Hkrati s spremljanjem uresni čevanja Raziskovalne in inovacijske strategije Slove nije (RISS) 
2011-2020, bo spremljana tudi implementacija Na črta razvoja raziskovalnih infrastruktur 
2011-2020. V skladu s procesom vrednotenja u činkov ukrepov RISS in njegovim 
posodabljanjem leta 2015, bo po potrebi posodobljen  tudi ta Na črt. 

Stroko vni standardi in priporočila za  
visokošolsk e knjižnic e 
(za obdobje od 1. junija 2021 do 31. maja 2030) 
 
Ljubljana, 31. maj 2021 
 
Republika Slovenija                             
  
Nacionalni svet za knjižnično dejavnost   
 
Maistrova ulica 10  
1000 Ljubljana  
telefon:  01 400 7935  
 
e-pošta: nskd.mk@gov.si  
  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |2 Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (za obdobje od 1. junija 2021 do 
31. maja 2030)  
 
Delovna skupina:  
dr. Melita Ambrožič, NUK  (vodja);  
Martina Kerec, UL – Fakulteta za socialno delo;  
mag. Mirjam Kotar, UL – Fakulteta za družbene vede;  
dr. Petruša Miholič, UP – Fakulteta za matematiko, naravoslovje in informacijske tehn ologije;  
Mateja Norčič, UL – Teološka fakulteta;  
dr. Zdenka Petermanec, UM – Univerzitetna knjižnica Maribor.  
 
Strokovna sodelavca:  
mag. Janez Jug,  UL – Fakulteta za družbene vede ;  
Marko Aupič, UL – Fakulteta za družbene vede.  
 
Recenzent:  
dr. Primož Juž nič, UL  – Filozofska fakulteta.  
 
Dokument je bil sprejet na 105. seji Nacionalnega sveta za knjižnično dejavnost, dne 31. maja 2021.  
 
To delo je objavljeno pod licenco Creative Commons Priznanje avtorstva -Nekomercialno -Brez 
predelav 4.0 (CC BY -NC-ND 4.0).  
 
© 2021, Nacionalni svet za knjižnično dejavnost  
 
Ministrstvo za kulturo RS  
Nacionalni svet za knjižnično dejavnost  
Maistrova ulica 10, Ljubljana  
nskd.mk@gov.si  
stran |3 KAZALO  
 
UVOD  ................................ ................................ ................................ ................................ ...............................  5 
NAMEN IN UPORABA DOK UMENTA  ................................ ................................ ................................ .................  6 
EVALVACIJA VISOKOŠOL SKE KNJIŽNICE  ................................ ................................ ................................ ............  8 
UPORABLJE NI STROKOVNI IZRAZI  ................................ ................................ ................................ ..................  10 
STROKOVNI STANDARDI IN PRIPOROČILA ZA VI SOKOŠOLSKE KNJIŽNICE  ................................ .......................  17 
1 NAMEN,  ORGANIZIRANOST  IN NALOGE  KNJIŽNICE  ................................ ................................ ..................  17 
2 VIZIJA,  POSLANSTVO  IN STRATEŠKI  CILJI  KNJIŽNICE  ................................ ................................ .................  18 
3 UPRAVLJANJE  IN VODENJE  KNJIŽNICE  ................................ ................................ ................................ ...... 18 
4 NAČRTOVANJE,  POROČANJE  IN EVALVACIJA  KNJIŽNICE  ................................ ................................ ..........  20 
5 PROSTORI  IN OPREMA  KNJIŽNICE  ................................ ................................ ................................ ............  21 
6 KNJIŽNIČNI  DELAVCI  ................................ ................................ ................................ ................................ . 23 
7 FINANCIRANJE  IN PRORAČUN  KNJIŽNICE  ................................ ................................ ................................ . 27 
8 KNJIŽNIČNA  ZBIRKA  IN DRUGI  INFORMACIJSKI  VIRI ................................ ................................ .................  29 
9 KNJIŽNIČNE  STORITVE  ................................ ................................ ................................ ..............................  31 
10 KOMUNICIRANJE,  SODELOVANJE  IN POVEZOVANJE  KNJIŽNICE  ................................ ...............................  33 
NAVEDENI TER DRUGI U PORABLJ ENI VIRI IN LITERATU RA................................ ................................ ..............  35 
PRILOGE  ................................ ................................ ................................ ................................ .........................  37 
PRILOGA 1: ŠIRŠI  NABOR  KVANTITATIVNIH  KAZALCEV  IN KAZALNIKOV  USPEŠNOSTI  DELOVANJA  VISOKOŠOLSKE  
KNJIŽNICE  ................................ ................................ ................................ ................................ ..........................  39 
PRILOGA 2: PRIPOROČENI  IZBOR  KVANTITATIVNIH  KAZALNIKOV  USPEŠNOSTI  DELOVANJA  ZA EVALVACIJO  
KNJIŽNIČNE  DEJAVNOSTI  V VISOKEM  ŠOLSTVU  ................................ ................................ ................................ . 50 
PRILOGA 3: ŠIRŠI  NABOR  KVALITATIVNIH  KAZALNIKOV  USPEŠNOSTI  DELOVANJA  VISOKOŠOLSKE  KNJIŽNICE  .... 61 
PRILOGA 4: PRIPOROČENI  IZBOR  KVALITATIVNIH  KAZALNIKOV  USPEŠNOSTI  DELOVANJA  ZA EVALVACI JO 
KNJIŽNIČNE  DEJAVNOSTI  V VISOKEM  ŠOLSTVU  ................................ ................................ ................................ . 72 
PRILOGA 5: PODROČJA  IN METODE  ZA OCENJEVANJE  VPLIVA  VISOKOŠOLSKE  KNJIŽNICE  ................................ ... 78 
PRILOGA 6: IZBRANA  PRIPOROČILA  STANDARDA  ISO  ZA NAČRTOVANJE  KNJIŽNIČNIH  ZGRADB  ..........................  82 
PRILOGA 7: MEDNARODNI  (ISO)  STANDARDI  RELEVANTNI  ZA VISOKOŠOLSKE  KNJIŽNICE  ................................ ... 87 
PRILOGA 8: NASTANEK  DOKUMENTA  STROKOVNI  STANDARDI  IN PRIPOROČILA  ZA VISOKOŠOLSKE  KNJIŽNICE  . 95 
stran |4  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |5 UVOD  
Če se dejstva ne skladajo s teorijo, spremeni dejstva . (Einstein)  
 
Kaj je pri oblikovanju standardov za  delovanje visokošolskih knjižnic pomembnejše – dejstva ali 
teorija?  Oboje. Čas, v katerem živimo in delujemo, namreč zahteva od nas hiter in ustvarjalen odziv 
na spremembe. Tem se morajo čim bolj prilagajati tudi visokošolske knjižnice, da bodo zadovolj evale 
potrebe in pričakovanja svojih uporabnikov  ter predvidevale  in ponujale nove  storitve in s tem 
osmišljale svojo inovacijsko vlogo v visokošolskem izobraževanju in znanstvenem komuniciranju.  
Visokošolski knjižničarji se morajo nenehno ozirati po razvojn ih trendih v svetu  in v Evropi, pri tem pa 
ne smejo zanemariti raznolikosti in specifičnosti organiziranosti visokošolskih knjižnic v Sloveniji, 
njihov ega financiranj a ter števil a in usposobljenost i v njih za poslenih oseb . 
V preteklih desetletjih so se tud i visokošolske knjižnice soočale s prelomnicami v razvoju  
znanstvenega komuniciranja. Ena izmed njih je nastanek  elektronskega založništva, druga pojav 
odprtega dostopa do znanstvenih informacij, tretja spremembe v načinu visokošolskega poučevanja, 
četrt a pa so trenutne epidemiološke razmere. Vse zahtevajo od njih prilagajanja – odzivnost, 
ustvarjalnost, inovativnost in drznost. Njihova moč je v iskanju novih poti do uporabnika. S ponudbo 
po meri uporabnika oblikovanih knjižničnih storitev in novih pristopo v ustvarjajo aktiven odnos z 
njimi. Krepijo sodelovanje, odprtost in deljenje znanja v  fizičnem in digitalnem svetu.  
Razvoj informacijsko -komunikacijske tehnologije je omogočil akademski skupnosti ne le enostavnejši 
dostop do virov in posledično lažje znan stveno publiciranje, temveč tudi prehod visokošolskega 
izobraževalnega in raziskovalnega procesa v spletno okolje, ki spreminja visokošolski prostor in način 
poučevanja. Temu se visokošolske knjižnice trudijo slediti. Spremembe v načinu poučevanja, pri 
katerem prevladuje na študenta usmerjeno, problemsko in projektno poučevanje na univerzah, 
ponovno oživlja vlogo visokošolske knjižnice kot prostora za ustvarjalno  skupinsko učenje ali kot tihi 
prostor za zbrano individualno delo. Za to morajo knjižnice tudi spremeniti referenčne in referalne 
storitve ter oblike  izobraževanja uporabnikov.  To pa zahteva prilagoditev nabavne politike, 
sodelovanje in združevanje visokošolskih knjižnic v nabavne konzorcije, vzpostavljanje  
institucionalnih  repozitorijev ter trajno hranjenje e lektronsk ega gradiv a in raziskovalnih podatkov, 
morda celo uvajanje novih založniških oblik . Vse navedeno spreminja organizacijo dela v knjižnicah, 
oblikovanje knjižničnih zbirk, zahteva nov a znanja in spretnosti  knjižničarjev in drugih sodelavc ev 
različnih strok in znanstvenih disciplin. Knjižnice so pred velikimi izzivi, ne toliko kako, temveč 
predvsem s kom in s čim te izzive uresničiti.  
Minimalni pogoji za izvajanje knjižnične javne službe so izhodišče , ti strokovni standardi pa nakaz ujejo  
optimalne možnosti za razvoj. Ob jasnih vsebinskih ciljih so podlag a za organiziranje, financiranje in 
delovanje visokošolskih knjižnic kot ene izmed temeljnih infrastruktur pri zagotavljanju kakovostnih 
pogojev za izvajanje študijskih in raziskovalnih progr amov v slovenskem visokošolskem in 
raziskovalnem okolju. Izhaja jo sicer iz dokumenta S trokovni standard i in priporočil a za organizacijo, 
delovanje in evalvacijo visokošolskih knjižnic za obdobje 2012 2020)  (2012) , ki pa je bil posodobljen 
in dopolnjen v to likšni meri, da je bila smiselna tudi sprememba naslova dokumenta . 
Novi strokovni standardi za obdobje 2021 –2030 temelji jo na analizi stanja visokošolskih knjižnic v 
Sloveniji, na njihovem položaju  v sistemu akreditacije in evalvacije visokošolskih zavodov  in študijskih 
programov v Republiki Sloveniji ter na analizi zakonodaje  in pravilnikov za knjižničarstv o, ki določajo  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |6 okvir in omejitve pri oblikovanju  ustrezne kadrovske politike . Upoštevajo relevantne mednarodne 
(ISO) standard e, ki določajo pogoje za iz vajanje in evalvacijo knjižnične dejavnosti, ter priporočila 
različnih organizacij in strokovnih združenj s področja visokošolskega knjižničarstva . Upošteva jo tudi 
ustroj nacionalne raziskovalne politike in knjižnične infrastrukture (COBISS, SICRIS, instit ucionalni  
repozitoriji univerz ipd. ) ter možnosti njihovega povezovanja. Ponu jajo nabor in izbor kvantitativnih in 
kvalitativnih  kazalcev in kazalnikov uspešnosti delovanja knjižnične dejavnosti v visokem šolstvu , 
knjižnice in njihove deležnike pa opozarja jo tudi na  možnosti preverjanja  vpliva visokošolskih knjižnic 
na uspešnost procesov, ki potekajo na univerzah  in samostojnih visokošolskih zavodih . 
S temi strokovni mi standard i bo mogoče ugotavljati, kje smo in kam bi morali priti, da bi zadostili 
potrebam  in pričakovanjem uporabnikov visokošolskih knjižnic. Preveriti bo mogoče, ali imajo 
visokošolske knjižnice jasno opredeljeno strategijo, ali imajo jasno  napisan o vizijo in poslanstvo, kako 
načrtujejo svojo dejavnost, kako so organizirane, ali imajo primer ne prostore in funkcionalno 
opremo , ali so zaposleni  v visokošolskih knjižnicah, ki komunicirajo z akademsko skupnostjo (študenti, 
univerzitetnimi učitelji in raziskovalci), dovolj izobraženi in strokovno  usposobljeni , ali imajo knjižnice 
stabilno financir anje in podobno.  
Če bodo zagotovljeni merljivi kazalniki, bo vrednotenje knjižnične dejavnosti veliko lažje, bolj 
objektivno in primerljivo. Rezultati bodo visokošolskim knjižnicam omogočili, da bodo kot 
predlagateljice sprememb pri odločevalcih bolj uspeš ne in verodostojne. Jasno morajo izraziti pogoje 
in zahteve za izvajanje knjižnične dejavnosti v skladu z novimi , razvojno naravnani mi priporočili.  
Knjižnice morajo nenehno dokazovati uspešnost, kakovost storitev in upravičeno porabo 
proračunskih sredstev tako svojim uporabnikom kot tudi financerjem dejavnosti. S pomočjo 
pripravljenega dokumenta jim bo  lažje ponuditi dokaze o pozitivnem vplivu in koristih, ki jih njihovo 
delovanje prinaša uporabnikom in širšemu okolju.  
 
NAMEN IN UPORABA  DOKUMENTA  
Dokument Strokovni standardi in priporočil a za visokošolske knjižnice  je oblikovan z namenom , da 
usmerja  visokošolsk e knjižnic e pri uresničevanju njihovega temeljnega poslanstva , tj. podpore 
visokošolskemu izobraževalnemu in znanstvenoraziskovalnemu procesu , ter pri uresničevanju 
poslanstva in ciljev matičnih visokošolskih zavodov. Zaradi raznolikosti slovenskih visokošolskih 
knjižnic in strokovnih področij, na katerih delujejo, d okument ne predpisuje obveznih (kvantitativnih ) 
meril za vložene vire . Kot priporočila n avaja le tiste, ki se v tujih strokovnih standardih za visokošolsk e 
knjižnic e pojavljajo najpogosteje. V času hitrega spreminjanja in preoblikovanja visokošolskega 
knjižničarstva in znanstvene ga komuni ciranja  bi bila vprašljiva tudi smiselnost postavljanja  obveznih  
meril (vrednosti kazalcev in kazalnikov) za evalvacijo uspešnosti delovanja knjižnic . Dokument naj bi 
namreč spodbujal razvoj njihove dejavnosti  in je ne zaviral. Zato se omejuje na strokovne standarde  
in priporočila , ki naj bi spodbuja li sodobno  organizacijo, delovanje  in evalvacijo visokošolskih knjižnic . 
Nekatera določil a o visokošolskih knjižnicah, ki jih že vsebujejo zakonski in drugi predpisi s področja 
knjižnič ne dejavnosti  oziroma visokega šolstva , povzema le smiselno . 
 
Visokošolske knjižn ice morajo pri načrtovanju in izvajanju svoje dejavnosti  upoštevati zlasti 
spremembe v znanstvenem komuniciranju  in informacijskem vedênju uporabnikov , naraščanje števila 
elektronskih publikacij  in njihove ponudbe na splet u, hiter razvoj informacijske in k omunikacijske 
tehnologije, še zlasti mobilnih naprav za iskanje  in posredovanje informacij , in hitro prehajanje 
izobraževalne  in znanstvenoraziskovalne dejavnosti v spletno okolje. To pomeni, da morajo zbirati,  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |7 hraniti, zagotavljati dostop in posredovati i nformacije na različnih nosilcih ter v različnih oblikah 
zapisa , in sicer na način, ki uporabnikom omogoča enostaven in v kar največji možni meri prost 
dostop do informacijskih virov, ne glede na čas in kraj, kjer se njihovi uporabniki nahajajo. Knjižnice 
morajo postati  tudi dejavne promotorke gibanja za odprto znanost in mesta za podporo razvoju 
skupnostne znanosti . 
 
Z vse večjo razpoložljivostjo  informacij v spletnem okolju se hkrati spreminja jo tudi informacijsko 
vedênje ter potrebe in pričakovanja upora bnikov . Le-ti pričakujejo ne le hi ter in enostav en dostop do  
informacij, po možnosti v elektronski obliki ter dostopne ob katerem koli času in od koder koli,  ampak 
tudi strokovno pomoč knjižničarjev pri njihovem pridobivanju , izboru, vrednotenju  in uporabi  za 
ustvarjanje nov ega znanj a. Odgovornost visokošolskih knjižnic pri posredovanju znanj a in spretnosti  
informacijske pismenosti za to postaja vedno bolj izražena.  
 
Spremembe v informacijskih potrebah uporabnikov terjajo tudi spreminja nje vloge visokošolsk ega 
knjižničarstva ter različne inovativne pristope pri delovanju knjižničarjev in organizaciji knjižničnih 
storitev.  Pomembno je tesno  sodelovanj e knjižničarjev s ciljnimi skupinami uporabnik ov, ki presega 
zgolj (pasivno ) informacijsko podporo udeležencem izobraževalnega in znanstvenoraziskovalnega 
procesa , ampak terja njihovo angažiranost , proaktivnost  in vključenost v dejavnosti uporabnikov. 
Koncept vključenega knjižničarstva (ang. embedded librarianship)  spreminja vlogo knjižničarja iz 
posrednika informa cij v partnerja pri ustvarjanju  novega znanja . Izza zidov knjižnice ga umešča v 
fizične in virtualne prostore uporabnikov, v katerih poteka jo študijski proces i ter delujejo študijske, 
projektne in raziskovalne skupine.  
 
Dokument posebej izpostav lja vlogo i n pomen menedžmenta  knjižnic , v prvi vrsti  procesa načrtovanja 
in evalvacije delovanja visokošolskih knjižnic, ki morata biti tudi del procesa menedžmenta matičnega 
visokošolskega zavoda. Le na osnovi sistematične evalvacije dejavnosti, v okviru katere bo  knjižnica 
ugotavljala uspešnost svojega delovanja , tj. merila in vrednotila  svojo uspešnost, učinkovitost ter 
učinke in vpliv na okolje , bo lahko realno ocenila uresničevanje svojega poslanstva in ciljev ter svoj 
prispevek k uspešnosti uresničevanj a poslan stva in ciljev  visokošolskega zavoda.  
 
Ravno tako je pomembno, da visokošolski zavodi in akreditacijski organi prepoznajo knjižnice kot 
enega od pomembnih dejavnikov, ki vplivajo na kakovost izobraževalne in znanstvenoraziskovalne 
dejavnosti visokošolskih zavodov ter znajo omenjeni vpliv tudi ustrezno ovrednotiti. Z zagot avljanjem  
ustreznih  pogojev  za delovanje in razvoj knjižnic se bo njihova dejavnost lahko v večji meri odražala 
tudi v končnih rezultatih de javnosti  visokošolskih zavodov.  
 
Visokošolske knj ižnice bodo  lahko  dokument uporab ile pri: 
 priprav i strateških in drugih načrtov dela ; 
 priprav i poročil o delu in drugih predstavitev rezultatov dela ; 
 izdelav i knjižničnih politik in drugih dokumentov ; 
 vzpostavit vi in uporab i orodij za redno (notranjo in zu nanjo) evalvacijo knjižnične dejavnosti 
in njenih končnih rezultatov ; 
 postavit vi in uresničevanj u standardov kakovosti storitev ; 
 utemeljevanj u proračunov in pridobivanj u finančnih virov ; 
 komunikacij i z matičnimi visokošolskimi zavodi , odločevalci , financer ji in drugimi deležniki ; 
 predstavljanj u dejavnosti uporabnikom in širši javnosti;   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |8  utemeljevanj u potrebnih sprememb zakonskih in drugih predpis ov za visok o šolstv o in z njim 
povezan a področj a. 
 
Dokument naj služi  tudi kot pripomoček presojevalcem v postopki h akreditacije oziroma  zunanje 
evalvacije visokošolskih zavodov  in Nacionalni agenciji Republike Slovenije za kakovost v visokem 
šolstvu (NAKVIS) pri pripravi meril za akreditacijo visokošolskih zavodov in študijskih programov na 
področju zagotavljanja sto ritev knjižnice visokošolskega zavoda.  
 
Čeprav je dokument namenjen knjižnicam visokošolskih zavodov, se lahko smiselno uporablja tudi za 
druge znanstvene knjižnice, k aterih informacijski viri in dejavnost podpira jo znanstvenoraziskovalno 
delo.  
 
EVALVACIJ A VISOKOŠOLSKE KNJIŽNICE  
Širši nabor možnih kvantitativnih in kvalitativnih kazalcev in kazalnikov uspešnosti delovanja, ki jih 
visokošolska knjižnica lahko uporabi za samoevalvacijo,  vključujeta  Priloga 1 in Priloga 3. Kvantitativni 
kazalci in kazalniki s o v Prilogi 1 uvrščeni v posamezne vsebinske sklope za presojo dejavnosti v skladu 
s sistemom uravnoteženih kazalnikov (ang. Balanced Scorecard). Knjižnica za potrebe  ugotavljanja  
uspešnosti svojega delovanja izbere tiste kazalce in kazalnike, ki ustrezajo  njenemu poslanstvu in 
ciljem. Pri tem naj bo pozorna na to, da bo izbor zagotavljal uravnoteženo vrednotenje dejavnosti 
glede na:  
 vidik poslovanja z uporabniki − kako uspešno knjižnica zadovoljuje potr ebe in pričakovanja 
uporabnikov;  
 vidik notranjih proce sov − ali so notranji  delovni  procesi v knjižnici organizirani tako, da lahko ta 
uspešno in učinkovito uresničuje cilje ter zagotavlja nadaljnji razvoj storitev in proizvodov ; 
 vidik učenja in rasti oziroma kadrovskih potencialov knjižnice  − ali imajo knjiž nica in njeni 
zaposleni znanja in druge  kompetence  za soočenje z izzivi prihodnosti, ali so se sposobni 
spreminjati in izbolj ševati ter delovati inovativno ; 
 finančni vidik − ali knjižnica posluje stroškovno uspešno oziroma učinkovito . 
 
V procesu evalvacije  bo knjižnica uporabila različne  kvantitativne in kvalitativne kazalce  in kazalnike 
uspešnosti delovanja . Na osnovi  vrednosti kvantitativnih kazalcev in kazalnikov bo sicer lahko 
presojala uspešnost uresničevanja zastavljenih ciljev in trende, ki se v dolo čenem časovnem obdobju 
kažejo v obsegu vloženih virov, delovnih procesov in rezultatov le -teh, ne bodo pa dokazovale vpliva  
njene dejavnosti na posameznike in okolje. Ravno tako jih ne bo mogla brez večj ega tveganj a 
uporabiti za primerjalno presojanje  z drugimi visokošolskimi knjižnicami . Vsekakor pa je priporočljivo, 
da se knjižnica izogne zgolj uporabi kvantitativnih kazalcev, v čim večji meri naj izračunava vrednosti 
kazalnikov , tj. razmerij med številčnimi vrednostmi kazalcev. Celovitejšo podobo o uspeš nosti 
njenega delovanja bo zagotovila tudi z uporabo kvalitativnih kazalnikov.  
 
Podatke za izračun kazalcev in kazalnikov  lahko knjižnica pridobi iz že obstoječih virov (npr. 
nacionalne knjižnične statistike  in drugih evidenc ) in/ali z uporabo  ustreznih ra ziskovalnih metod in 
orodij.  Vrednosti kazalcev in kazalnikov lahko uporabi tudi za primerjaln o presojanj e z dosežki drugih 
visokošolskih knjižnic, vendar le, če ima za primerjave izbrana knjižnica ali skupina knjižnic p rimerljivo  
poslanstvo, cilje, vire, dejavnost, strokovno področje, na katerem deluje , in podobno , ter da so 
vnaprej jasno opredeljeni kriteriji vrednotenja rezultatov.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |9  
Celovita evalvacija delovanja knjižnice zahteva tudi vključitev vseh kategorij uporabnikov knjižnice, 
vključno z vzorcem ne uporabnikov. V vrednotenje posameznih vidikov delovanja ali knjižničnih 
storitev in proizvodov  jih lahko vključ i z uporabo metode  anket e ali metode opazovanj a oziroma 
drugih raziskovalnih metod , kot so npr.: 
 testiranje znanja študentov na začetku, v sredin i in na koncu  študija , s katerim bo knjižnica 
ocenila, ali njen program izobraževanja uporabnikov ter ponudb a storitev in informacijskih virov 
pripomore jo k dvigu stopnje njihove informacijske pismenosti;  
 študentsk i dnevnik i ali dnevnik i informacijske pism enosti, s katerimi bo knjižnica beleži la 
uporab o knjižnice  ter ugotavljala informacijske potrebe  in navade oziroma vedênje uporabnikov ; 
 fokusne skupine (usmerjen i nestrukturiran i intervjuj i) študentov, zaposlenih in diplomantov 
visokošolskega zavoda, s kat erimi bo knjižnica ugotavljala njihove  izkušnje pri uporabi knjižnice 
in informacijskih virov;  
 pisni in ustn i predlog i ter pripomb e, ki jih uporabniki posredujejo tako v prostorih knjižnice kot 
na daljavo . 
 
Oceno uspešnosti delovanja lahko visokošolska knj ižnica dopolni  tudi z zunanj o evalvacij o knjižnice , ki 
jo opravijo  knjižničarj i iz drugih visokošolskih zavodov ali drugi strokovnjak i s področja  dela knjižnice . 
 
Evalvacija knjižnice naj ne bo usmerjena  le na vložene vire ter notranje procese in njihove r ezultate, 
ampak tudi  na končne rezultate njenega delovanja. S tem bo pridobila dokaze  o tem, da njen obstoj 
oziroma storitve  vpliv ajo oziroma  učink ujejo  na posameznika ter na širše okolje, da torej povzroča jo 
določene spremembe in prinaša jo koristi , ima jo torej  neko družbeno in/ali ekonomsko vrednost . Zato 
je za visokošolsko knjižnico  nujno , da preverja svoj vpliv in učinke  zlasti na: 
 stopnjo informacijske pismenosti študentov , tj. na pridobivanje znanj a in spretnosti  
informacijske pismenosti ; 
 uspešnost štu dentov pri opravljanju študijskih obveznosti,  npr. na izpit ne ocene, uspešnost 
diplomiranja  in na dolžino študija;  
 dosežke visokošolskega zavoda na področju učnih izidov študentov ; 
 zaposljivost  diplomantov visokošolskega zavoda ; 
 uspešnost diplomantov visok ošolskega zavoda v delovni karieri ;  
 citiranost objav zaposlenih  na visokošolskem zavodu ; 
 znanstveno odličnost visokošolskega zavoda in njegovih zaposlenih ; 
 uvrščanje univerz e na lestvicah naj ugledn ejših univerz ; 
 uspešnost visokošolskega zavoda pri akredit acijsk em preverjanj u; 
 uspešnost visokošolskega zavoda pri pridobivanju projektnih sredstev ; 
 odnos uporabnikov in širšega okolja do knjižnice ter na prepoznavanje njene vloge, pomena in 
vrednosti . 
 
Dokument ne vsebuje  natančnejše predstavitve posameznih raziskovalnih metod in orodij, ki jih lahko 
knjižnica uporabi za potrebe ugotavljanja vpliva , ker njihove opise in področja uporabe vsebuje  
obsežna literatura  o evalvacij i visokošolskih knjižnic  in tudi standard a SIST ISO 11620 :2015 – 
Informatika in dokumenta cija – Kazalci uspešnosti knjižnic  in SIST ISO 16439 :2015  – Informatika in 
dokumentacija – Metode in postopki za ocenjevanje vpliva knjižnic . V Prilogi 5 zato le na kratko   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |10 opozorimo na nekatere vidike ter področja vpliva knjižnic na posameznike in širše ok olje in na 
metode , ki jih lahko knjižnice uporabijo pri  ocenjevanj u vpliva.  
 
V prilogah  dokumenta (Priloga 2 in Priloga 4) sta priporočena ožja izbora  kvantitativnih in 
kvalitativnih kazalnikov za evalvacijo knjižnične dejavnosti v visokem šolstvu. Nabor k vantitativnih 
kazalnikov je pripravljen na osnovi standarda SIST ISO 11620:2015. Slovenski standard.  Informatika in 
dokumentacija – Kazalci uspešnosti knjižnic . Priporočen a izbor a kazal nikov se lahko uporablja ta za 
merjenje in vrednotenje uspešnosti delova nja slovenskih visokošolskih knjižnic na ravni države ali v 
okviru posamezn e univerz e oziroma skupine knjižnic samostojnih visokošolskih zavodov, za potrebe 
primerjalnega presojanja med primerljivimi skupinami knjižnic , ali v postopkih presoje izpolnjevanj a 
pogojev za akreditacijo ter podaljšanje akreditacije visokošolskih zavodov in študijskih programov . 
 
UPORABLJENI STROKOVNI IZRAZI  
V dokumentu Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice imajo  strokovni izraz i 
(termin i) naslednji  pomen:  
 
 Cilj (ang. goal, objective) – izraz uporabljamo  za poimenovanje usmerjen ega cilja dejavnost i, ki z 
uresničitvijo prispeva k doseganju cilja organizacije.  
 
 Evalvacija  (ang. evaluation) – izraz uporabljamo  za poimenovanje procesa merjenja in presojanja 
(ocen jevanja , vrednotenja)  uspešnosti, učinkovitosti, koristnosti in ustreznosti  storit ev, opreme 
ali prostorov. Obsega  sklop vseh dejavnost i, s katerimi  spremljamo izvajanje načrtov in 
rezultatov delovanja  določene organizacije . Bistveni del procesa evalvacije  je (o)vrednotenje 
(ocena) ugotovljenega stanja ter načrtovanje ukrepov za izboljšave in razvoj. Zato je evalvacija 
vedno dejavnost vrednotenja , ki se  izvaja na osnovi ustreznih kriterijev  in meril . Lahko se izvaja  v 
obliki samoevalvacije ali zunanje evalv acije.  
 
 Informacijska  pismenost  (ang. information literacy) – izraz uporabljamo  za poimenovanje 
skup ka znanj in spretnosti,  na podlagi katerih je posameznik sposoben prepoznati, kdaj 
informacije potrebuje, jih zna poiskati, ovrednotiti in učinkovito uporab iti.  
 
 Informacijski viri  (ang. information resources) – izraz uporabljamo  za poimenovanje  vsebin na 
fizičnih nosilcih ali v elektronski obliki , ki so dostopni lokalno, na oddaljenih lokacijah ali 
oddaljenih spletnih mestih.  
 
 Institucionalni repozitorij (ang. institutional repository)  – izraz uporabljamo  za poimenovanje 
odprto  dostopnega repozitorija, namenjenega shranjevanju elektronskih publikacij ene ali več 
organizacij, npr. univerz. Vključuje lahko znanstvenoraziskovalna, strokovn a in druga dela, 
tehni čna poročila, teze in disertacije, raziskovalne podatke  ter gradiva za poučevanje in učenje.  
 
 Izobraževanje uporabnikov  (ang. user education) – izraz uporabljamo  za vse vrste 
organiziranega oziroma individualnega  izobraževanja, ki obstoječim in potencialni m 
uporabnikom pomaga prepoznati in opredeliti njihove informacijske potrebe, jih usmerja pri 
učinkoviti in uspešni uporabi informacijskih virov in pri vrednotenju virov glede na ustreznost 
določenim kriterijem. Osnovni cilj izobraževanja je uporabnikom pre dstaviti, posredovati in 
približati osnovno znanje oz iroma  razumevanje  in spretnosti, ki so potrebne za učinkovito in  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |11 uspešno uporabo knjižničnih storitev in informacijskih virov. Posameznike pripravi na takojšnjo 
in vseživljenjsko učinkovito uporabo infor macij tako, da jih uči koncepte in logiko dostopa do 
informacij, njihovo vrednotenje ter spodbuja informacijsko neo dvisnost in kritično mišljenje.  
 
 Kakovost  (ang. quality) – izraz uporabljamo  za poimenovanje celot e zmožnosti in značilnosti 
storitve  ali pro izvoda , ki se nanašajo na sposobnost organizacije zadovoljiti izražene  in 
neizražene potrebe uporabnikov.  
 
 Kazalec , kazalnik  (ang. indicator) – izraz uporabljamo  za poimenovanje številčne , simbol ne ali 
besedne  ozna ke, ki jo uporabimo za količinsko  ali kakovostno  predstavitev dejavnosti (dogodkov, 
predmetov, oseb) z namenom , da bi ocenili njeno vrednost.  
Izraz kazalec  uporablj amo  za poimenovanje absolutnih števil  (npr. število izposojenih enot 
gradiva, število posredovanih informacij, število udeležencev izo braževanj a uporabnikov) . 
Izraz kazalnik  uporablj amo  za vrednosti, ki jih dobimo z izračunavanjem različnih razmerij med 
vrednostmi kazalcev ( npr. delež knjižničnega gradiva  v prostem pristopu, delež uspešno rešenih 
zahtevkov v medknjižnični  izposoji, skupn i izdatki knjižnice na izposojeno enoto gradiva, število 
izposojenih enot gradiva na strokovnega knjižničarskega delavca ) oziroma za (kvalitativne) 
opisne predstavitve dejavnosti . 
 
 Kazalec /kazalnik uspešnosti delovanja  (ang. performance indicator) – izraz uporabljamo  za 
poimenovanje številčne , simbol ne ali besedne  ozna ke, pridobljene iz knjižnične statistike in 
drugih podatkov, ki jo uporabimo za opis uspešnosti delovanja knjižnice.  
 
 Knjižnična zbirka  (ang. library collection)  – izraz uporabljamo  za vse gradivo oziroma dokument e 
določene vrste (npr. tiskane knjige in serijske publikacije, mikrooblike, elektronske publikacije), 
ki jih knjižnica nudi svojim uporabnikom. Vključeni so informacijski viri, ki so dostopni lokalno (v 
knjižnici), in informacijski viri zunaj knjižnice, za katere je knjižnica pridobila pravico dostopa vsaj 
za določeno časovno obdobje. Pravico dostopa si knjižnica lahko pridobi sama, s sodelovanjem v  
nabavnih konzorcij ih ali z zunanj ima financiranj em. Knjižnično gradivo, ki ga knjižnica dobi po 
medknjižničn i izposoj i, ni del knjižnične zbirke.  
 
 Knjižnični delavci  (ang. library staff) – izraz uporabljamo  za osebe, ki so zaposlene v knjižnici v 
rednem delovnem razmerju za določen ali nedoločen čas, s polnim ali skrajšanim delovnim 
časom , in tudi za osebe, ki niso v rednem delovnem razmerju (občasno, projektno zaposleni po 
podjemni pogodbi ali pogodbi o avtorskem delu, zaposleni preko študentskega servisa, 
prostovoljni, neplačani delavci).  Knjižnice zaposlujejo strokovne knjižničarske delavce , druge 
strokovne delavce  in administrativno -tehnične delavce.  
 
 Knjižnični prostori brez ovir  (ang. barrier free library space ) – izraz uporabljamo  za 
poimenovanje  takšnih knjižničnih prostorov, ki uporabnikom omogočajo  samostojno in 
neovirano gibanje ter enake možnosti za dostop in uporab o knjižničnih storitev ne glede na 
njihove morebitne trajne ali začasne  funkcionalne oviranosti . 
 
 Kompetence (ang. competencies)  – izraz uporabljamo  za poimenovanje izkazanega sklopa znanj, 
spretnosti, sposobnosti in tudi osebnostnih lastnosti, vrednot, motivacije, samopodobe, čustev  
in vzorcev razmišljanja.  
stran |12  Končni rezultati delovanja  (ang. outcomes) – izraz uporabljamo  za poimenovanje neposrednih, 
kratkoročnih učinkov rezultatov dela knjižnice na uporabnike  in tudi za  njihov vpliv na 
posameznika oziroma okolje , tj. sprememb e, ki jih pri uporabniku ali v širšem okolju povzroči 
dejavnost knjižnice.  
Standard SIST ISO 16439:2015  opredeljuje končne rezultate delovanja kot neposreden, 
predviden (pričakovan) učinek (ang. effect) rezultatov dela knjižnice, ki je povezan s cilji in 
nameni njenega strateškega načrtovanja (npr. število uporabnikov, raven zadovoljstva 
uporabnikov).  Učinke, ki se izrazijo  v daljšem časovnem obdobju in niso merljivi neposredno, 
opredeljuje kot vpliv  (ang . impact) . 
 
 Menedžment (ang. management) – izraz uporabljamo  za poimenovanje dejavnosti načrtovanja, 
organiziranja, vodenja in nadzorovanja  dela organizacije.  
 
 Mere uspešnosti delovanja (ang. performance measures) – izraz uporabljamo  za poimenovanje 
kvanti ficiranih sodb, ki jih uporabljamo v procesu ugotavljanja (tj. merjenja in vrednotenja) 
uspešnosti delovanja organizacije. Mere kažejo k oličino  nekega pojava . Če jih postavimo v 
medsebojn o razmerj e, oblikujemo kazal nike  uspešnosti  delovanja.  
 
 Neuporabnik  (ang. non -user) – izraz uporabljamo  za poimenovanje osebe, ki sodi v določeno 
skupino potencialnih uporabnikov knjižnice, vendar ne uporablja njenih fizičnih in/ali 
elektronskih storitev.  
 
 Odprta znanost  (ang. open science) – izraz uporabljamo  za poimenovan je novega pristop a k 
znanstvenemu procesu, ki temelji na sodelovalnem delu ter novih načinih razširjanja znanja z 
uporabo digitalnih tehnologij in novih orodij za sodelovanje. Zajema sistemsko spremembo 
načina izvajanja raziskav v znanosti , tj. prehod s st andardnih praks objavljanja rezultatov raziskav 
v znanstvenih publikacijah na izmenjavo in uporabo vsega razpoložljivega znanja že v zgodnejših 
fazah raziskovalnega procesa.  
 
 Odprti dostop  (ang. open access) – izraz uporabljamo  za brezplačen dostop do celo tne vsebine 
publikacij na svetovnem spletu , ki uporabnik u omogoča  njihovo ponovno uporabo. Vključuje 
upravljanje avtorskih pravic s prostimi licencami . Uporabniki imajo pravico , da vsebino 
preberejo, shranijo, izpišejo in jo tudi uporabljajo, razširjajo, r azmnožujejo ali prenesejo, javno 
prikazujejo in izpeljana dela v katerem koli elektronskem  mediju za kateri koli odgovoren namen 
predelajo.  Dovoljena in nedovoljena uporaba publikacije je označena npr. z licencami Creative 
Commons  (CC). Določi jih avtor oz iroma založnik.  
 
 Oseba s funkcionalno oviranostjo  (ang. functional impairment  person ) – izraz uporabljamo  za 
poimenovanje  oseb s prizadetostjo vida , sluha  ali govora , oseb z motnjami v razvoju, oseb, ki se 
težje gibljejo ali uporabljajo invalidski voziček,  oseb s prizadeto funkcijo rok  in oseb nenavadnih  
telesnih mer (izredno visoke ali nizke rasti ). Vključene so tudi osebe z začasnimi oblikami 
funkcionalne oviranosti, kot so npr. majhni otroci, noseč nice, osebe z otroškimi vozički in osebe z 
večjo prtljago . 
 
 Poslanstvo (ang. mission)  – izraz uporabljamo  za izjavo ( namero ), ki jo potrdijo  pristojni organi  
knjižnice oziroma visokošolskega zavoda . V njej so opredeljeni cilji knjižnice , njen status  v okolju , 
uporabniki  ter ponudba in razvoj knjižničnih storitev  in proizvodov .  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |13  Primerjalno presojanje  (ang. benchmarking)  – izraz uporabljamo  za poimenovanje procesa 
primerjanja organizacije s primerjalno skupino organizacij oziroma z njihovimi najboljšimi 
praksami.  
 
 Prosti dostop (ang. free access)  – izraz uporabljam o za poimenovanje dostopa do elektronskega 
informacijskega vira, ki je za uporabnika brezplačen oz iroma ga zanj naroča knjižnica.  
 
 Repozitorij  (ang. repository) – izraz uporabljamo  za poimenovanje računalniške 
aplikacije/programa, ki omogoča upravljanje, shranjevanje  elektronskih  dokumentov in njihovih 
metapodatko v, njihovo povezljivost  ter dostop do elektronskih  vsebin.  
 
 Rezultati dela  (ang. outputs) – izraz uporabljamo  za poimenovanje storitev in proizvodov, ki jih 
ustvarja organizacija z vloženi mi viri in notranji mi delovni mi proces i. V knjižnic ah so to npr.: 
izposojeno gradivo, posredovane informacije, izvedena izobraževanja uporabnikov, dokumenti, 
posredovani v medknjižnični izposoji in podobno . 
 
 Samoevalvacija (ang. self-evaluation) – izraz uporabljamo  za poimenovanje vrednotenja , ki ga 
opravlja organizacija s ama z namenom ovrednotenja svojih rezultatov (dosežkov) in priprave ter 
izvedbe ukrepov za nadaljnji razvoj svojih dejavnosti. V procesu samoevalvacije v organizaciji 
zaposleni sami ali ob zunanji svetovalni pomoči sistematično zbirajo, razlagajo  in vredno tijo 
podatke ter informacije, ki so podlaga za odločanje o nadaljnjih dejavnost ih. 
 
 Skupnostna znanost (ang. citizen science)  – izraz uporabljamo  za poimenovanje  splošne 
vključenosti javnosti v znanstvenoraziskovaln o dejavnost, ko državljani aktivno prispe vajo k 
znanosti bod isi s svojim intelektualnim naporom bodisi z znanjem iz okolice ali s svojimi orodji in 
viri. 
 
 Spletno mesto knjižnice (ang. library web site) – izraz uporabljamo  za poimenovanje edinstvene  
domen e na internetu, sestavljen e iz spletnih st rani (ang. web pages) , ki jih objavlja knjižnica, da 
bi zagotavljala dostop do storitev in informacijskih virov.  
 
 Standard  (ang. standard) – izraz uporabljamo za poimenovanje  s soglasjem sprejetih pravil 
smernic ali značilnosti za dejavnosti in rezultat e teh dejavnosti , tj. izdelke, storitve, procese in 
proizvodne postopke. Standard je namenjen za skupno in večkratno uporabo in je usmerjen v 
doseganje optimalne stopnje urejenosti na danem področju. Dokument odobri za 
standardizacijo priznano telo. Uporaba s tandardov je prostovoljna, razen kadar obvezno 
uporabo standarda določi zakonski predpis, ki se mora sklicevati na ustrez en standard. Glede na 
njihov formalni status ločimo formalne in neformalne standarde.  
Besedn o zvez o strokovni s tandardi  uporablj amo  za poimenovanje knjižničarskih (tj. panožnih) 
standardov, ki so enotn i strokovn i predpis i za opravljanje dejavnosti v knjižničarstvu . Tovrstni 
standardi se lahko nanašajo na organizacijo, delovanje in evalvacijo knjižnic oziroma njihovih 
storitev in proizvodo v, na konceptualne modele, bibliografsko kontrolo, bibliografski popis 
gradiva, formate za izmenjavo bibliografskih podatkov i n podobno . Glede na njihov status imajo 
značaj neformaln ih standard ov, kar pomeni, da jih kot standard ni sprejel standardizacijsk i ali 
drugi za sprejemanje formalnih standardov priznani organ. Neformalni standardi  so zlasti 
uveljavljeni v okviru profesionalnih in drugih skupnosti, ki z njimi urejajo svojo dejavnost in 
preverjanje njenih rezultatov.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |14  Učinkovitost (ang. efficiency) – izraz uporabljamo  za poimenovanje mere za ugotavljanje 
izkoristka vloženih virov, potrebnih za uresničitev zadanega  cilja.  Dejavnost  je učinkovita, če 
zmanjša uporabo virov do najmanjše možne mere ali daje boljše rezultate z uporabo enak e 
količine virov.  
 
 Ugotavljanje uspešnosti delovanja knjižnice  (ang. library performance measurement ) – izraz 
uporabljamo  za poimenovanje proces a merjenja in vrednotenja , kako dobro knjižnica  izvaja 
svoje storitve  (tj. uspešnost ), kako je pri tem učinkovita  (tj. učinkovitost ) in kako njene storitve 
vplivajo na okolje  (tj. koristnost oz iroma  vrednost ). 
 
 Uporabniško mesto  (ang. user place)  – izraz uporabljamo  za poimenovanje prostora, 
namenjenega za delo uporabnikov knjižnice, ne glede na to, ali uporabljajo gradivo knjižnice al i 
lastno gradivo. Vključena so delovna mesta brez opreme in z opremo (npr. računalniki, terminali, 
mikrofilmskimi čitalniki), sedeži v prostorih za skupinsko delo in srečevanj e, delovna mesta v 
individualnih študijskih celicah, v seminarskih in študijskih sobah itd. Za uporabniška mesta ne 
štejejo sedeži v predavalnicah, konferenčnih dvoranah in gledaliških avditorijih, ki so namenjeni 
obiskovalcem posebnih dogodkov. Prav tako so izključeni sedeži na hodnikih in v restavracijah 
ter blazine, na katerih lahko  sedijo uporabniki.  
 
 Uspešnost (ang. effectiveness) – izraz uporabljamo  za poimenovanje mere za ugotavljanje 
stopnje doseganja zastavljenih ciljev. Dejavnost je uspešna, kadar v največji možni meri dosega 
pričakovane rezultate.  
 
 Uspešnost delovanja (ang. p erformance)  – izraz uporabljamo  za poimenovanje procesov, ki se 
izvajajo v organizaciji  in njihovo naravnanost k doseganju poslanstva in zastavljenih ciljev. V tem 
smislu razumemo  izraz  "performance" kot stopnjo uspešnosti doseganja zastavljenih ciljev, ki  jo 
ugotavljamo s pomočjo različnih mer oziroma kazalcev. Standard SIST ISO 11620 določa, da izraz 
zajema uspešnost knjižnice pri izvajanju storitev ter njeno učinkovitost pri razporejanju in izrabi 
vloženih virov. Organizacija je uspešna  (ang. effective),  kadar uresniči čim več zastavljenih ciljev, 
učinkovita (angl. efficien t) pa, ko cilje doseže s čim manj ustvarjenimi stroški.  
 
 Vloženi viri  (ang. inputs) – izraz uporabljamo  za poimenovanje pogojev, ki omogočajo izvedbo 
programa organizacije. V knjižnic i so to finančna sredstva, prostor in oprema, knjižnična zbirka in 
drugi informacijski viri ter knjižnični delavci.  
 
 Vpliv (ang. impact) – izraz uporabljamo  za poimenovanje razlike ali spremembe v vedênju 
posameznika ali družbe, ki izhaja iz stika s storitva mi knjižnice. Sprememba je lahko 
opredmetena ali neopredmetena.  Če lahko v ložene vire in večinoma tudi rezultate dela knjižnice 
(proizvode in storitve) merimo neposredno, pa lahko vpliv obstoja oziroma dejavnosti knjižnice 
na posame znike in okolje merimo  le posredno.  
 
 Vrednost  (ang. value) – izraz uporabljamo  za poimenovanje pomembnosti, ki jo deležniki (npr. 
financerji, odločevalci, javnost, uporabniki) pripisujejo knjižnici . Povezana je z dojemanjem 
dejanske ali potencialne kori sti zaradi delovanja knjižn ice. 
 
 Zaposleni v knjižnici  (ang. library employee s) – izraz uporabljamo  za osebe, ki delajo v knjižnici v 
rednem delovnem razmerju za določen oziroma za nedoločen čas, s polnim ali skrajšanim  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |15 delovnim časom. Sem ne spadajo knjižnični delavci, ki delo opra vljajo po pogodbi o delu, preko 
različnih servisov, prostovoljci in delavci na porodniškem dopustu ter dopustu za nego in varstvo 
otroka.  Osebe, ki so v knjižnici zaposlene v programu javnih del, štejemo kot redno zaposlene za 
določen čas.  
 
 Zunanja evalvac ija (ang.  external evaluation) – izraz uporabljamo  za poimenovanje postopka 
vrednotenja (presoje) rezultatov delovanja organizacije po področjih, ki jih določajo predpisana 
merila evalvacijskega telesa. Gre za proces , v katerem nekdo zunaj organizacije ovr ednoti njeno 
delovanje oziroma rezultate delovanja. O zunanji evalvaciji govorimo takrat, ko evalvacijo 
izvajajo vladne komisije ali ustanove, različni neodvisni inštituti, agencije ali skupine 
strokovnjakov . Osebe, ki izvajajo evalvacijo, torej niso iz or ganizacije, ki je predmet evalvacije.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |16   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |17 STROKOVNI STANDARDI IN PRIPOROČILA ZA VISOKOŠOLSK E KNJIŽNIC E 
 
1 NAMEN, ORGANIZIRANOST IN NALOGE  KNJIŽNICE  
 
1.1 Visokošolska knjižnica je pravna oseba ali njena enota, ki izvaja knjižnično dejavnost za 
podporo pedagoškemu,  znanstvenoraziskovalnemu in strokovnemu delu visokošolskega 
zavoda1, oziroma samostojni zavod , ki je visokošolska knjižnica.  
 
1.2 Visokošolska knjižnica je organizirana kot knjižnica članica univerze, kot knjižnica članice 
univerze, kot knjižnica samostojnega  visokošolskega zavod a oziroma kot samostoj en zavod.  
 
1.3 Visokošolska knjižnica je v prvi vrsti namenjena zadovoljevanju informacijskih potreb študentov 
in zaposlenih na visokošolskem zavodu  in tudi širš i javnosti , če opravlja knjižnično dejavnost 
kot javno s lužbo . 
 
1.4 Temeljno poslanstvo visokošolske knjižnice je zagotavljanje, organiz iranje , upravljanje in 
posredovanje različnih informacijskih vir ov, storitev  in podpor e uporabnikom pri njihovi 
uporabi za uresničevanje izobraževalnih, učnih ter znanstvenorazisko valnih c iljev 
visokošolskega zavoda in širše akademske skupnosti ter podpora za doseganje ciljev 
trajnostnega razvoja človeštva s poudarkom na družbi znanja. Knjižnica mora omogočati  
pogoje za prost dostop do znanja, ki je temelj vseživljenjskega učenja  posameznikov, in s tem 
podpirati aktivno vključevanje državljanov v družbo.  
 
1.5 Temeljno poslanstvo naj visokošolska knjižnica upošteva pri oblikovanju ciljev ter načrtovanju 
in razvoju knjižničnih programov.  
 
1.6 Knjižnična dejavnost visokošolske knjižnice vključu je: 
 pomoč in svetovanje uporabnikom pri uporabi knjižnice in informacijskih virov ; 
 izvajanje izobraževanj a, pomoči in svetovanj a za doseganje znanj in spretnosti 
informacijske pismenosti, s poudarkom na kritičnem vrednotenju informacij in njihovih 
virov ; 
 knjižnično podporo pedagoškemu delu visokošolskega zavoda z organiz iranjem  različnih 
vrst učnega  gradiv a, predvsem elektronsk ega, in odprtih učnih virov ; 
 pomoč in svetovanje uporabnikom pri objavljanju rezultatov znanstvenoraziskovalnega 
dela ; 
 pomoč in svet ovanje uporabnikom pri njihovem sodelovanju v odprtem dostopu in 
vključevanju v odprto znanost ; 
 pomoč in svetovanje uporabnikom pri upravljanju z raziskovalnimi podatki in pri uporabi 
raziskovalnih infrastruktur ; 
 upravljanje knjižnične zbirke , tj. pridobiv anje, strokovna obdelava, hranjenje, varovanje, 
posredovanje in predstavljanje knjižničnega gradiva ; 
                                            
1 V besedilu izraz visokošolski zavod uporablj amo  za univerze, zavode članice univerze ter  samostojne 
visokošolske zavode.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |18  gradnjo lastnih informacijskih virov, kot so katalogi, podatkovne zbir ke in drugi 
informacijski viri ; 
 zagotavljanje dostopa do knjižnične zbirke in drugih informacijskih virov knjižnice ; 
 zagotavljanje pogojev za dostop do informacij in informacijskih virov, ki so prosto dostopni 
na svetovnem spletu ; 
 upravljanje oziroma sodelovanje pri gradnji institucionalnih  repozitorijev zaključnih del , 
objav zaposlenih na visokošolskem zavodu in raziskovalnih podatkov ; 
 zagotavljanje bibliografskih in drugih vrst metapodatkov o rezultatih 
znanstvenoraziskovalnega in strokovnega dela zaposlenih na visokošolske m zavod u v 
nacionalnem bibliografskem sistemu ; 
 sodelovanje v medkn jižnični izposoji in posredovanju dokumentov ; 
 sodelovanje v razvojnem in raziskovalnem delu v knjižničarstv u, bibliotekarsk i in 
informacijsk i znanosti ter na strokovnem področju visokošolskega zavoda ; 
 drugo bibliotekarsko, dokumentacijsko in informacijsko de lo. 
 
1.7 Visokošolska knjižnica mora imeti  javno dostopn e podatk e o sebi ter svojih  informacijskih virih 
in storitvah  na svojem spletnem mestu ali na spletne m mest u visokošolskega zavoda. Če je 
spletna stran knjižnice del spletnega mesta visokošolskega zavoda,  mora biti dostopna z 
njegove vstopne stran i. 
 
2 VIZIJA , POSLANSTVO IN STRATEŠKI CILJI KNJIŽNICE  
 
2.1 Visokošolska  knjižnica mora imeti jasno opredeljeno, razumljivo in javno objavljeno vizijo ter 
izjavo o poslanstvu.  
 
2.2 Visokošolska  knjižnica mora imeti javno obj avljen pisni dokument, ki vključuje jasno 
opredeljene, razumljive in merljive strateške cilje ter ukrepe za njihovo  dosego.  
 
2.3 Vizija , poslanstvo in strateški cilji visokošolske knjižnice morajo biti usklajeni z vizijo, 
poslanstvom in cilji visokošolskega za voda ter smiselno vključeni v njegove str ateške oziroma 
razvojne načrte.  
 
2.4 V proces  oblikovanja vizije, poslanstva in strateških ciljev visokošolske knjižnice morajo biti 
vključeni poleg zaposlenih v knjižnici tudi predstavniki vodstva in drugih zaposlenih na 
visokošolskem zavodu ter študentov.  
 
2.5 Poslanstvo  in strateške cilje mora visokošolska knjižnica redno preverjati ter jih v skladu s 
spremembami v okolju, potrebah uporabnikov in pogojih poslovanja posodabljati. Vse 
spremembe naj bodo sprejete dogovorno  in potrjene na ustreznih organ ih knjižnice oziroma 
visokošolskega zavoda.  
 
3 UPRAVLJANJE IN VODENJE KNJIŽNICE  
 
3.1 V organizacijski strukturi visokošolskega zavoda morajo biti jasno razvidni status, funkcija in 
naloge visokošolske knjižnice.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |19 3.2 Status in način delov anja visokošolske knjižnice se urejata s poslovnikom ali drugim aktom, ki 
opredeljuje zlasti:  
 vlogo in status knjižnice v okviru visokošolskega zavoda ; 
 naloge knjižnice glede na cilje visokošolskega zavoda ; 
 organizacijsko strukturo knjižnice ; 
 odgovorno ose bo visokošolskega zavoda za področje knjižnične dejavnosti ; 
 upravljanje in vodenje knjižnice ; 
 sodelovanje knjižnice z drugimi organizacijskimi enotami oziroma službami visokošolskega 
zavoda ; 
 naloge, odgovornosti in pristojnosti vodje2 knjižnice ; 
 način in o bseg sodelovanja knjižnice s knjižnicami, s ponudniki informacijskih virov ter z 
drugimi  organizacijami in posamezniki ; 
 pogostost, področja in metode evalvacije delovanja knjižnice.  
 
3.3 Visokošolska knjižnica mora imeti izdelane politike in navodila za pridob ivanj e in zagotavljanj e 
dostopnosti informacijskih virov, uporab o informacijskih virov in storitev knjižnice ter za 
hranjenj e, varovanj e in zaščit o knjižničnega gradiva.  
 
3.4 Visokošolska knjižnica samostojno vodi, organizira in izvaja knjižnično dejavnost. Strokovna 
avtonomnost knjižnice pa hkrati predpostavlja njeno odgovornost za učinkovito komuniciranje 
z vodstvom in zaposlenimi na visokošolskem zavodu pri uresničevanju njenega namena in ciljev 
ter upoštevanje na ravni visokošolskega zavoda dogovorje nih pra vil, postopkov in praks.  
 
3.5 Vodja visokošolske knjižnice mora biti vključen v načrtovanje izobraževalnega oziroma 
znanstvenoraziskovalnega procesa visokošolskega zavoda  ter v vse procese odločanja na ravni 
visokošolskega zavoda, ki se nanašajo na pogoje dela , upravljanje in razvoj knjižnice.  
 
3.6 Na visokošolske m zavod u mora delovati knjižnični odbor3, v katerem so predstavniki študentov 
ter zaposlenih na visokošolskem zavodu in v knjižnici. Knjižnični odbor imenuje pristojni organ 
visokošolskega zavoda. Vodja kn jižnice je član knjižničnega odbora.  
 
3.7 Vodja visokošolske knjižnice mora redno poročati vodstvu visokošolskega zavoda in 
knjižničnemu odboru o dejavnosti knjižnice in o uspešnosti doseganja zastavljenih ciljev.  
 
3.8 Knjižnični odbor deluje kot strokovno posveto valno telo pri odločanju vodstva knjižnice in 
visokošolskega zavoda o vseh pomembnejših vprašanjih, ki se nanašajo na delo knjižnice, zlasti 
o zagotavljanju informacijskih virov in knjižničnih storitev ter pogojih za njihovo  uspešno in 
učinkovito uporabo.  
 
2 V besedilu izraz vodja knjižnice uporablj amo  za poimenovanje direktorja, ravnatelja, predstojni ka in drug e 
nazive  za vodstvene ga delavc a knjižnice.  
3 V besedilu izraz knjižnični odbor uporablj amo  za strokovni in/ali upravljavski organ  knjižnice, ki se lahko 
imenuje tudi drugače, še zlasti v visokošolskih knjižnic ah, ki so samostojne pravne osebe.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |20 4 NAČRTOVANJE, POROČANJE IN EVALVACIJA KNJIŽNICE  
 
4.1 Proces načrtovanja dejavnosti mora biti sestavni del procesa menedžmenta visokošolske 
knjižnice. Knjižnica naj bo  vključena tudi v celoten proces načrtovanja oziroma priprave 
strateških in letnih  načrtov v isokošolskega zavoda.  
 
4.2 V strateškem načrtu visokošolska knjižnica opredeli dolgoročne razvojne cilje in strategije za 
njihovo uresničevanje ter metode za stalno izboljševanje svojih storitev in proizvodov. 
Dokument mora vključevati tudi merila ter izhodišč ne in ciljne vrednosti kazalcev  in kazalnikov , 
s kateri mi bo knjižnica preverjala uresničevanje zastavljenih ciljev. Strateški načrt knjižnice  naj 
bo usklajen s strateškim načrtom visokošolskega zavo da oziroma je lahko njegov del.  
 
4.3 V letnem načrtu dela vis okošolska knjižnica opredeli letne cilje in dejavnost i za njihovo 
uresničitev ter merila in ciljne vrednosti kazalcev, s kateri mi bo ocenjevala raven doseganja 
zastavljenih ciljev. Letni načrt knjižnice  naj bo  usklajen z letnim načrtom visokošolskega zavo da 
oziroma je lahko njegov del.  
 
4.4 V javno objavljenem  letnem poročilu o delu visokošolska knjižnica predstavi in oceni opravljeno 
delo, poudari posamezne dosežke in opozori na morebitne težave pri ure sničevanju 
zastavljenih ciljev.  
 
4.5 Za načrtovanj e, poročanj e, predstavljanj e in zagovorništv o knjižnice ter posredovanj e podatkov 
za nacionalno knjižnično statistiko visokošolska knjižnica redno in sistematično zbira podatke o 
posameznih področjih svojega delovanja. Zbrani podatki so tudi osnova za ugotavljanja 
uspešnosti delovanja knjižnice.  
 
4.6 Uspešnost uresničevanja poslanstva in ciljev mora visokošolska knjižnica ocenjevati redno in 
sistematično. V načrtu evalvacije opredeli časovna obdobja ter metode evalvacije in mere 
uspešnosti delovanja. Predvidi tudi način vk ljučevanja aktivnih  in potencialnih uporabnikov 
knjižnice v procese evalvacije . Predmet evalvacije naj bodo vloženi viri, notranji delovni 
procesi, rezultati dela in končni rezultati delovanja knjižnice.  
 
4.7 V procesu evalvacije naj visokošolska knjižnica ugo tavlja usp ešnost, učinkovitost ter vpliv 
knjižnice  na posameznike oziroma skupine, visok ošolski zavod ter širše okolje.  
 
4.8 Za evalvacij o naj visokošolska knjižnica uporabi kvantitativne in kvalitativne mere  uspešnosti 
delovanja. Pri njihovem izboru naj upošt eva namen, cilje in področje evalvacije. Mere 
uspešnosti lahko izbere iz predlaganega nabora kazalcev in kazalnikov v prilogah tega 
dokumenta ter iz drugih priporočenih naborov, npr. iz standarda SIST ISO 11620 za merjenje 
uspešnosti delovanja knjižnic, st andarda SIST ISO 16439 za ocenjevanje vpliva knjižnic in 
priročnika IFLA za merjenje kakovosti knjižnic in njihovih storitev4. 
 
4.9 Evalvacija dejavnosti visokošolske knjižnice mora biti tudi sestavni del procesov samoevalvacije 
in zunanje evalvacije visokošol skega zavoda.  
                                            
4 Poll, R. in Boekhorst, P. te (2007).   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |21 4.10 Visokošolska knjižnica naj za primerjaln o presojanj e izbere skupino knjižnic iz primerljivih 
visokošolskih zavodov. Če matični visokošolski zavod za primerjalno presojanje še nima 
opredeljene skupine sebi primerljivih visokošolskih zavodov, n aj jo knjižnica določi sama. Pri 
tem naj upošteva primerljivost poslanstva in strateških ciljev visokošolskega zavoda, strokovno 
področje dejavnosti, vpisne pogoje, velikost proračuna, število študentov in  zaposlenih, obseg 
sredstev za delovanje knjižnice,  velikost knjižnične zbirke, število knjižničnih delavcev i n 
podobno . 
 
4.11 Po določitvi primerjalne skupine knjižnic visokošolska knjižnica opredeli t. i. točke primerjave, 
na osnovi katerih bo lahko svojo uspešnost delovanja primerjala z drugimi knjižnicami. 
Primerjalno presojanje se lahko nanaša na vložene vire, notranje delovne procese, rezultate 
dela in končne rezultate delovanja. Pri vsakoletnem oziroma periodičnem izvajanju 
primerjalnega presojanja mora knjižnica uporabljati enak način zbiranja podatkov t er ist e 
kriterije in merila vrednotenja, če želi zagotoviti veljavne, zanesljive in primerljive rezultate 
presoj.  
 
5 PROSTORI IN OPREMA KNJIŽNIC E 
 
5.1 Prostori visokošolske knjižnice morajo biti primerno veliki, funkcionalni, prilagodljivi  in 
opremljeni tako, da  omogočajo varno in racionalno hranjenje knjižničnega gradiva ter njegovo 
učinkovito uporabo, raznovrstno ponudbo knjižničnih storitev ter primerne pogoje za 
dejavnosti uporabnikov in izvajanje delovnih procesov knjižnice. V prostorih morajo biti 
zagotovlj ene tudi primern e okoljsk e razmere , kot so ustrezna osvetlitev, prezračevanje, zvočna  
zaščita, temperatura in vlaga.  
 
5.2 Zagotovljena mora biti možnost širitve prostorov visokošolske knjižnice oziroma prilagajanja 
njihove namembnosti v skladu z razvojem infor macijske in komunikacijske tehnologije, 
spremenjenimi potrebami uporabnikov ter spremembami v ponudbi knjižničnih storitev in 
informacijskih virov.  
 
5.3 Prostori visokošolske knjižnice naj bodo umeščeni v bližini prostorov, kjer potekata 
izobraževalni in znans tvenoraziskovalni proces visokošolskega zavoda. Za univerzitetne 
knjižnice je priporočljivo, da imajo za izvajanje dejavnosti samostojno knjižnično zgradbo , 
prostorsko umeščeno tako, da je v središču univerzitetnega kampusa, oziroma da je čim lažje 
dostopn a uporabnikom z univerze.  
 
5.4 Pri načrtovanju nove knjižnične zgradbe  oziroma prostorov visokošolske knjižnice, njihovi 
prenovi ali spreminjanju namembnosti mora biti v vseh fazah zagotovljeno sodelovanje med 
vodstvom knjižnice in visokošolskega zavoda ter ar hitektom. Upoštevajo naj se tako obstoječe 
kot tudi dolgoročne programske usmeritve knjižnice.  
 
5.5 Pri gradnj i ali prenov i visokošolske knjižnice naj se upoštevajo načela trajnostne gradnje in 
gradnje brez ovir , ki vsem uporabnikom zagotavljajo enake možnosti  uporabe prostorov in 
storitev  knjižnice.  
stran |22 5.6 Velikost knjižnične zgradbe  oziroma prostorov visokošolske knjižnice naj bo odvisna od vrste in  
števila potencialnih uporabnikov ter njihovih informacijskih potreb, obsega in značilnosti 
knjižnične zbirke, vrste i n obsega knjižničnih storitev ter števila zaposlenih v knjižnici.  
 
5.7 Visokošolska knjižnica mora imeti za izvajanje svoje dejavnosti prostore za:  
 ponudbo uporabniških storitev,  
 izobraževanje uporabnikov ; 
 spremljevalne programe knjižnice ; 
 izvajanje delovnih procesov in upravljanje  knjižnice ; 
 hranjenje različnih  vrst knjižničnega gradiva  v prostem pristopu in/ali  v zaprtih skladiščih ; 
 postavitev računalniških in komunikacijskih naprav knjižnice z zagotovljenimi pogoji za 
varno hranjenje elektronskih  zapisov  ter informacijsko varnost ; 
 druženje, počitek in sprostitev ; 
 tehničn o podporo delovanju knjižnice ; 
 druge prostore kot so sejne sobe, čajne kuhinje, garderobe, sanitarije i n podobno . 
 
5.8 Ponudba uporabniških prostorov visokošolske knjižnice naj bo raznolika in naj omogoča 
skupinske, individualne, interaktivne in skupnostne dejavnosti uporabnikov. Vključuje naj 
naslednje vrste prostorov:  
 prostore za skupinsko delo oziroma študij, ki spodbujajo motiviranost posameznikov za 
delo v skupini in za skupinski  prenos ter u stvarjanje znanja ; 
 prostore za individualni študij oziroma delo, ki omogočajo poglobljen študij ter 
razmišljanje in  ustvarjalno delo posameznikov ; 
 interaktivne prostore, ki omogočajo stike med uporabniki in z različnimi vrstami 
informacijskih virov, uporab o računalniških in drugih naprav, spoznavanje ter preizkušanje 
novih tehnologij, pa tudi medsebojno sodelovanje uporabnikov oziroma pomoč 
knjižničnega osebja ter drugih strokovnjakov  (tudi pedagoškega osebja) pri odkrivanju ter 
uporabi inf ormacij ; 
 javne pr ostore, ki spodbujajo pripadnost posameznikov določeni skupnosti (npr. 
akademski, lokalni) in uresničevanje njenih skupnih ciljev, krepijo tudi občutek pripadnosti 
določeni skupini posameznikov in so okolje za razvoj skupnostne znanosti. V njih potekajo 
javni pogovori in razprave, predavanja, predstavitve avtorjev in njihovih objav, 
predstavitve znanstvenih dosežkov visokošolskega zavoda in drugih organizaci j, razstave in 
podobni dogodki.  
 
5.9 Ne glede na o bratovalni  čas visokošolske knjižnice za uporabnike je priporočljivo, da so jim vsaj 
prostori za individual ni študij oziroma delo dostopni 24/7.  
 
5.10 Priporoč ljivo je, da ima visokošolska knjižnica uporabnišk a mest a za najmanj 15 % na 
visokošolski zavod vpisanih študentov .  
 
5.11 Prostori visokošolske knjižnice naj bod o organizirani kot varni prostori, ki omogočajo oziroma 
spodbujajo dobro počutje uporabnikov, ne glede na njihovo izobrazbeno, socialno, versko, 
spolno, et nično, družbeno, politično, ekonomsko ali katero koli drugo osebno okoliščino.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |23 5.12 Knjižnična oprema v up orabniških prostorih visokošolske knjižnice mora biti funkcionalna, 
varna  in prilagodljiva.  Zagotovljeno naj bo  zadostno število funkcionalno načrtovanih 
uporabniških mest, pohištvo naj bo ergonomsk o in lepo oblikovano . Na voljo mora biti ustrezna 
računaln iška, informacijska in komunikacijska oprema ter zagotovljen e razmere  za njeno 
nemoteno delovanje. Uporabnikom mora biti zagotovljena brezžična povezava do interneta.  
 
5.13 Prostori in oprema visokošolske knjižnice za hranjenje knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih 
morajo omogočati njegovo pravilno postavitev in organiziranost ter čim bolj učinkovito 
posredovanje oziroma dostopnost za uporabnike. Zagotovljeni  naj bodo  pogoji za rast 
knjižnične zbirke in za varnost knjižničnega gradiva pred krajami, poškodova njem, 
propadanjem ali uničenjem.  
 
5.14 Za knjižnične delavce visokošolske knjižnice morajo biti zagotovljeni primerni delovni prostori, 
ki omogočajo varno in učinkovito opravljanje delovnih nalog, med njimi tako najzahtevnejših 
strokovnih del kot tudi enostavne jših t ehničnih in manipulativnih del.  
 
5.15 Knjižnična zgradba , prostori in oprema visokošolske knjižnice  naj bodo  načrtovani tako, da jih 
bodo lahko enakovredno uporabljal e tudi osebe s funkcionalno oviranostjo . 
 
5.16 Zagotovljena morata biti varovanje in nadzor kn jižnične zgradbe  oziroma prostorov 
visokošolske knjižnice ter predvideni ukrepi za ravnanje ob nevarnosti ali nesreč i. 
 
6 KNJIŽNIČNI DELAVCI  
 
6.1 Visokošolska knjižnica mora imeti ustrezno število in izobrazbeno strukturo zap oslenih, ki so 
usposobljeni za uresni čevanje namena, poslanstva in ciljev knjižnice ter izkazujejo poznavanje 
informacijskih virov, sposobnost uporabe in posredovanja novih znanj ter obvladov anje 
informacijskih tehnologij.  
 
6.2 Pri določanju potrebnega števila zaposlenih v visokošolski knjižnici je treba upoštevati:  
 obseg in vrsto dejavnosti ter študijskih programov, ki jih izvaja visokošolski zavod ; 
 obseg in zahtevnost knjižnične dejavnosti, ki jo opravlja knjižnica ; 
 obseg in zahtevnost drugih del za podporo dejavnosti visokošolskega zavoda (npr.  skrb za 
arhiviranje zaključnih del  visokošolskega študija , voden je založniške dejavnosti ipd.) ; 
 število ur odprtosti knjižnice za uporabnike (obratovalni čas) ; 
 število in strukturo aktivnih in potencialnih uporabnikov knjižnice ter strokovno področje 
njihovega delovanja ; 
 velikost in vsebino knjižnične zbirke ter drugih informacijskih virov, ki jih zagotavlja 
knjižnica ; 
 obseg in način nabave knjižničnega gradiva oziroma zagotavljanja njegove dostopnosti ; 
 obseg izposoje knjižničnega gradiva in posredovanja d okumentov ; 
 obseg bibliografske dejavnosti knjižnice ; 
 vrsto in obseg informacijskih storitev knjižnice, vključno z gradnjo lastnih info rmacijskih 
virov in proizvodov ;  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |24  obseg svetovalne in izobraževalne dejavnosti knjižnice za uporabnike ; 
 obseg in zahtevnost sodelovanja v pedagoškem in znanstvenoraziskovalnem delu 
visokošolskega zavoda ; 
 velikost (površino), število in lokacijo prostorov, ki jih uporablja knjižnica pri izvajanju 
svoje dejavnosti ; 
 tehničn o opremljenost knjižnice.  
 
6.3 Za izvajanje knjižnične dejavn osti visokošolska knjižnica zaposluje strokovne knjižničarske 
delavce v skladu s poslanstvom , glede na velikost in obseg dejavnosti pa tudi druge strokovne 
delavce in adm inistrativno -tehnične delavce.  
 
6.4 Strokovni knjižničarski delavci visokošolske knjižnice  opravljajo strokovna dela, ki so temeljna 
za izvajanje knjižnične dejavnosti. Drugi strokovni delavci opravljajo druga strokovna dela, ki so 
potrebna za izvajanje dejavnosti knjižnice na področjih , kot so  npr.: načrtovanje, razvoj in  
upravljanje elektrons kih zbirk in repozitorijev, upravljanje raziskovalni h podatk ov ter uporaba 
raziskovalnih infrastruktur, pomoč pri upravljanju z avtorskimi pravicami v digitalnem okolju ter 
okolju odprtega dostopa, varovanje in zaščita knjižničnega gradiva, zagovorništvo i n 
promocijska dejavnost. Administrativno -tehnični delavci opravljajo manipulativna, 
administrativna, t ehnična in druga podporna dela.  
 
6.5 Strokovni knjižničarski delavci visokošolske knjižnice opravljajo zlasti naslednja dela:  
 ugotavljanje informacijskih potr eb uporabnikov in zagotavljanje ustreznih  storit ev za 
njihovo zadovoljevanje ; 
 strokovno svetovan je, usposabljanje in izobraževanje uporabnikov za iskanje, vrednotenje 
ter uporabo informacijskih virov in informacij ; 
 sodelovanje v pedagoškem in znanstvenoraz iskovalnem delu visokošolskega zavoda 
oziroma v stroki ; 
 izbor, pridobivanje, bibliografska obdelava, hranjenje in posredovanje knjižničnega gradiva 
oziroma zagotavljanje dostopnosti knjižnične zbirke in drugih informacijskih virov ; 
 upravljanje oziroma sode lovanje v konzorcijih za nabavo znanstvene literature ; 
 gradnja lastnih informacijskih proizvodov in orodij knjižnice ; 
 podpora uporabnikom s funkcionalno oviranostjo  pri uporabi knjižnice in njenih storitev ; 
 načrtovanje, spremljanje in vrednotenje uspešnost i, učinkovitosti in kakovosti storitev ter 
proizvodov knjižnice.  
 
6.6 Potrebno število strokovnih knjižničarskih delavcev visokošolske knjižnice je odvisno od obsega 
dejavnosti in vrste nalog, ki jih knjižnica opravlja, obsega knjižnične zbirke ter števila 
potencialnih uporabnikov, pri čemer je pomembno, da pretežni del svojega delovnega časa 
opravljajo strokovno knjižničarsko delo. Priporočljivo je, da ima vsaj 80 % strokovnih 
knjižničarskih delavcev najmanj visokošolsko izobrazbo, merjeno po ekvivalentu polne  
zaposlitve5.  
                                            
5 Pri visokošolskih knjižnic ah, ki opravljajo funkcijo nacionalnih depozitarnih organizacij za trajno hranjenje 
obveznega izvoda publikacij, zaposlenih strokovnih knjižničarskih delavcev, ki upravljajo arhivsko zbirko,  v 
izračunu ne upoštevamo.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |25 6.7 Priporočljivo je, da ima visokošolska knjižnica zaposlena vsaj dva strokovna knjižničarska 
delavca, merjeno po ekvivalentu polne zaposlitve.  
 
6.8 Večina strokovnih knjižničarskih delavcev visokošolske knjižnice mora imeti najmanj 
visokošolsko iz obrazbo s področja bibliotekarske in informacijske znanosti ali s strokovnega 
področja, povezanega z dejavnostjo visokošolskega zavoda oziroma knjižnice6. 
 
6.9 Strokovni knjižničarski delavci visokošolske knjižnice, ki izvajajo bibliografsko obdelavo ter 
posre dovanje knjižničnega gradiva in informacij o gradivu, morajo imeti najmanj visokošolsko 
izobrazbo, pridobljeno po študijskih programih prve stopnje, oziroma izobrazbo, ki ustreza 
izobrazbi prve stopnje.   
 
6.10 Strokovni knjižničarski delavci visokošolske knjižn ice, ki vodijo strokovno delo knjižnice, 
koordinirajo oziroma izvajajo naloge za potrebe knjižničnega sistema univerze, ki so določene z 
zakonom, ali izvajajo zahtevnejše informacijske, izobraževalne in svetovalne storitve za 
uporabnike, morajo imeti najma nj visokošolsko izobrazbo, pridobljeno po študijskih programih 
druge stopnje, oziroma raven izobrazbe, ki v skladu z zakonom ustreza izobrazbi druge stopnje.  
 
6.11 Vodja visokošolske knjižnice mora biti v knjižnici zaposlen za polni delovni čas. Imeti mora 
najm anj visokošolsko izobrazbo, pridobljeno po študijskih programih druge stopnje, oziroma 
raven izobrazbe, ki ustreza izobrazbi druge stopnje, in izpolnjevati pogoje za strokovnega 
knjižničarskega delavca. Ima naj tudi  ustrezna znanja in izkušnje s pod ročja k njižničnega 
menedžmenta.  
 
6.12 Priporočljivo je, da je vsaj en strokovni knjižničarski delavec  visokošolske knjižnice habilitiran za 
področje bibliotekarstva ali za eno od strokovnih področij, na katerih deluje visokošolski zavod, 
ali ima raziskovalni naziv . 
 
6.13 V visokošolski knjižnici, ki s svojimi storitvami podpira visokošolski doktorski študij, je 
priporočljivo, da ima vsaj en zaposleni strokovni knjižničarski delavec visokošolsko izobrazbo , 
pridobljeno po študijskih programih tretje stopnje, oziroma raven izo brazbe, ki ustreza 
znanstvenemu naslovu  (znanstveni magisterij ali doktorat znanosti).  
 
6.14 Visokošolski zavod naj strokovne knjižničarske in druge strokovne delavce visokošolske 
knjižnice spodbuja k pridobivanju pedagoških , raziskovalnih ter strokovnih  nazivo v v knjižnični 
dejavnosti . 
 
6.15 Strokovnim knjižničarskim in drugim strokovnim delavcem visokošolske knjižnice, ki sodelujejo 
v pedagoškem oziroma znanstvenoraziskovalnem procesu visokošolskega zavoda, naj se 
tovrstno delo ustrezno upošteva pri obsegu njihovih  delovnih nalog v knjižnici.  
 
6.16 Skupno število knjižničnih delavcev visokošolske knjižnice ter razmerje med številom 
strokovnih knjižničarskih in drug ih delavcev je odvisno od vsake posamezne visokošolske 
                                            
6 Pri dveh zaposlenih strokovnih knjižničarskih delavcih večina pomeni najmanj enega strokovnega 
knjižničarskega delavca.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |26 knjižnice, pri čemer je treba smiselno upoštevati dej avnike iz točke 6.2 ter organizacijo 
informacijsko -komunikacijske, računalniške, administrativne in tehnične podpore v okviru 
visokošol skega zavoda oziroma knjižnice.  
 
6.17 Priporočljivo je, da je med zaposlenimi v visokošolski knjižnici delež strokovnih knjižn ičarskih 
delavcev  najmanj  70 %, merjeno po ekvivalentu polne zaposlitve7. 
 
6.18 Visokošolska knjižnica  naj ugotavlja  potrebe po kompetencah knjižničnih delavcev za 
opravljanje del in nalog na posameznih delovnih mestih in jih opredeli v internih aktih knjižnice  
oziroma visokošolskega zavoda. Nabor potrebnih kompetenc zaposlenih mora  knjižnica redno 
preverja ti in posodablja ti. 
 
6.19 Knjižnični delavci visokošolske knjižnice se morajo za izboljševanje strokovnih kompetenc 
stalno strokovno izpopolnjevati in slediti novo stim na področju knjižnične dejavnosti in 
bibliotekarske stroke ter dejavnosti visokošolskega zavoda. Visokošolski zavod oziroma 
knjižnica naj jim omogočata udeležbo v različnih oblikah strokovnega izpopolnjevanja ter jih 
spodbujata k aktivni udeležbi na s trokovnih konferencah in drugih oblikah strokovnih srečanj 
ter k sodelovanju pri dejavnost ih strokovnih združenj. Področja, oblike in obseg strokovnega 
izpopolnjevanja zaposlenih knjižnica opredeli v načrtu razvoja kadrov.  
 
6.20 Strokovno izpopolnjevanje stroko vnih knjižničarskih in drugih strokovnih delavcev visokošolske 
knjižnice naj bo v načrtu kadrov usmerjeno v nadgradnjo obstoječih in pridobivanje novih znanj 
še zlasti na naslednjih področjih:  
 upravljanje znanstvenega komuniciranja in objavljanja v digital nem okolju ter v pogojih 
odprtega dostopa (upravljanje repozitorijev, upravljanje avtorski h pravic, upravljanje 
stroškov za plačljive objave, licenčni vidiki odprtega objavljanja, razumevanje in 
poznavanje politik in mandatov financerjev i pd.); 
 upravljanje  raziskovalni h podatk ov in raziskovalni h infrastruktur ; 
 delovanje in upravljanje konzorcijev za nabavo znanstvene literature, pogajanja s 
ponudniki mednarodne znanstvene literature in licenciranje elektronskih informacijskih 
virov ; 
 upravljanje specializira nih informacijskih portalov (upravljanje centralnih bibliografskih 
indeksov, upravljanje spletnih povezav, upravljanje  avtentikacijskih orodij ipd.) ; 
 upravljanje informacijskih sistemov o raziskovalni dejavnosti ; 
 sistemi vrednotenja znanstvenoraziskovalneg a dela ; 
 odprta  znanost in skupnostna znanost ; 
 avtomatizacija in uvajanje umetne inteligence v dejavnosti knjižnic ; 
 timsko delo in vodenje projektov , upravljanje sprememb in upravljanje časa,  
 zagovorništvo, trženjske in promocijske dejavnosti knjižnice ter  delovanje v mednarodnem 
okolju . 
                                            
7 Pri visokošolskih knjižnic ah, ki opravljajo funkcijo nacionalnih depozitarnih organizacij za trajno hran jenje 
obveznega izvoda publikacij, se zaposleni strokovni knjižničarski delavci, ki upravljajo arhivsko zbirko, v izračunu 
ne upoštevajo.  
stran |27 6.21 Knjižnični delavci visokošolske knjižnice so eden najpomembnejših dejavnikov njene 
uspešnosti, zato naj bo kadrovska politika domišljena, praksa in postopki izbire kandidatov pa 
ustrezni glede na poslanstvo in cilje knjižni ce oziroma visokošolskega zavoda.  
 
6.22 Knjižnični delavci visokošolske knjižnice morajo delovati v skladu z načeli etičnega kodeksa 
slovenskih knjižničarjev, etičnih kodeksov s področja dejavnosti visokošolskega zavoda ter 
etičnih kodeksov s področja zbiranja,  posr edovanja in uporabe informacij.  
 
7 FINANCIRANJE IN PRORAČUN KNJIŽNICE  
 
7.1 Visokošolska knjižnica je pomembn a naložb a visokošolskega zavoda oziroma financerja njene 
dejavnosti. Proračun knjižnice mora ustrezati namenu in ciljem knjižnice ter razumnim 
pričak ovanjem uporabnikov in potrebam vi sokošolskega zavoda.  
 
7.2 Visokošolska knjižnica pridobiva prihodke  za svoje delovanje iz:  
 proračuna visokošolskega zavoda ; 
 državnega proračuna kot posred en proračunski uporabnik ; 
 projektnih in drugih razpisov ; 
 prihodkov iz iz vajanja javne službe ; 
 tržne dejavnosti , tj. prodaje blaga in storitev na trgu  (članarine, zamudnine, fotokopiranje , 
kotizacije , vstopnine , storit ve za zunanje uporabnike  ipd.) ; 
 drugih virov , tj. donacij, volil, sponzorstev i n podobno . 
 
7.3 Proračun visokošolsk e knjižnice mora biti v okviru proračuna visokošolskega zavoda jasno 
določen. Vodja knjižnice  naj bo  vključen v pripravo in sprejemanje letnega p roračuna 
 
7.4 Proračun knjižnice oblikuje, utemeljuje in z njim upravlja vodja knjižnice. Vo dja knjižnice je tudi 
odgovoren za učinkovito ter namensko porabo sredstev.  
 
7.5 Za nemoteno delovanje visokošolske knjižnice je treba zagotavljati redna finančna sredstva za:  
 nabavo, strokovno obdelavo, hranjenje in posredovanje knjižničnega gradiva ter 
zagot avljanje drugih informacijsk ih virov in storitev knjižnice ; 
 nabavo, strokovno obdelavo, hranjenje in arhiviranje knjižničnega gradiva za knjižnice, ki 
opravljajo funkcijo depozitarne organizacije,  
 dostop in uporabo informacijskih virov, storitev in orodij  za strokovno delo knjižnice 
(naročnine, nadomestila, licenčnine, članari ne ipd.) ; 
 gradnjo lastnih info rmacijskih virov in proizvodov ; 
 stroške povračil za uporabo avtorskopravno varovanega knjižničnega gradiva za namene, 
ki jih zakonodaja ne vključuje med izjeme (npr. digitalizacija in gradnja elektronskih  zbirk 
gradiva, ki je izvorno v analogni obliki, ter njihovo dajanje na voljo javnosti) ; 
 stroške strokovnega razvoja oziroma izobraževanja in strokovnega izpopolnjevanja 
zaposlenih v knjižnici ;  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |28  stroške teh nološkega posodabljanja (nakup informacijske in komunikacijske tehnologije) 
ter vzdrževanja računalniške in komunikacijske opreme ter storitev ; 
 režijske in investicijske stroške ; 
 druge  stroške (vezava, kopiranje gradiva, poštni stroški, amortizacija ipd.) . 
 
7.6 Pri načrtovanju obsega potrebnih finančnih sredstev za delovanje visokošolske knjižnice je 
treba upoštevati zlasti:  
 poslanstvo, cilje in naloge knjižnice ; 
 obseg in vrsto dejavnosti visokošolskega zavoda ter znanstveno področje, na katerem  ta 
deluje ; 
 število in strukturo potencialnih uporabnikov ter članov knjižnice ; 
 obseg in vrsto storitev knjižnice ; 
 obseg in vrsto knjižničnega gradiva ter drugih informacijskih virov, ki jih zagotavlja 
 število zaposlenih in drugih sodelavcev knjižnice ; 
 stopnjo avtomatizacije delovnih procesov in storitev, upoštevajoč potrebne stroške 
vzdrževanja ter razvoja programske in tehnične opreme ; 
 vključenost knjižnice v gradnj o elektronskih  zbirk  ter institucionalnih in domensko 
specifičnih repozitorijev znanstvenorazisk ovalnih in drugih del ; 
 število, velikost, namembnost in značilnosti knjižničnih prostorov.  
 
7.7 Visokošolski zavod mora namenjati ustrezna sredstva za upravljanje, obnavljanje, zamenjavo in 
investicije v nakup nove informacijsk o-komunikacijske opreme visokošol ske knjižnice, ki 
omogoča razvoj ter čim večjo dostopnost knjižničnih st oritev in informacijskih virov.  
 
7.8 Priporočljivo je, da visokošolski zavod namenja za delovanje visokošolske knjižnice najmanj 5 % 
svojega proračuna. Razvoj knjižnice in njenih storitev kot sodobne digitalne knjižnice in kot 
ponudnice elektronskih  vsebin bodo omogočala višja vlaganja, in sicer od 7 % do 10 % 
proračuna visokošolskega zavoda.  
 
7.9 Za novoustanovljeno visokošolsko knjižnico je treb a v začetku njenega delovanja načrtovati 
ustrezn o višja finančna sredstva zaradi nabave temeljne zbirke knjižničnega gradiva in 
zagotavljanja drugih informacijskih virov, ureditve prostorov, zagotovitve informacijske in 
komunikacijske tehnologije ter izobraževanja oziroma strokovnega izpopolnjevanja zap oslenih. 
Omenjeni stroški se povečajo tudi, če visokošolska knjižnica v skladu z razvojnim programom 
visokošolskega zavoda načrtuje knjižnično podporo za nov študijski oziroma raziskovalni 
program ali za širitev obstoječih oziroma uvajanje novih storitev.  
 
7.10 Visokošolska knjižnica, ki izvaja knjižnično dejavnost kot knjižnično javno službo oziroma 
dejavnost, ki se financira iz javnih sredstev, mora zagotavljati javno dostopnost storitev v 
skladu z obsegom javnega financiranja.  
 
7.11 O porab i finančnih sredst ev in o svoji finančni uspešnosti (učinkovitosti) mora visokošolska 
knjižnica redno poročati visokošolskemu zavodu oziroma financerjem dejavnosti.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |29 8 KNJIŽNIČNA ZBIRKA  IN DRUGI INFORMACIJSKI VIRI  
 
8.1 Visokošolska knjižnica zbira, pridobiva, organizira in uporabnikom z agotavlja dostop do 
raznovrstnih, zanesljivih, kakovostnih in relevantnih informacijskih virov in informacij. 
Dostopnost informacijskih virov in informacij uporabnikom omogoča z gradnjo in ponudbo 
lastne knjižnične zbirke, z zagotavljanjem informacijskih v irov, ki jih pridobiva p o medknjižničn i 
izposoj i in posredovanj u dokumentov ter  z organiziranjem samostojnih, konzorcijskih ali z 
drugimi sporazumi  določenih dostopov na daljavo.  
 
8.2 Knjižnično zbirko visokošolske knjižnice sestavlja knjižnično gradivo, ki ga  knjižnica hrani sama, 
in elektronski informacijski viri, za katere knjižnica vsaj za določeno časovno obdobje zagotavlja 
dostop. Knjižnična zbirka naj bo popolna, vsebinsko  skladna  s potrebami uporabnikov  in 
aktualna. Biti mora dovolj velika in po vsebini  ustrezati potrebam visokošolskega zavoda 
oziroma njegovih dejavnosti.  
 
8.3 Visokošolska knjižnica gradi knjižnično zbirko načrtno in v skladu s svojim poslanstvom ter 
potrebami uporabnikov. Knjižnično gradivo, ki ga vključuje zbirka, mora biti vsebinsko 
povez ano s področji znanstvenoraziskovalne, strokovne oziroma umetniške dejavnosti 
visokošolskega zavoda ter področji njegovih študijskih programov.  
 
8.4 Knjižnična zbirka visokošolske knjižnice vključuje najmanj referenčno gradivo in gradivo, ki 
podpira študijske programe ter znanstvenoraziskovalno in strokovno delo visokošolskega  
zavoda, in zaključna dela visokošolskega študija na visokošolskem zavodu. Uporabnikom 
omogoča dostop do elektronskih informacijskih virov, ki podpirajo študijske programe in 
znanstvenoraz iskovalno ter strokovno delo visokošolskega zavoda.  
 
8.5 Visokošolska knjižnica samostojno ali v sodelovanju z drugimi knjižnicami zagotavlja dostop do 
elektronskih  informacijskih virov  v pro storih knjižnice in na daljavo.  
 
8.6 Visokošolska knjižnica mora v okviru  finančnih zmožnosti informacijske vire zagotavljati na kar 
najbolj učinkovit način. Pri nakupu elektronskih informacijskih virov oziroma zagotavljanju 
dostopa do njih naj daje prednost konzorcijski nabavi.  
 
8.7 Visokošolska knjižnica ima javno dostopen dokume nt o izgradnji in razvoju knjižnične zbirke ter 
zagotavljanju dostopa do elektronskih informacijskih virov, ki ga redno posodablja. Dokument 
je lahko objavljen samostojno ali kot sestavni del širšega razvojnega dokumenta knjižnice.  
 
8.8 V dokumentu o izgradnji  in razvoju knjižnične zbirke visokošolska knjižnica opredeli:  
 namen in cilje nabave knjižničnega gradiva in zagotavljanja dostopa do elektronskih 
informacijskih virov ; 
 ciljne skupine  uporabnikov knjižnične zbirke ; 
 vrste knjižničnega gradiva, ki ga bo knj ižnica nabavljala oziroma do katerega bo 
zagotavljala  dostop ; 
 način izbora knjižničnega gradiva ter vključevanja predstavnikov visokošolskega zavoda in 
drugih uporabnikov knjižn ice v odločanje o nabavi virov ;  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |30  vrsto in namen gradnje posameznih knjižničnih z birk (npr. zbirke za izposojo, zbirke 
temeljnega študijskega gradiva, zbirke mednarodne znanstvene literature, zbirke 
referenčnega gradiva, zbirk e posebnega knjižničnega gradiva) ; 
 dejavnike, ki bodo vplivali na prioritete p ri nabavi knjižničnega gradiva ; 
 sodelovanje z drugimi knjižnicami oziroma organizacijami pri nabavi in ponudbi 
knjižničnega gradiva ; 
 sodelovanje z drugimi knjižnicami in organizacijami pri gradnji elektronskih  zbirk 
 politiko sprejemanja in vključevanja darovanega knj ižničnega gradiva v knjižnično zbirko ; 
 politiko revizije knjižnične zbirke, izločanja in odpisa knjižničnega gradiva ; 
 program hranjenja, varovanja, zaščite ter ohranjanja knjižničnega gradiva v lasti knjižnice ; 
 metode ugotavljanja informacijskih potreb upo rabnikov ; 
 pogostost in metode evalvacije knjižnične zbirke.  
 
8.9 Zaradi raznolikosti visokošolskih zavodov tako glede na strokovno področje, velikost, študijske 
programe in načine njihovega izvajanja, kot tudi glede na obseg ter področje njihove 
znanstvenorazi skovalne dejavnosti, enotnega standarda za velikost knjižnične zbirke ni mogoče 
opredeliti. Zato mora biti temeljni kriterij pri gradnji knjižnične zbirke ustrezno zadovoljevanje 
potreb študentov in zaposlenih na visokošolskem zavodu v  izobraževalne m in 
znanstvenoraziskovalne m proces u visokošolskega zavoda.  
 
8.10 Knjižnično gradivo naj visokošolska knjižnica organizira z upoštevanj em slovenskih in 
mednarodnih strokovnih standardov, in sicer tako, da bo strokovno obdelano ter sistematično 
urejeno na način, ki omo goča njegovo kar najbolj učinkovito hranjenje , iskanje in dostopnost.  
 
8.11 Visokošolska knjižnica zagotavlja v prostem pristopu vsaj zbirko temeljne študijske literature na 
fizičnih nosilcih  in temeljno referenčno zbirko . Dostop do temeljnega študijskega in 
referenčnega gradiva v elektronski obliki zagotavlja v prostorih knjižnice in na daljavo. Dostop 
do zaključnih del visokošolskega študija in do objav zaposlenih visokošolskega zavoda 
zagotavlja v institucionalnem  repozitoriju.  
 
8.12 Knjižnica naj izdeluje različn e evidence o gradivu, kot je npr. javno dostopen računalniški 
knjižnični katalog, in zagotavlja ustrezna informacijska orodja za odkrivanje informacij v lastnih 
in nabavljenih podatkovnih zbirkah. Pri tem naj sodeluje z drugimi knjižnicami in sorodnimi 
organizacijami.  
 
8.13 Čim večji del knjižničnega gradiva, ki je v lasti visokošolske knjižnice, naj bo študentom in 
zaposlenim na visokošolskem zavodu dostopen za uporabo tudi zunaj prostorov knjižnice . 
Postopek izposoje knjižničnega gradiva mora biti učinkovit in  uspešen. Pogoji uporabe gradiva 
in izposojevalni roki morajo biti za vse kategorije uporabnikov jasno opredeljeni in javno 
objavljeni.  
 
8.14 Knjižnično zbirko mora visokošolska knjižnica stalno preverjati, da zagotovi njeno relevantnost 
glede na potrebe njeni h uporabnikov oziroma visokošolskega zavoda. Gradivo, ki je bilo v 
določenem časovnem obdobju uporabljeno redko ali nikoli, in vsebinsko  zastarelo gradivo  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |31 mora knjižnica v skladu s priporočili bibliotekarske stroke redno izločati iz zbirke, in sicer z 
odpi som ali premestitvijo takšnega gradiva v depozitno skladišče. Obseg letno odpisanega ali 
izločenega gradiva je odvisen od namena knjižnične zbirke in strokovnega področja, ki ga 
pokriva. Priporočljivo je, da se knjižnična zbirka letno obnovi v obsegu  od 3 % do 5 %.  
 
8.15 Visokošolska knjižnica naj zagotavlja ustrezne pogoje za dostop in uporabo elektronskih 
informacijskih virov, ki jih pridobiva pod licenčnimi pogoji. Pravila in pogoji uporabe 
posameznih informacijskih virov morajo biti zapisani jasno in objavlj eni na način, da se lahko z 
njimi seznanijo vsi njihovi potencialni uporabniki.  
 
8.16 Visokošolski zavod oziroma knjižnica naj v svojem proračunu načrtuje ustrezna sredstva za 
digitalizacijo knjižničnega gradiva, ki je dostopno le na fizičnih nosilcih, za oblik ovanje 
elektronskih  zbirk in zagotavljanje njihove dostopnosti, in za avtorsko zaščiten a dela tudi 
sredstva za morebitna avtorska nadomestila.  
 
8.17 Če visokošolska knjižnica hrani stara, dragocena ali arhivska gradiva ali posebne knjižnične 
zbirke, ki so nacio naln a kulturn a dediščin a, morajo biti zagotovljeni ustrezni pogoji za njihovo 
hranjenje, varovanje in ohranjanje ter strokovno ravnanje z gradivom.  
 
8.18 Knjižnica mora periodično izvajati evalvacijske študije ustreznosti, kakovosti ter uporabe 
knjižnične zbirk e. 
 
9 KNJIŽNIČNE STORITVE  
 
9.1 Visokošolska knjižnica mora načrtovati, zagotavljati in razvijati ustrezen obseg ter kakovost 
knjižničnih storitev, ki v prvi vrsti podpirajo poslanstvo in cilje visokošolskega zavoda ter 
izvajanje in  razvoj njegove izobraževalne, znanstvenoraziskovalne ter strokovne dejavnosti.  
 
9.2 Za ugotavljanje značilnosti posameznih ciljnih skupin uporabnikov storitev  ter obsega in vrste 
njihovih informacijskih potreb mora visokošolska knjižnica pridobivati in analizirati podatke iz 
že obstoječih evidenc in pridobljen e z raziskavami ( npr. s študijami uporabnikov).  
 
9.3 Osnovne knjižnične storitve oziroma dejavnosti, ki naj jih zagotavlja visokošolska knjižnica, so:  
 posredovanje knjižničnega gradiva  (izposoja in posredovanje dokumentov iz lastne 
knjižni čne zbirke ter z medknjižničn o izposoj o in posredovanj em dokumentov iz zbirk 
drugih knjižnic oziroma centrov za posredovanje dokumentov ); 
 informacijske storitve (posredovanje informacij iz lastnih informacijskih virov in iz virov 
drugih knjižnic, informaci jskih centrov ter drugih ponudnikov informacij tako v knjižnici kot 
na daljavo; analiza in vrednotenje informacij; posredovanje informacij z dodano 
vrednostjo; izdelava in ponudba informacijskih orodij ter proizvodov; pomoč in svetovanje 
uporabnikom pri is kanju, izbiri, kritični presoji in uporabi informacijskih virov ; analiza 
uporabe konzorcijsko pridobljenih informacijskih virov ); 
 izobraževanje uporabnikov za informacijsko in digitalno pismenost  (izdelava navodil, 
priročnikov in vodičev  o dostopnosti, odk rivanju ter učinkoviti in uspešni uporabi 
informacijskih virov in informacij; organizacija predstavitev, predavanj, tečajev, seminarjev  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |32 in drugih izobraževalnih oblik, tako skupinskih kot individualnih; uvajanje uporabnikov, še 
zlasti študentov visokošolsk ega zavoda, v uporabo knjižnice, knjižnične zbirke ter drugih 
informacijskih virov ); 
 podpora znanstvenoraziskovalni dejavnosti visokošolskega zavoda  (sodelovanje pri 
pripravi in izvajanju raziskovalnih projektov; pomoč in svetovanje 
znanstvenoraziskovalnim  delavcem pri vrednotenju znanstvene in strokovne uspešnosti, 
pri objavljanju v digitalnem okolju in v odprtem dostopu, ter pri upravljanju raziskovalnih 
podatkov ); 
 bibliografska dejavnost (sodelovanje v nacionalnem vzajemnem bibliografskem sistemu in 
s tem dopolnjevanje vzajemne bibliografske baze podatkov, normativnih baz podatkov ter 
evidentiranje rezultatov znanstvenoraziskovalnega dela zaposlenih na visokošolskem 
zavodu za potrebe informacijskega sistema o raziskovalni dejavnosti ); 
 gradnja lastnih elektronskih  zbirk in sodelovanje pri gradnji institucionalnih  repozitorijev 
zaključnih del ter objav zaposlenih na visokošolskem zavodu ; 
 predstavljanje in promocija dejavnosti knjižnice ter njenih informacijskih virov , storitev  in 
proizvodov (s tiskanimi publ ikacijami, objavami na spletnih straneh ter v medijih, s 
predavanji o dejavnosti knjižnice, vodenimi ogledi knjižnice  ter razstavami in drugimi 
oblikami predstavitvene dejavnosti ); 
 publicistična dejavnost (izdajanje različnih tiskanih oziroma elektronskih publikacij 
knjižnice; podpora založniški dejavnosti visokošolskega zavoda; pomoč in svetovanje 
zaposlenim na visokošolskem zavodu pri pripravi in objavi strokovnih in znanstvenih 
prispevkov ). 
 
9.4 Knjižnične storitve visokošolske knjižnice naj bodo organiziran e tako , da vsem ciljnim skupinam 
uporabnikov omogočajo enostaven dostop ter uporabo informacijskih virov, prostorov in 
opreme knjižnice. Posebno pozornost naj knjižnica nameni organizaciji in ponudbi storitev za 
osebe s funkcionalno oviranostjo.   
 
9.5 Knjižnič ne storitve za podporo izvajanju visokošolskega študija na daljavo morajo biti 
organizirane tako, da je omogočen oddaljen dostop do knjižnične zbirke in drugih 
informacijski h virov ter storitev knjižnice.  
 
9.6 Visokošolska knjižnica mora uporabnikom pri uporab i knjižnične zbirke in drugih informacijskih 
virov zagotavljati strokovno poglobljeno ter hitro pomoč. Informacijska, referenčna in referalna 
služba ter druge oblike pomoči  naj bodo  uporabnikom dostopne na čim bolj učinkovit način. 
Knjižnica naj zato  poseb no pozornost namenja organizaciji in ponudbi storitev v spletnem 
okolju.  
 
9.7 Referenčne in referalne storitve, usmerjanje uporabnikov, v prvi vrsti študentov, k uporabi 
knjižnice ter informacijskih virov, in izvajanje izobraževalnih oblik, ki razvijajo njihov o kritično 
razmišljanje ter sposobnost uporabe informacijskih virov, naj bodo  temeljne storitve 
visokošolske knjižnice. Za študente naj bo knjižnica učni laboratorij, kjer pridobivajo znanja in 
spretnosti informacijske pismenosti.  
stran |33 9.8 Visokošolska knjižnica n aj študentom zagotavlja pomoč pri odkrivanju in uporabi informacij z 
referenčno dejavnostjo in različnimi oblikami izobraževanj a za informacijsko pismenost , kot so  
npr.: predavanja in vaje v povezavi s študijskim predmetom ali v okviru predmeta, praktično 
aktivno učenje, uvajalni tečaji, formalni študijski predmeti, seminarji, vodiči po informacijskih 
virih  ter izobraževanje na mestu, kjer je potrebno, vključno z referenčnim pogovorom. Načini 
poučevanja (učne metode) lahko vključujejo npr. svetovanje posame znikom pri referenčnem 
pultu ali po splet u, poglobljena raziskovalna svetovanja, individualno poučevanje, tiskane ali 
elektronske učne pripomočke, multimedijska gradiva ter skupinsko učenje v tradicionalni ali 
elektronski učilnici.  
 
9.9 Visokošolski zavod naj omogoča in spodbuja sodelovanje knjižničnih delavcev s pedagoškim 
osebjem pri izvajanju študijskega procesa v učilnici, pri pripravi predmetnikov ter seznamov 
učnih gradiv in poučevanju informacijske pismenost ter pri evalvaciji učnih izidov študentov. 
Pridobivanje spretnosti informacijske pismenosti in izobraževanje za informacijsko pismenost 
naj bosta vključena v posamezne študijske predmete, in sicer s posebnim poudarkom na izbir i, 
vrednotenju in uporabi informacij, razvijanju kritičnega mišljenja ter sp oštovanju intelektualne 
lastnine in avtorskih pravic.  
 
9.10 Knjižnica mora periodično izvajati študije oziroma raziskave o zadovoljstvu uporabnikov z 
dejavnostjo knjižnice in njenimi storitvami ter ponudbo informacijskih virov. Uporabnike naj 
vključuje tudi v n ačrtovanje novih storitev.  
 
10 KOMUNICIRANJE, SODELOVANJE IN POVEZOVANJE  KNJIŽNICE  
 
10.1 Komunikacija znotraj visokošolske knjižnice in z njenim okoljem je odločilna za nemoteno in 
uspešno delovanje knjižnice ter njeno vidnost in prepoznavnost v okolju. Knjižnica naj ima zato 
izdelano komunikacijsko strategijo, v kateri opredeli ciljne skupine (npr. uporabniki storitev in 
drugi obiskovalci knjižnice, poslovni partnerji, donatorji, sponzorji in podporniki knjižnice, 
zaposleni v knjižnici in na visokošolskem zavodu, odločevalci in financerji, raziskovalne 
organizacije in posamezniki, mediji, širša javnost), komunikacijske teme, oblike in načine 
komuniciranja ter komunikacijska orodja.  
 
10.2 Komunikacija mora znotraj visokošolske knjižnice potekati na vseh ravneh, tako na r avni vodje 
knjižnice in knjižničnih delavcev, med knjižničnimi delavci samimi, kot tudi na ravni knjižnice ter 
njenih uporabnikov.  
 
10.3 Visokošolska knjižnica mora imeti razvite tudi načine in oblike rednega komuniciranja z 
vodstvom in zaposlenimi v okviru vis okošolskega zavoda. Pri zagotavljanju storitev naj 
knjižnični delavci ravnajo sodelovalno in združevalno z drugimi organizacijskimi enotami 
oziroma službami visokošolskega zavoda.  
 
10.4 Z drugimi knjižnicami, konzorciji  za nabavo znanstvene literature , ponudnik i informacijskih 
virov in drugimi organizacijami naj visokošolska knjižnica sodeluje v programih, ki ji bodo 
pomagali uresničevati poslanstvo in cilje. Zaposleni v knjižnici naj bodo v kar največji meri 
vključeni v skupne projekte tako na visokošolskih zav odih  kot na nacionalni in mednarodni  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |34 ravni, sodelujejo naj tudi pri skupni ponudbi  informacijskih  virov in izvajanju storitev ter tako 
razširjajo ponudbo knjižnice in racionalizirajo stroške njene dejavnosti.  
 
10.5 Visokošolska knjižnica naj si skupaj z drugimi  knjižnicami  prizadeva povečevati dostopnost 
informacij s koordinirano nabavo knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih, konzorcijsko nabavo 
elektronskih informacijskih virov , z gradnjo institucionalnih repozitorijev ter s sodelovanjem v 
medknjižnični izpo soji in posredovanju dokumentov.   
 
10.6 Za uspešnejše zadovoljevanj e potreb uporabnikov po specializiranih informacijah in pri 
svetovanju s posameznih znanstvenih in strokovnih ter problemsko orientiranih področij se 
lahko visokošolska knjižnica vključuje tudi v specializirane informacijske sisteme ali opravlja 
naloge specializiranega informacijskega centra.  Pri tem naj se delovno povezuje z 
visokošolskimi , specialnimi in drugimi knjižnicami.  
 
10.7 Zaposleni v visokošolski knjižnici naj se strokovno povezujejo v podr očnih bibliotekarskih 
društvih in Zvezi bibliotekarskih društev Slovenije ter v drugih domačih in tujih strokovnih 
združenjih  s področja bibliotekarstva in strokovnih področij, na katerih deluje visokošolski 
zavod . 
stran |35 NAVEDENI  TER DRUGI UPORABLJENI VIRI IN LITERATURA  
1. American Library Association/Association of College and Research Libraries . (2000). Information 
literacy competency standards for higher education.  https://alair.ala.org/handle/11213/7668  
2. American Library Association/Association of College and Research Libraries . (2013). Guidelines for 
university library services to undergraduate students . 
http://www.ala.org/acrl/standards/uls undergraduate  
3. American Library Association/Association of College and Research Libraries . (2018). Standards for 
libraries in higher education. http://www.ala.org/acrl/standards/standardsl ibraries  
4. Ambrožič , M. in Badovinac, B. (2009). Knjižnice – dodana vrednost za uporabnike in okolje. V M. 
Ambrožič in D. Vovk (ur.), Knjižničarji in knjižnice: dodana vrednost okolju : zbornik referatov  (str. 
11–42). Zveza  bibliotekarskih društev Slovenije.  
5. Ambrožič,  M., Badovinac, B., Kotar, M. in Vovk, D.  (201 1) Izhodišča za strokovne standarde in 
priporočila za visokošolske knjižnice . Narodna in univerzitetna knjižnica.  
http://www.dlib.si/details/URN :NBN:SI:DOC -PDPPHGPR   
6. Ambrožič, M. in Vovk, D. (2011). Visokošolske knjižnice in "standardi" – normiranje ali 
organizacija in evalvacija. V  M. Ambrožič in D. Vovk (ur.), Knjižnica: odprt prostor za dialog in 
znanje: zbornik referatov  (str. 229 –264). Zveza  bibliotekarskih društev Slovenije.  
7. Australian Library and Information Association. (2019). Guidelines for Australian Special Libraries . 
https://www.alia.org.au/about -alia/policies -and-guidelines/alia -policies/guidelines -australian -
special -libraries   
8. Community & Technical College Libraries Standards Committee. (2004). Standards for Canadian 
college libraries . Canadian Association of College and University Libraries.  
https://clo.libguides.com/ld.php?content_id=34232471   
9. Ellison, W. (2016) Designing the learning spaces of a university library. New library world , 117(5-
6), 294 –307. doi:  10.1108/NLW -01-2016 -0006   
10. Hillman, C., Blackburn, K., Shamp, K. in Nunez, C. (2017). User -focused, user -led: space 
assessment to transform a small academic library. Evidence  based library and information 
practice , 12(4), 41 –60. https://bit.ly/3pB0rC5   
11. Kanič, I., Leder, Z., Ujčič, M., Vilar, P. in Vodeb, G. (2009). Bibliotekarski terminološki slovar . Zveza 
bibliotekarskih d ruštev Slovenije ; Narodna in univerzitetna knjižnica. https://knjiznica.zbds -
zveza.si/knjiznica/article/view/5949/5597  
12. Koler Povh, T. in Divjak, M. (2019). Vrednotenje kakovos ti notranjega okolja visokošolske 
knjižnice – primer knjižnice FGG UL. Knjižnica , 63(1-2), 141 –162. https://knjiznica.zbds -
zveza.si/knjiznica/article/view/7649/7129  
13. Koler Povh, T.,  Divjak, M.  in Kunič, R.  (2019). Načrtovanje knjižnic v smeri kakovostnega dela in 
izboljšane uporabniške izkušnje. Knjižnica , 63(1-2), 79 –107. https://knjiznica.zbds -
zveza.si/knjiznica/article/view/7647/7126   
14. Latimer, K. in Niegaard, H. (ur.) (2007). IFLA library building g uideliness: developments & 
reflections . K. G. Saur.  
15. Library standards for Philippine libraries. (25. 10. 2019). V PAARLWiki . 
https://sites.google.com/site/paarlonlineorg/home/paarlwiki/library -standards -for-philippine -
libraries -1 
16. Merila in kazalci informacijske pismenosti v visokem šolstvu.  (2010). Zveza bibliotekarskih društev 
Slovenije.  
17. Merila za akreditacijo in zunanjo evalvaci jo visokošolskih zavodov in študijskih programov . (2017). 
Uradni list RS , št. 42/2017, 14/2019, 3/2020, 78/2020 in 82/2020 – popr.  
http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=DRUG4397   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |36 18. Nelson, W. N. (2015). Library standards in higher education. V M. J. Bates in M. N. Maack (ur.), 
Encyclopedia of library and information sciences. CRC Press .  
19. Pinfield, S., Cox, A. in Rutter, S. (2017). Mapping the future of academic libraries: a report for 
SCONUL . Society of College , National and University Libraries. 
http://eprints.whiterose.ac.uk/125508/1/SCONUL%20Report%20Mapping%20the%20Future%20
of%20Academic%20Librari es%20 -%20published%20version.pdf  
20. Poll, R. in Payne, P. (2006). Impact measures for libraries and information services. Library Hi 
Tech, 24 (4), 547 -562. http://eprints.rclis.org/9208/1/payne_poll_final_web.pdf  
21. Poll, R. in Boekhorst, P. te (2007). Measuring  quality: performance measurement in libraries.  K. G. 
Saur.  
22. Pravilnik o pogojih za izvajanje knjižnične dejavnosti kot javne službe. (2003). Uradni li st RS , št. 
73/2003, 70/2008 in 80/2012.  http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=PRAV5163  
23. Principles and guidelines for Australian higher education libraries  (2016). Council of Australian 
University Librarians. http://www.caul.edu.au/sites/default/files/documents/best -
practice/principles -guidelines2016public.pdf   
24. SIST ISO 2789:2013. Slovenski standard. Informatika in dokumentacija – Mednarodna statistika za 
knjižnice . (2013). Slovenski inštitut za standardizacijo.  
25. SIST-TP ISO/TR 11219:2013 . Slovenski standard. Informatika in dokumentacija – Kakovostni pogoji 
in osnovn a statistika za zgradbe knjižnic – Prostor, funkcija in oblikovanje . (2013). Slovenski 
inštitut za standardizacijo.  
26. SIST ISO 11620:2015. Slovenski standard. Informatika in dokumentacija – Kazalci uspešnosti 
knjižnic . (2015). Slovenski inštitut za standardi zacijo.  
27. SIST ISO 16439:2015. Slovenski standard. Informatika in dokumentacija – Metode in postopki za 
ocenjevanje vpliva knjižnic . (2015). Slovenski inštitut za standardizacijo.  
28. Smernice za oblikovanje, sprejem, sprejem, spremljanje, spreminjanje in prekli c področnih 
strokovnih priporočil (strokovnih standardov) . (2018). Nacionalni svet za knjižnično dejavnost RS. 
http s://www.gov.si/assets/ministrstva/MK/DEDISCINA/NSKD/Drugi -dokumenti -in-
gradiva/b00759cdc8/NSKD_SmerOblikStand29102018.pdf  
29. Strokovni kriteriji in merila za visokošolske knjižnice: knjižnično informacijski sistem univerze  
(1989) . Zveza bibliotekarskih društ ev Slovenije.  
30. Strokovni  standardi in priporočila za organizacijo, delovanje in evalvacijo visokošolskih knjižnic (za 
obdobje 2012 -2020) . (2012). Nacionalni svet za knjižnično dejavnost.  
https://www.gov.si/assets/ministrstva/MK/Zakonodaja -ki-ni-na-PISRS/Kulturna -
dediscina/227e7d803a/Strokovni -stand ardi-in-priporocila -za-organizacijo -delovanje -in-
evalvacijo -visokosolskih -knjiznic.pdf  
31. 2020 top trends in academic libraries : a review of the trends and issues affecting academic 
libraries in higher education. (2020). ACRL Research Planning and Review Co mmittee , 81(6), 270 –
278.  https://crln.acrl.org/index.php/crlnews/article/view/24478/32304  
32. Zakon o knjižničarstvu (ZKnj -1). (2001). Uradni list RS , št. 87/2001, 96/2002 – ZUJIK in 92/2015.  
http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=ZAKO2442  
33. Zakon o standardizaciji (ZSta -1). (1999). Uradni list RS , št. 59/99. 
http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=ZAKO2007  
34. Zakon o visokem šolstvu  (ZVis). (2012). Uradni list RS , št. 32/12  – UPB , 40/12  – ZUJF,  57/12  – 
ZPCP -2D, 109/12 , 85/14 , 75/16 , 61/17  – ZUPŠ,  65/17 , 175/20  – ZIUOPDVE in  57/21  – odl. US . 
http://pisrs.si/ Pis.web/pregledPredpisa?id=ZAKO172    
  Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižn ice (2021−2030)  
Priloge  
stran |37 PRILOGE   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižn ice (2021−2030)  
Priloge  
stran |38  
  Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
Priloga 1: ŠIRŠI NABOR KVANTITATIVNIH KAZALCEV IN KAZALNIKOV USPEŠNOSTI DELOVANJA VISOKOŠOLSKE KNJIŽNICE  
stran |39 Priloga 1: ŠIRŠI NABOR KVANTITATIVNIH KAZALCEV IN KAZALNIKOV USPEŠNOSTI DELOVANJA VISOKOŠOLSKE KNJIŽNICE  
 
PODROČJA PRESOJE  
SKLOP: VLOŽENI VIRI IN POGOJI ZA DELOVANJE KNJIŽNICE  
podsklop  vrsta 
podatka  kazalci oz. kazalniki  oznaka  
kazalnik a8 
Prostori in 
oprema 
knjižnice  
kazalci  neto uporabna površina knjižnice (m2)  
neto površina zaprtih knjižničnih skladišč (m2)  
število enot (storitvenih mest)  knjižnice   
število uporabniških mest   
število r ačunalniških delovnih mest za uporabnike   
število enot knjižničnega gradiva v prostem pristopu   
kazalniki  število uporabniških mest na potencialnega uporabnika  A.3.2  
število uporabniških mest na aktivnega člana   
število uporabniških mest na akt ivnega člana z visokošolskega zavoda   
število uporabniških mest na število študentov  visokošolskega zavoda   
stopnja uporabe uporabniških mest  v določenem obdobju (npr. tipični teden)  B.3.1  
neto uporabna površina knjižnice na potencialnega uporab nika  A.3.1  
neto uporabna površina knjižnice na aktivnega člana   
neto uporabna površina knjižnice na aktivnega člana z visokošolskega zavoda   
neto uporabna površina knjižnice na študenta visokošolskega zavoda   
delež enot  knjižničnega gradiva v  prostem pristopu   
Knjižnični 
delavci  
kazalci  število EPZ9 vseh knjižničnih delavcev   
število EPZ redno zaposlenih knjižničnih delavcev   
število EPZ strokovnih knjižničarskih delavcev   
število EPZ drugih strokovnih delavcev knjižnice   
število  EPZ administrativno -tehničnih delavcev   
število EPZ zaposlenih v knjižnici, financiranih iz drugih virov (npr. projektnih sredstev, programa javnih del, 
študenti ipd.)   
                                            
8 Glej Prilogo 2  
9 EPZ - Ekvivalent polne zaposlitve    Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |40 kazalniki  delež strokovnih knjižničarskih delavcev glede na število vseh EPZ zapo slenih knjižničnih delavcev   
delež drugih strokovnih delavcev glede na število vseh EPZ zaposlenih knjižničnih delavcev   
delež knjižničnih delavcev, ki niso v rednem delovnem razmerju glede na število vseh EPZ knjižničnih delavcev   
število izposoj enih enot knjižničnega gradiva in medknjižnično posredovanih dokumentov na EPZ strokovnega 
knjižničarskega delavca  C.3.2  
prirast zapisov v zbirkah s celotnimi besedili na EPZ strokovnih knjižničarskih in drugih strokovnih delavcev 
knjižnice  C.3.3  
število EPZ strokovnih knjižničarskih in drugih strokovnih delavcev knjižnice na 1000 potencialnih uporabnikov  A.4.1  
število aktivnih članov knjižnice na EPZ strokovnih knjižničarskih in drugih strokovnih delavcev knjižnice  C.3.1  
število aktivnih člano v na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca knjižnice   
število aktivnih članov z visokošolskega zavoda na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca knjižnice   
število študentov visokošolskega zavoda na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca   
števi lo visokošolskih učiteljev, sodelavcev in znanstvenih delavcev na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca 
knjižnice   
Proračun 
knjižnice  
kazalci  celotni prihodki knjižnice   
prihodki knjižnice iz proračuna visokošolskega zavoda   
prihodki knjižnice iz  sredstev javnih financ   
drugi prihodki knjižnice za izvajanje javne službe in tržne dejavnosti   
skupaj odhodki knjižnice    
odhodki knjižnice za plače, prispevke in druge izdatke zaposlenih (strošek dela)   
sredstva za nakup knjižničnega gradiva  na fizičnih nosilcih   
sredstva za nakup in zagotavljanje dostopa do elektronskih informacijskih virov   
sredstva za izobraževanje zaposlenih   
kazalniki  delež sredstev za knjižnico v celotnih prihodkih visokošolskega zavoda  D.3.1  
delež prihodkov knjižnice na potencialnega uporabnika   
delež prihodkov knjižnice na aktivnega člana   
delež prihodkov knjižnice na aktivnega člana z visokošolskega zavoda   
delež prihodkov knjižnice na študenta visokošolske ga zavoda   
delež stroškov za nakup knji žničnega gradiva glede na celotn i prihod ek knjižnice   D.1.1  
delež stroškov knjižnice za nakup knjižničnega gradiva glede na celotni prihodek visokošolskega zavoda   
stran |41   delež stroškov knjižnice za nakup in zagotavljanje dostopa do elektronskih informacij skih virov glede na celotni 
prihodek knjižnice   
delež stroškov knjižnice za nakup in zagotavljanje dostopa do elektronskih informacijskih  virov glede na celotni 
prihodek visokošolskega zavoda   
delež stroškov za nakup vsega knjižničnega gradiva na po tencialnega uporabnika   
delež stroškov za nakup vsega knjižničnega gradiva na aktivnega člana   
delež stroškov za nakup vsega knjižničnega gradiva na aktivnega člana z visokošolskega zavoda   
delež stroškov za nakup vsega knjižničnega gradiva na š tudenta visokošolskega zavoda   
delež stroškov za nakup in zagotavljanje dostopa do elektronskih informacijskih  virov glede na celotne stroške 
nabave knjižničnega gradiva  D.1.2  
delež stroškov knjižnice na potencialnega uporabnika   
strošek nabave kn jižničnega gradiva na fizičnih nosilcih na izposojeno enoto gradiva  C.1.1  
strošek nabave na prevzeto in izposojeno vsebinsko enoto iz elektronskih informacijskih  virov, ki jih knjižnica gradi 
ali upravlja  C.1.2  
delež stroškov knjižnice na fizični obi sk knjižnice   
delež stroškov knjižnice za stroške dela glede na vse odhodke knjižnice   
delež stroška dela knjižnice na izposojeno enoto knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih   
Knjižnično 
gradivo 
(informacijski 
viri) 
kazalci  velikost knjižnične zb irke na fizičnih nosilcih zapisa (inv. enote)   
tekoče naročeni naslovi serijskih publikacij   
število tekoče naročenih naslovov tiskanih serijskih publikacij   
število tekoče naročenih naslovov elektronskih serijskih publikacij   
letni prirast knj ižničnega gradiva na fizičnih nosilcih (inventarne  enot e)  
število elektronskih informacijskih  virov, pridobljenih z nakupom (podatkovne zbirke, elektronske serijske 
publikacije, elektronske knjige, drugo)   
število naslovov elektronskih knjig in elek tronskih serijskih publikacij, ki jih je knjižnica pridobila z nakupom (je 
zagotovila pravico do dostopa) bodisi samostojno ali v sodelovanju z drugimi   
število podatkovnih zbirk, pridobljenih z lastno gradnjo ali nakupom (bodisi samostojno ali v sodelo vanju z drugimi)   
letni prirast zapisov v zbirkah s celotnimi besedili, ki jih knjižnica gradi samostojno  ali zapise  prispeva v zbirke, ki jih 
gradi v sodelovanju z drugimi ustanovami   
število digitaliziranih naslovov publikacij iz lastne knjižnične zbirke   
število digitaliziranih inventarnih enot izvorno analognega gradiva   
število vseh zaključnih del študija in objav zaposlenih na visokošolskem zavodu    Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |42 število zaključnih del študija in objav zaposlenih na visokošolskem zavodu v institucion alnem repozitoriju v 
celotnem besedilu   
število naslovov  (predpisani v programih na visokošolskem zavodu v določenem študijskem letu) obvezne študijske 
literature  v knjižnični zbirki   
prirast digitaliziranih enot gradiva (skenogramov), narejenih iz lastne knjižnične zbirke   
kazalniki  letni prirast knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih na potencialnega uporabnika  A.1.1  
letni prirast enot knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih na aktivnega člana   
letni prirast enot knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih na aktivnega člana z visokošolskega zavoda   
letni prirast enot knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih na študenta visokošolskega zavoda   
število enot vsega knjižničnega gradiva, pridobljenega z nakupom na potencialnega uporabni ka  
število enot vsega  knjižničnega gradiva, pridobljenega z nakupom na aktivnega člana   
število enot vsega knjižničnega gradiva, pridobljenega z nakupom na aktivnega člana z visokošolskega zavoda   
število enot vsega knjižničnega gradiva, pridoblj enega z nakupom na študenta visokošolskega zavoda   
število tekoče naročenih naslovov serijskih publikacij na potencialnega uporabnika   
število tekoče naročenih naslovov serijskih publikacij na aktivnega člana   
število tekoče naročenih naslovov ser ijskih publikacij na aktivnega člana z visokošolskega zavoda   
število tekoče naročenih naslovov serijskih publikacij na študenta visokošolskega zavoda   
število elektronskih informacijskih  virov pridobljenih z nakupom (podatkovne zbirka, elektronske serijske 
publikacije, elektronske knjige) na potencialnega uporabnika   
število elektronskih knjig in serijskih publikacij, dostopnih na daljavo na potencialnega uporabnika  A.1.2  
število podatkovnih zbirk na potencialnega uporabnika  A.1.3  
število e lektronskih informacijskih  virov pridobljenih z nakupom (podatkovne zbirka, elektronske serijske 
publikacije, elektronske knjige) na aktivnega člana   
publikacije, elektronske knjige) na aktivnega člana visokošolskega zavoda   
število elektronskih informacijskih  virov  pridobljenih z nakupom (podatkovne zbirka, elektronske serijske 
publikacije, elektronske knjige) na študenta visokošolskega zavoda   
delež zaključnih del študija in objav zaposlenih na visokošolskem zavodu v institucionalnem repozitoriju  A.1.4  
delež naslovov obvezne študijske literature v knjižnični zbirki  A.1.5  
 
stran |43 SKLOP: KNJIŽNIČNE STORITVE IN UPORABA KNJIŽNICE  
kazalnika10 
Osnovne 
knjižnične 
storitve in 
uporaba 
knjižnice  
kazalci  letno število ur od prtosti   
število fizičnih obiskov knjižnice:   
− beleženo z avtomatiziranim sistemom za kontrolo vstopa in izstopa   
− beleženo ročno   
− beleženo s termično kamero (vzorčna tedna)   
število virtualni h obisk ov knjižnice   
število obiskov spletnega m esta knjižnice (ne glede na fizično lokacijo dostopa)   
število potencialnih uporabnikov   
skupaj število vseh aktivnih članov (fizični in virtualni člani)   
število aktivnih članov (fizični člani)   
število aktivnih članov z visokošolskega zavoda (fizični člani)   
število aktivnih članov – študentov visokošolskega zavoda (fizični člani)   
število vpisanih študentov na visokošolskem zavodu   
število visokošolskih učiteljev in sodelavcev ter znanstvenih delavcev, zaposlenih na visokošolskem zav odu  
število aktivnih članov (virtualni člani)   
število aktivnih članov z visokošolskega zavoda (virtualni člani)   
število aktivnih članov – študentov visokošolskega zavoda  (virtualni člani)   
število izposojenih enot knjižničnega gradiva (na d om in v knjižnico ; štejemo tudi podaljšanje izposoje )  
število izposojenih enot knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih na dom   
število izposojenih enot knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih v knjižnico   
število prevzetih in izposojenih vseb inskih enot iz elektronskih informacijskih  virov, ki jih knjižnica gradi ali upravlja   
število prevzetih vsebinskih enot iz elektronskih informacijskih  virov   
število izposojenih vsebinskih enot iz elektronskih informacijskih  virov   
število enot  realizirane medknjižnične izposoje gradiva na fizičnih nosilcih   
število realizirane medknjižnična izposoja elektronskega gradiva, ki ni na fizičnih nosilcih   
število zahtevkov za medknjižnično izposojo   
število prejetih informacijskih zahtevkov   
                                            
10 Glej Prilogo 2   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |44 število posredovanih referenčnih informacij   
skupaj število opravljenih tematskih poizvedb po različnih informacijskih virih   
uporaba storitve oddaljenega dostopa (število prijav/dostopov)   
kazalniki  povprečna tedenska odprtost knjižnice na en oto (storitven o mest o) knjižnice   A.2.1  
delež aktivnih članov (študentov in zaposlenih na visokošolskem zavodu) glede na število potencialnih uporabnikov  B.4.1  
delež aktivnih članov – študentov visokošolskega zavoda glede na vse študente vpisane na visokošolski zavod   
delež aktivnih članov – študentov in zaposlenih z visokošolskega zavoda glede na skupno število aktivnih članov   
število izposojenih enot knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih na potencialnega uporabnika  B.1.1  
število izpos ojenih enot knjižničnega  gradiva na fizičnih nosilcih na aktivnega člana   
število izposojenih enot knjižničnega  gradiva na fizičnih nosilcih na aktivnega člana z visokošolskega zavoda   
število izposojenih enot knjižničnega  gradiva na fizičnih nosilci h na študenta visokošolskega zavoda   
število izposojenih enot knjižničnega gradiva  na fizičnih nosilcih  na EPZ strokovnega delavca knjižnice   
delež izposojenih enot knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih glede na število vseh enot v zbirki, namenj enih 
izposoji (obrat zbirke)   
povprečni čakalni čas (v minutah) za gradivo, naročeno iz skladišča (ažurnost dostave)   
delež realiziranih zahtevkov za gradivo iz skladišč glede na skupno število zahtevkov (razpoložljivost iskanega 
gradiva)   
delež g radiva, ki se nahaja na ustreznem mestu v prostem pristopu, za vzorec dvajset naključno izbranih publikacij 
(urejenost prostega pristopa)   
delež realiziranih zahtev po medknjižnični izposoji (uspešnost medknjižnične izposoje)   
delež število vpogledo v (celotno besedilo) v elektronske informacijske  vire na potencialnega uporabnika   
delež število vpogledov (celotno besedilo) v elektronske informacijske  vire na aktivnega člana   
delež število vpogledov (celotno besedilo) v elektronske informacijske  vire na aktivnega člana z visokošolskega 
zavoda   
delež število vpogledov (celotno besedilo) v elektronske informacijske  vire na študenta visokošolskega zavoda   
delež uspešno rešenih informacijskih zahtevkov glede na vse prejete informacijske zahtevke  (uspešnost 
informacijske dejavnosti)   
povprečna število zasedenih uporabniških mest   
stopnja zadovoljstva uporabnikov s knjižnico in storitvami   
število prevzetih in izposojenih vsebinskih enot iz elektronskih informacijskih  virov, ki jih knjižni ca gradi ali upravlja  
na potencialnega uporabnika  B.1.2   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |45 število prevzetih in izposojenih vsebinskih enot iz elektronskih informacijskih  virov, ki jih knjižnica gradi ali upravlja  
na aktivnega člana   
število prevzetih in izposojenih vsebinskih enot iz  elektronskih informacijskih  virov, ki jih knjižnica gradi ali upravlja  
na aktivnega člana z visokošolskega zavoda   
število prevzetih in izposojenih vsebinskih enot iz elektronskih informacijskih  virov, ki jih knjižnica gradi ali upravlja  
na študenta vi sokošolskega zavoda   
število fizičnih obiskov knjižnice na potencialnega uporabnika  B.2.1  
število fizičnih obiskov knjižnice na aktivnega člana   
število fizičnih obiskov knjižnice na aktivnega člana z visokošolskega zavoda   
število fizičnih ob iskov knjižnice na študenta visokošolskega zavoda   
število obiskov spletnega mesta knjižnice na potencialnega uporabnika  B.2.2  
število obiskov spletnega mesta knjižnice na aktivnega člana   
število obiskov spletnega mesta knjižnice na aktivnega čla na z visokošolskega zavoda   
število obiskov spletnega mesta knjižnice na študenta visokošolskega zavoda   
Izobraževalna 
in svetovalna 
dejavnost  
kazalci  število izvedenih organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov (tečajev, delavnic ipd.)   
število izvedenih organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov preko spleta   
število izvedenih individualnih oblik izobraževanja uporabnikov   
število izvedenih individualnih oblik izobraževanja uporabnikov preko spleta   
število udeležencev organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov   
število ur organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov   
število udeležencev individualnega izobraževanja   
število ur individualnega izobraževanja   
število ur sodelovanja knjižničnih delavcev z organiziranimi o blikami izobraževanja uporabnikov študijskih 
programih visokošolskega zavoda   
število knjižničnih delavcev, ki sodelujejo z organiziranimi oblikami izobraževanja uporabnikov v  študijskih 
kazalniki  število udeležencev o rganiziranih  oblik izobraževanja uporabnikov na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca   
število ur organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov na potencialnega uporabnika  B.2.4  
število ur sodelovanja z organiziranimi oblikami izobraževanja uporabn ikov v študijskih programih  visokošolskega 
zavoda na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca   
število udeležencev organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov na potencialnega uporabnika  B.2.3   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |46 delež udeležencev organiziranih oblik izobraževanja upo rabnikov glede na vse aktivne člane   
delež udeležencev organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov glede na vse aktivne člane z visokošolskega 
zavoda   
delež udeležencev organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov glede na vse študente visokošolsk ega zavoda   
zadovoljstvo udeležencev organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov (povprečna ocena)   
delež udeležencev organiziranih in individualnih oblik izobraževanja uporabnikov glede na vse potencialne 
uporabnike   
delež udeležencev organiz iranih in individualnih oblik izobraževanja uporabnikov glede na vse aktivne člane   
delež udeležencev organiziranih in individualnih oblik izobraževanja uporabnikov glede na vse aktivne člane z 
visokošolskega zavoda   
delež udeležencev organiziranih in individualnih oblik izobraževanja uporabnikov glede na vse študente 
Bibliografska 
dejavnost  
kazalci  število prispevanih zapisov v vzajemno bibliografsko bazo podatkov   
število popravljenih zapisov v vzajemni bibliografski bazi  podatkov   
število kreiranih in redigiranih zapisov za osebne bibliografije zaposlenih na visokošolskem zavodu   
število kreiranih in redigiranih zapisov za osebne bibliografije zunanjih naročnikov   
število prispevanih zapisov v normativno bazo pod atkov (CONOR)   
število verificiranih značnic v zapisih v normativni bazi podatkov (CONOR)   
število prispevanih zapisov v normativno bazo predmetnih oznak   
kazalniki  število bibliografskih zapisov v sistemu COBISS.SI za osebne bibliografije zaposlen ih na visokošolskem zavodu na 
EPZ strokovnega knjižničarskega delavca  C.3.4  
število prispevanih zapisov v vzajemno bibliografsko bazo podatkov na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca   
število prispevanih zapisov v normativno bazo podatkov (CONOR ) na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca   
število verificiranih značnic v zapi sih v normativni bazi podatkov za avtorstva na EPZ strokovnega knjižničarskega 
delavca   
število kreiranih zapisov v normativno bazo predmetnih oznak na EPZ strokovneg a knjižničarskega delavca   
Razvojno -
raziskovalna in 
publicistična 
dejavnost  kazalci  vodenje ali sodelovanje zaposlenih v knjižnici v razvojno -raziskovalnih projektih visokošolskega zavoda (število 
projektov)   
število objav zaposlenih v knjižnici (stro kovn e in znanstven e objav e)  
skupaj izdanih publikacij knjižnice (število naslovov)   
število ur udeležbe zaposlenih v knjižnici v raziskovalni dejavnosti visokošolskega zavoda   
stran |47  kazalnika  število ur udeležbe  v raziskovalni dejavnosti visokošolskega  zavoda na EPZ zaposlenega v knjižnici   
število strokovnih in znanstvenih objav na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca in drugih strokovnih delavcev 
knjižnice   
Predstavitvena 
in promocijska 
dejavnost  
kazalci  število vodenih splošnih ogledov in pred stavitve knjižnice za skupine   
število udeležencev vodenih splošnih ogledov in predstavitev knjižnice za skupine   
število udeležencev individualnih ogledov in predstavitev knjižnice   
skupaj število udeležencev ogledov in predstavitev knjižnice   
število izvedenih razstav (lastne, gostujoče, soorganizirane) v knjižnici   
obseg razstav v dnevih   
število obiskovalcev razstav   
kazalnika  število udeležencev ogledov in predstavitev knjižnice na EPZ zaposlenega v knjižnici   
število obiskovalc ev razstav na EPZ zaposlenega v knjižnici   
SKLOP: UČINKOVITOST KNJIŽNICE IN DELOVNIH PROCESOV  
kazalnika11 
Učinkovitost 
delovanja 
knjižnice  kazalec  število opravljenih delovnih ur vseh EPZ zaposlenih v k njižnici    
kazalniki  skupni izdatki knjižnice na potencialnega uporabnika   
skupni izdatki knjižnice na aktivnega člana   
skupni izdatki knjižnice na aktivnega člana z visokošolskega zavoda   
skupni izdatki knjižnice na študenta z visokošolskega z avoda   
skupni izdatki knjižnice na aktivnega člana (fizični in virtualni)   
skupni izdatki knjižnice na fizični obisk   
skupni izdatki knjižnice na virtualni obisk   
skupni izdatki  knjižnice na izposojeno enoto knjižničnega gradiva (na dom in v  knjižnico)   
strošek vpogleda v vsebinske enote (prevzem) glede na sredstva za nakup in zagotavljanje dostopa do elektronskih 
informacijskih  virov   
število opravljenih delovnih ur knjižničnih delavcev na fizičnega obiskovalca   
število opravljenih delovnih ur knjižničnih delavcev na vse obiskovalce (fizične in virtualne)   
prirast knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih  na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca   
število izposojenih enot knjižničnega gradiva na EPZ strokovnega knjižničarskeg a delavca   
                                            
11 Glej Prilogo 2   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |48 število realizirane medknjižnične izposoje gradiva na fizičnih nosilcih na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca   
število udeležencev organiziranega in individualnega izobraževanja uporabnikov na EPZ strokovnega 
knjižničarskega delavca    
število prispevanih zapisov v normativno bazo podatkov (CONOR) na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca   
število kreiranih zapisov  v normativno bazo predmetnih oznak na EPZ strokovnega knjižničarskega delavca   
srednji čas nabave dokumenta  C.2.1  
srednji čas strokovne obdelave dokumenta  C.2.2  
srednja vrednost (mediana) števila delovnih dni, ki potečejo od dneva prejema dokume nta v knjižnico do dneva, ko 
je na voljo za uporabo (na knjižni polici oz. na strežniku)   
srednja vrednost (mediana) števila minut od trenutka, ko uporabnik zahteva dokument iz skladišča, do trenutka, ko 
je slednji na voljo na pultu za izposojo   
število fizičnih obiskov knjižnice na EPZ zaposlenega v knjižnici   
število obiskov spletnega mesta knjižnice na EPZ zaposlenega v knjižnici   
število prevzetih in izposojenih vsebinskih enot iz elektronskih informacijskih  virov, ki jih knjižnica gradi ali  upravlja  
na EPZ zaposlenega v knjižnici   
stroški dela na enoto (inventarna enota) letnega  prirasta knjižničnega gradiva   
SKLOP: SPOSOBNOST KNJIŽNICE ZA SPREMEMBE IN RAZVOJ  
podatka  kazalci oz. kazalniki  oznaka 
kazalnika12 
Razvoj 
človeških 
potencialov  
knjižnice  kazalc a število ur  (pedagoške ure)  izobraževanja zaposlenih v knjižnici   
število zaposlenih v knjižnici, ki so se udeležili izobraževanja   
kazalnik a število ur izobraževanja zaposlenih v knjižnici na zaposlenega v knjižnici  D.2.1  
skupaj stroški izobraževanja  na zaposlenega v knjižnici   
Vlaganja v 
elektronske 
informac ijske 
vire in storitve  kazalec  skupaj stroški knjižnice za nakup elektronskih  informacijskih  virov   
kazalniki  delež stroškov knjižnice za nakup informacijske in komunikacijske tehnologije glede na celotne izdatke  knjižnice   
delež stroškov za nakup ele ktronskih informacijskih  virov glede na celotne stroške nabave knjižničnega gradiva   
delež stroškov  za digitalizacijo gradiva knjižnice glede na celotne izdatke k njižnice   
                                            
12 Glej Prilogo 2   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |49 Sposobnost 
pridobivanja 
lastnih 
sredstev  kazalci  lastni prihodki knjižnice (vklj učno s prihodki iz zamudnin, članarin, vpisnin, prodaje, sponzorstev, donacij, projektov 
ipd.)   
prihodek knjižnice iz sponzorstev in donacij   
prihodek knjižnice iz raziskovalne dejavnosti (izvajanje raziskovalnih projektov)   
kazalnika  delež lastn ih prihodkov knjižnice v celotnih prihodkih knjižnice   
delež prihodkov iz raziskovalne dejavnosti glede na celotne lastne prihodke knjižnice   
  Strokovni standardi in priporočila za visokošolske k njižnice (2021−2030)  
Priloga 2: PRIPOROČENI IZBOR KVANTITATIVNIH KAZALNIKOV USPEŠNOSTI DELOVANJA ZA EVALVACIJO KNJIŽNIČNE 
DEJAVNOSTI V VISOKEM ŠOLSTVU  
stran |50 Priloga 2: PRIPOROČENI IZBOR KVANTITATIVNIH KAZALNIKOV USPEŠNOSTI DELOVANJA ZA 
EVALVACIJO KNJIŽNIČNE DEJAVNO STI V VISOKEM ŠOLSTVU  
 
PODROČJA PRESOJE:  
A. Viri, dostop in pogoji delovanja  
B. Uporaba  
C. Učinkovitost  
D. Potenciali in razvoj  
 
A. VIRI, DOSTOP IN POGOJI DELOVANJA  
Kazalniki uspešnosti merijo ustreznost in razpoložljivost knjižničnih virov in storitev (kn jižnična zbirka, 
dostop, prostori in oprema, zaposleni).  
 
A.1 Knjižnična zbirka  
 
Kazalnik A.1.1  Letni prirast knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih na potencialnega 
uporabnika  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno rasti knjižnične zbirke na fiz ičnih nosilcih 
glede na število potencialnih uporabnikov13.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika kaže na boljše pogoje, ki jih knjižnica nudi uporabnikom za 
uporabo tiskanih virov. Nižja vrednost ne pomeni nujno slabših pogojev, saj je treba 
kazalnik analizir ati glede  na kazalnike dostopnosti elektronskih informacijskih virov.  
Izračun  Letni prirast knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih (inventarne enote) / št evilo 
potencialnih uporabnikov.  
  
Kazalnik A.1.2  Število elektronskih knjig in serijskih publika cij, dostopnih na daljavo , na 
potencialnega uporabnika  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno pogojev, ki jih imajo uporabniki za 
uporabo elektronskih knjig in elektronskih serijskih publikacij na daljavo.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika kaže na v ečjo usmeritev knjižnice v zagotavljanje 
elektronskih informacijskih  virov in s tem podporo študiju in raziskovanju na 
daljavo. Pri interpretaciji je treba upoštevati tudi, da na vrednost kazalnika vpliva 
tudi (večja ali manjša) ponudba elektronskih inform acijskih virov za posamezne 
znanstvene discipline.  
Izračun  Število naslovov elektronskih knjig in elektronskih serijskih publikacij, ki jih je 
knjižnica pridobila z nakupom (je zagotovila pravico do dostopa) bodisi samostojno 
ali v sodelovanju z drugimi  / število potencialnih uporabnikov . 
  
13 V besedilu  izraz potencialni uporabniki visokošolske knjižnice uporablj amo  za študente, vpisane na 
visokošolski zavod, in za zaposlene na visokošolskem zavodu , tj. visokošolske učitelje  in sodelavce ter 
znanstvene delavce.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske k njižnice (2021−2030)  
stran |51 Kazalnik A.1.3  Število podatkovnih zbirk na potencialnega uporabnika  
uporabo podatkovnih zbirk na daljavo.  
Razlaga  Višja vrednost  kaza lnika  kaže na večjo usmeritev knjižnice v zagotavljanje 
elektronskih informacijskih  virov in s tem boljšo podporo študiju in raziskovanju na 
tudi (večja ali manjša) ponudba el ektronskih informacijskih  virov za posamezne 
Izračun  Število podatkovnih zbirk, pridobljenih z lastno gradnjo ali nakupom (bodisi 
samostojno ali v sodelovanju z drugimi) / število potencialnih uporabnikov.  
Pojasnilo  Kot podatkovne zbirke, ki jih knjižnica gradi ali upravlja, se štejejo zbirke, ki jih 
knjižnica gradi sama ali je z nakupom zagotovila pravico do dostopa (bodisi 
samostojen nakup ali s plačilom deleža v nakupu v sodelovanju z drugimi).  
  
Kazalnik A.1.4  Delež zaključnih  del študija in objav zaposlenih na visokošolskem zavodu14 v 
institucionalnem repozitoriju  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno, v kolikšni meri so publikacije 
visokošolskega zavoda dostopne v odprto dostopne m repozitorij u. 
Razlaga  Vrednost k azaln ika nakazuje, v kolikšni meri je zagotovljena razširjanje  znanja in 
raziskovalnih dosežkov visokošolskega zavoda v odprtem dostopu. Nižja vrednost 
kazalnika  nakazuje slabše poznavanje prednosti odprtega dostopa ali pomanjkljivo  
politiko odprtega dostopa na visokošolskem zavodu.  
Izračun  Število zaključnih del  študija in objav zaposlenih na visokošolskem zavodu  v 
institucionalni repozitorij v celotnem besedilu / število vseh zaključnih del študija in 
objav zaposlenih na visokošolskem zavodu.  
  
Kazalnik A.1.5  Delež naslovov obvezne študijske literature v knjižnič ni zbirki  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno deleža naslovov, ki so v določenem 
študijskem letu predpisani kot obvezna študijska literatura, in so na voljo v 
knjižnični zbirki (fizični  izvodi ali licen čni dostop).  
Razlaga  Višja vrednost kazalni ka nakazuje večjo pokritost predpisanih naslovov obvezne 
študijske literature in s tem kaže, v kolikšni meri knjižnična zbirka ustreza potrebam 
študijskega procesa v določenem študijskem letu. Nižja vrednost kazalnika pa lahko 
nakazuje tudi slabšo organiza cijo predpisovanja obvezne študijske literature na 
visokošolskem zavodu (npr. da se predpisuje sproti, seznami naslovov niso znani 
knjižnici).  
Izračun  Število naslovov  obvezne študijske literature, ki so predpisani v programih na 
visokošolskem zavodu v do ločenem študijskem letu , v knjižnični zbirki (fizični izvodi 
                                            
14 V besedilu izraz visokošolski zavod upor abljamo  za visokošolske zavode članice univerze ali univerzo v celoti 
ter za samostojne visokošolske zavode.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske k njižnice (2021−2030)  
stran |52 ali licen čni dostop)  / število  naslovov obvezne študijske literature, ki so predpisani v 
programih na visokošolskem zavodu v določenem študijskem letu.  
 
A.2 Dostop  
 
Kazalnik A.2.1.  Povprečna ted enska odprtost knjižnice na enoto (storitveno mesto) knjižnice  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno, v kolikšni meri je knjižnica fizično 
dostopna  uporabnik om. 
Razlaga  Višja vrednost kazalnika kaže na večjo dostopnost knjižnice za uporabnike.  
Izračun  Povprečno število ur tedenske odprtosti  (letn o število ur  odprtost i / 52 tednov) / 
število enot (storitvenih mest) knjižnice.  
 
A.3 Prostori in oprema  
 
Kazalnik A.3.1  Neto uporabna površina knjižnice na potencialnega uporabnika  
Namen  Kazalnik uspeš nosti uporabimo za oceno pomena knjižnice kot prostora za študij, 
raziskovalno delo , srečevanja in kot učno središče.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika kaže na boljše pogoje, ki jih visokošolski zavod  zagotavlja 
za podporo omenjenim dejavnostim študentov i n zaposlenih na visokošolskem 
zavodu. Nižja vrednost nakazuje potrebo po povečanju površine knjižnice, pri čemer 
je treba analizirati tudi različne vidike uporabe knjižničnega prostora.  
Izračun  Neto uporabn a površin a knjižnice  (m2) / število potencialnih uporabnikov.  
  
Kazalnik A.3.2  Število uporabniških mest na potencialnega uporabnika  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno dostopnosti uporabniških mest.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika kaže na boljše pogoje, ki jih visokošolski zavod zagotavlja  
za študij in raziskovalno delo v prostorih knjižnice. Nižja vrednost  kazalnika  
nakazuje potrebo po večjem številu uporabniških mest, pri čemer je treba 
analizirati tudi različne vidike uporabe knjižničnega prostora.  
Izračun  Število uporabniških mest / št evilo potencialnih uporabnikov.  
 
A.4 Zaposleni  
 
Kazalnik A.4.1  Število EPZ strokovnih knjižničarskih in drugih strokovnih delavcev knjižnic e na 
1000 potencialn ih uporabnik ov  
Namen  Kazalnik uporabimo za oceno, ali je število strokovnih delavcev v ustrezn em 
razmerju  glede na število potencialnih uporabnikov.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika kaže na (potencialno) boljše pogoje za izvajanje strokovnih 
del knjižnice. Pri interpretaciji tega kazalnika je treba upoštevati tudi kazalnike 
uspešnosti in učinkovit osti storitev  in glede na velikost knjižnice tudi število  Strokovni standardi in priporočila za visokošolske k njižnice (2021−2030)  
stran |53 zaposlenih za druge dejavnosti, ki jih knjižnica opravlja (administrativne in tehnične 
delavce) . 
Izračun   ((število EPZ strokovnih knjižničarskih delavcev + število EPZ drugih strokovnih 
delavcev k njižnice)  / število potencialnih uporabnikov)  * 1000 . 
 
B. UPORABA  
Kazalniki uspešnosti merijo uporabo knjižničnih virov, storitev in prostorov knjižnice (izposoja 
gradiva, prevzemanje vsebin iz elektronskih informacijskih  virov, uporaba prostorov in oprem e). 
 
B.1 Knjižnična zbirka  
 
Kazalnik B.1.1  Število izposojenih enot  knjižničnega  gradiva  na fizičnih nosilcih  na potencialnega 
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno uporabe knjižnične zbirke . Uporabimo ga 
lahko tudi za oceno kakovosti kn jižnične zbirke in za oceno sposobnosti knjižnice 
promovirati uporabo zbirke.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika lahko kaže na hitrejši obrat zbirke, vendar na vrednost 
kazalnika vpliva tudi izposojevalna politika. Analiza podatkov po posamičnih 
zbirkah ali  kategorijah uporabnikov lahko kaže na področja, kjer so potrebe po 
gradivu na fizičnih nosilcih manjše  ali večje. Pri interpretaciji je treba upoštevati , 
kolikšen delež enot gradiva ni bil nikoli izposojen. Nizka vrednost kazalnika se lahko 
povezuje tudi s sposobnostjo knjižničarjev za promocijo zbirke.  
Izračun  (število izposojenih enot knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih na dom + število 
izposojenih enot knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih v knjižnico + število enot 
realizirane medknjižnične izposoje gradiva na fizičnih nosilcih) /  število pote ncialnih 
  
Kazalnik B.1.2  Število prevzetih in izposojenih vsebinskih enot iz elektronskih informacijskih 
virov , ki jih knjižnica gradi ali upravlja , na potencialnega uporabnika  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno uporabe podatkovnih zbirk, ki jih knjižnica 
gradi ali upravlja.  Uporabimo ga lahko tudi za oceno primernosti izbora zbirk in za 
oceno sposobnosti knjižnice promovirati uporabo zbirk.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika lah ko kaže višjo ustreznost izbora zbirk, pa tudi višjo 
uspešnost knjižnice pri promociji zbirk in pri informacijskem opismenjevanju. Na 
nižjo vrednost kazalnika pa lahko vplivajo dejavniki zunaj  knjižnice (npr. možnosti 
uporabnikov za uporabo interneta, razp oložljiva informacijsko -komunikacijska 
tehnologija , struktura programov visokošolskega zavoda).  
Izračun  (število prevzetih vsebinskih enot iz elektronskih informacijskih  virov +  število 
izposojenih vsebinskih enot iz elektronskih informacijskih  virov) / š tevilo 
Pojasnilo  Prevzem (vpogled v vsebinsko enoto ) je uspešno izpolnjena zahteva po vsebinski  Strokovni standardi in priporočila za visokošolske k njižnice (2021−2030)  
stran |54 enoti iz elektronskih informacijskih  virov, dostopnih na daljavo, ki jih zagotavlja 
knjižnica. To pomeni, da uporabnik prenese vsebin sko enoto (npr. elektronsko 
knjigo) in jo lahko uporablja za nedoločen čas. Kadar si uporabnik izposodi 
elektronsko knjigo za časovno omejeno obdobje, pa govorimo o izposoji elektronske 
knjige.  
Kot elektronski informacijski  viri se štejejo podatkovne zbirk e, elektronske serijske 
publikacije in digitalni dokumenti , ki jih knjižnica gradi ali je z nakupom zagotovila 
pravico do dostopa (bodisi s samostojn im nakup om ali s plačilom deleža v nakupu v 
sodelovanju z drugimi).  
 
B.2 Dostop  
 
Kazalnik B.2.1  Število fi zičnih obiskov knjižnice na potencialnega uporabnika  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno, kako uspešno knjižnica navduši 
uporabnike za obisk  prostorov knjižnice in uporabo njenih storitev.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika lahko pomeni višjo uspe šnost, vendar pa je vrednost 
kazalnika odvisna tudi od storitev knjižnice za zagotavljanj e dostopa do 
elektronskih informacijskih  virov, kar lahko vpliva na fizičn i obisk knjižnice. 
Vrednost kazalnika se lahko razlikuje glede na metodo merjenja (elektronsk o 
merjenje prehodov skozi celo leto, ročno merjenje v tipičnih tednih).  
Izračun  Število fizičnih obiskov knjižnice / število potencialnih uporabnikov.  
  
Kazalnik B.2.2  Število obiskov spletnega mesta knjižnice na potencialnega uporabnika  
Namen  Kazalni k uspešnosti uporabimo za oceno, kako uspešno knjižnica navduši 
uporabnike za uporabo spletnega mesta knjižnice.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika lahko pomeni večjo  privlačnost  in uporabnost  spletnega 
mesta knjižnice. Vendar pa je treba kazalnik interpret irati glede na velikost 
knjižnice, njen  položaj  na visokošolskem zavodu in glede na organizacijo  spletnega 
mesta visokošolskega zavoda.  
Izračun  Število obiskov spletnega mesta knjižnice (ne glede na fizično lokacijo dostopa ) / 
število potencialnih uporab nikov . 
  
Kazalnik B.2.3  Število udeležencev organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov na 
potencialnega  uporabnika  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno, v kolikšni meri se potencialni uporabniki 
udeležujejo organiziranih oblik izobraževanja, ki jih izvaja knjižnica.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika lahko nakazuje, da  organizirane oblike izobraževanja , ki 
jih izvaja knjižnica,  ustrez ajo potrebam uporabnikov, ne govori pa o k akovosti 
izvedbe  izobraževanja. Pri interpretaciji je treba upoštevat i tudi učne načrte in 
izvedbe programov na visokošolskem zavodu, ki poučuje te vsebine brez  
sodelovanja  knjižnic e.  Strokovni standardi in priporočila za visokošolske k njižnice (2021−2030)  
stran |55 Izračun  Število udeležencev organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov / število 
Pojasnilo  Kot organizirane ob like izobraževanja uporabnikov se upoštevajo  fizične in spletne 
oblike. V izračun se ne vključuje individualnega izobraževanja uporabnikov.  
  
Kazalnik B.2.4  Število ur organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov na potencialnega 
Namen  Kazal nik uspešnosti uporabimo za oceno, koliko virov knjižnica nameni za 
doseganje ciljev visokošolskega zavoda na področju informacijske pismenosti.  
Razlaga  Višja  vrednost kazalnika lahko nakazuje, da so organizirane oblike izobraževanja 
usmerjene na majhne s kupine uporabnikov ali da so ozko predmetno usmerjene, 
lahko pa nakazuje neracionalnost izvedb (premalo udeležencev na 
izvedbo/dogodek ). Pri interpretaciji je treba upoštevati usmeritev visokošolskega 
zavoda, ki poučuje  te vsebine brez sodelovanja  knjižnic e. 
Izračun  Število pedagoških  ur organiziranih oblik izobraževanja uporabnikov / število 
Pojasnilo  Kot organizirane oblike izobraževanja uporabnikov se upoštevajo  fizične in spletne 
oblike. V izračun se ne vključuje individualne ga izobraževanja uporabnikov.  
 
B.3 Prostori in oprema  
 
Kazalnik B.3.1  Stopnja uporabe uporabniških mest  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno, v kolikšni meri so uporabniška mesta 
knjižnice zasedena.  
Razlaga  Višja vrednost  kazalnika kaže večjo za sedenost uporabniških mest, iz česar lahko 
sklepamo na ustrezno strukturo in/ali opremljenost uporabniških mest, lahko pa 
nakazuje  tudi potrebo po večjem številu uporabniških mest.   
Izračun  V določenem obdobju (npr. tipični teden) merimo zasedenost uporab niških mest.   
Pri zbiranju  podatkov je treba upoštevati  morebitno  različno opremljenost in 
namembnost prostorov z uporabniški mi mesti  (izvedba ločen ih merit ev). Kot 
zasedena štejemo  tudi uporabniška mesta, na katerih so predmeti uporabnikov, 
četudi v trenu tku meritve uporabnik  ni prisoten . Mest, ki so v obdobju merjenja 
neuporabna, ne štejemo v število razpoložljivih uporabniških mest.  
Iz dobljenih podatkov za posam ezen tip uporabniških mest izračunamo stopnjo 
uporabe na način:  
povprečno število zasedenih u porabniških mest / skupno število  razpolož ljivih 
uporabniških mest.  
Pojasnilo  Vključen a so uporabniška mesta v čitalnicah , študijskih celicah, seminarskih, 
študijskih in multimedijskih prostorih, neformalnih dnevnih sobah in prostorih  za 
skupinsko delo . Za uporabniška mesta ne štejejo sedeži v predavalnicah, 
konferenčnih dvoranah in gledaliških avditorijih, namenjenih obiskovalcem  Strokovni standardi in priporočila za visokošolske k njižnice (2021−2030)  
stran |56 posebnih dogodkov. Prav tako so izključeni sedeži v hodnikih in restavracijah ter 
blazine, na katerih lahko sedijo uporabniki.  
 
B.4 Splošno  
 
Kazalnik B.4.1  Delež  aktivnih članov knjižnice ( študentov in zaposlenih na visokošolskem zavodu) 
glede na število potencialnih  uporabnikov  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno uspešnosti knjižnice pri doseganju deleža 
aktivnih čla nov knjižice (študentov in zaposlenih na visokošolske m zavod u), glede na  
število potencialnih uporabnikov.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika kaže na večjo vpetost knjižnice v okolje visokošolskega 
zavoda. Nižja vrednost kazalnika kaže na potrebo po izboljš avah promocijskih 
dejavnost i knjižnice ter sodelovanja in komuniciranja.  
Izračun  Število aktivnih članov knjižnice (študentov in zaposlenih na visokošolskem zavodu ) / 
 
C. UČINKOVITOST  
Kazalniki uspešnosti merijo učinkovi tost virov in storitev knjižnice (npr. stroški izposoje, stroški seje v 
elektronskih informacijskih  virih ali prevzema dokumenta, čas, potreben za pridobitev ali obdelavo 
dokumenta, delež pravilnih odgovorov  na referenčna vprašanja ). 
 
C.1 Knjižnična zbirka  
 
Kazalnik C.1.1  Strošek nabave knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih na izposojeno enoto 
gradiva  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno stroškov knjižnice za nabavo  knjižničnega 
gradiva na fizičnih nosilcih  glede na število izposoj.  
Razlaga  Nižja vrednost kazalnika kaže na stroškovno učinkovitost nabave knjižničnega 
gradiva na fizičnih nosilcih. Pri interpretaciji je treba upoštevati druge dejavnike, ki 
vplivajo na izposojo  knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih  (npr. delež elektronskih  
informacijskih  virov v knjižnični zbirki, bližina drugih knjižnic, višina 
vpisnin e/članarin e). 
Izračun  Sredstva za nakup knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih  / (število izposojenih enot 
knjižničnega gradiva  na fizičnih nosilcih na dom + število izposojen ih enot 
knjižničnega gradiva na fizičnih nosilcih v prostore knjižnice + število enot realizirane 
medknjižnične izposoje gradiva na fizičnih nosilcih )  
  
Kazalnik C.1.2  Strošek nabave na prevzeto  in izposojeno  vsebinsko enoto iz elektronskih 
informacijsk ih virov , ki jih knjižnica gradi ali upravlja  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno stroškov za elektronske informacijske  vire 
glede na število prevzetih in izposojenih vsebin skih enot .  Strokovni standardi in priporočila za visokošolske k njižnice (2021−2030)  
stran |57 Razlaga  Nižja vrednost kazalnika kaže na stroškovno učinkovit ost nabave oz iroma  
zagotavljanja dostopa do elektronskih informacijskih  virov. Pri interpretaciji je treba 
upoštevati druge dejavnike, ki vplivajo na izposojo tiskanega gradiva ( npr. delež 
tiskanih virov v knjižnični zbirki, višina vpisnin e/članarin e). 
Izračun  Sredstva za nakup in zagotavljanje dostopa do elektronskih informacijskih  virov / 
(število prevzetih vsebinskih enot iz elektronskih informacijskih  virov + število 
izposojenih vsebinskih enot iz elektronskih  informacijskih  virov, ki jih knjižnica gra di 
ali upravlja ).  
Pojasnilo  Kot elektronski informacijski  viri, ki jih knjižica upravlja , se štejejo podatkovne zbirke , 
elektronske serijske publikacije in  drugi elektronski viri , za katere je knjižnica z 
nakupom zagotovila pravico do dostopa (bodisi sam ostojen nakup ali s plačilom 
deleža v nakupu v sodelovanju z drugimi).  
 
C.2 Dostop  
 
Kazalnik C.2.1  Srednji čas nabave dokumenta  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno stopnje učinkovitosti dobaviteljev 
knjižničnega gradiva glede na hitrost dobave d okumentov.  
Razlaga  Kazalnik je zlasti  uporaben pri ocenjevanju nabave monografskih publikacij  in lahko 
nakazuje slabosti založnikov oz iroma  ponudnikov, pa tudi neučinkovite reklamacije 
knjižnice.  Višja vrednost kazalnika pomeni, da je treba  izboljša ti pos topke pri nabavi 
dokumentov, npr. spletno naročanje, postopk e odobritev, reklamacijske postopke, 
zamenjavo ponudnika.  
Izračun  V določenem obdobju (npr. tipičnem tednu) se zbirajo  podatk i o nabavi.  
Priprava podatkov iz elektronskega nabavnega sistema: za vsako monografijo, ki jo 
je knjižnica naročila ali prejela, se izpišejo: dan naročila, dan prejema, ime 
dobavitelja (če knjižnica uporablja različne dobavitelje).  
Knjižnice brez elektronskega nabavnega sistema: izbere se naključni vzorec 
monografij o razli čnih temah. Če knjižnica uporablja več dobaviteljev, naj bodo v 
vzorcu različni dobavitelji.  
Za vsak naslov se izračuna število dni med naročilom in prejemom. Naslovi se 
razvrstijo glede na število preteklih (porabljenih) dni. Srednji čas (mediana) 
pridobi vanja dokumentov je število dni, ki je na sredini seznama.  
  
Kazalnik C.2.2  Srednji čas strokovne obdelave dokumenta  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno stopnje učinkovitosti različnih postopkov pri 
strokovni obdelavi dokumentov glede na hitros t obdelave.  
Razlaga  Kazalnik nakazuje morebitne zastoje pri posameznih postopkih, probleme zaporedja 
postopkov, zamude zaradi kopičenja zalog ali preobremen jenost zaposlenih .  
Izračun  V določenem obdobju (npr. tipičnem tednu) se zbirajo  podatk i o strokov ni obdelavi 
gradiva.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske k njižnice (2021−2030)  
stran |58 Zbere jo se podatk i o dokumentih, ki prispejo v knjižnico v tem obdobju, in sicer kot 
dnevnik v računalniškem sistemu knjižnice ali z dnevnikom, ki dokument spremlja 
skozi postopek. Za vsak naslov se zapiše datume vseh stopenj obdelave  dokumentov 
(prejem fizičnega izvoda ali začetek dostopa; katalogizacija (obdelava 
metapodatkov); vsebinska obdelava (oznake metapodatkov); inventarizacija; 
tehnično opremljanje (varnostni čip, morebitna vezava); postavitev na polico).  
Za vsak naslov se iz račun število dni med prejemom/dostavo in 
dostopnostjo/razpoložljivostjo  za uporabnike . Naslovi se razvrstijo glede na število 
porabljenih delovnih  dni. 
Srednji čas (mediana) obdelave dokumentov je število dni, ki je na sredini seznama.  
 
C.3 Zaposleni  
 
Kazalnik C.3.1  Število aktivnih članov knjižnice na EPZ strokov nih knjižničarskih in drugih 
strokovnih delavcev knjižnic e 
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno števila aktivnih članov knjižnice glede na 
zaposlene strokovne knjižničarske in druge stro kovne delavce v knjižnici.  
Razlaga  Višja vrednost  kazalnik a nakazuje morebitno višjo učinkovitost, lahko pa kaže 
potrebo po dodatnih zaposlitvah. Kazalnik je treba analizirati v zvezi  s kazalniki, ki 
merijo učinkovitost in uspešnost storitev.  
Izračun  Število aktivnih članov knjižnice / (število EPZ strokovnih knjižni čarskih delavcev + 
število EPZ drugih strokovnih delavcev knjižnice) . 
  
Kazalnik C.3.2  Število izposojenih enot knjižničnega gradiva  in medknjižnično posredovanih 
dokumentov na EPZ strokovne ga knjižničarskega delavca  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno obsega izposoje glede na zaposlene 
strokovne knjižničarske delavce.  
Razlaga  Višja vrednost  kazalnik a nakazuje morebitno višjo učinkovitost  zaposlenih , lahko pa 
kaže potrebo po dodatn ih zaposlitvah. Kazalnik je treba analizirati v zvezi  s kazalniki, 
ki merijo učinkovitost in uspešnost drugih storitev.  
izposojenih enot knjižničnega gradiva na f izičnih nosilcih  v prostore knjižnice + število 
enot realizirane medknjižnične izposoje na fizičnih nosilcih  + število posredovanih 
dokumentov ) / število EPZ strokovn ih knjižničarsk ih delavc ev. 
  
Kazalnik C.3.3  Prirast zapisov v zbirkah s celotnimi besed ili na EPZ strokovnih knjižničarskih in 
drugih strokovnih delavcev knjižnice  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno storitev za zagotavljanj e dostopa do 
elektronskih informacijskih  virov, ki jih gradi knjižnica.  
Razlaga  Višja vrednost  kazalnik a nakazuje morebitno višjo učinkovitost  zaposlenih , pri 
interpretaciji pa je treba upoštevati usmeritev visokošolskega zavoda na področju 
odprtega dostopa.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske k njižnice (2021−2030)  
stran |59 Izračun  Letni prirast zapisov v zbirkah s celotnimi besedili, ki jih knjižnica bodisi gradi 
samostojno,  bodisi jih je prispevala v zbirke, ki jih gradi v sodelovanju z drugimi 
ustanovami / (število EPZ strokovnih knjižničarskih delavcev + število  EPZ drugih 
strokovnih delavcev knjižnice) . 
  
Kazalnik C.3.4  Število bibliografskih zapisov v sistemu COBISS .SI za osebne bibliografije 
zaposlenih na visokošolskem zavodu na EPZ strokovnega knjiž ničarskega delavca  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za oceno obsega podpore knjižnice za spremljanje 
raziskovalne dejavnosti.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika kaže na višjo učinkovitost strokovnih knjižničarskih delavcev , 
lahko pa nakazuje tudi premajhno število zaposlenih  strokovnih knjižničarskih 
delavcev . 
Izračun  Letno število kreiranih in redigiranih zapisov za osebne bibliografije zaposlenih na 
visokošolskem zavod u / število EPZ strokovnih knjižničarskih delavcev.  
 
D. POTENCIALI IN RAZVOJ  
Kazalniki uspešnosti merijo vložek knjižnice v razvoj storitev in virov ter njeno sposobnost za 
pridobivanje zadostnih sredstev za razvoj (npr. delež stroškov  za elektronske informacijske vire, 
stroški strokovnega izpopolnjevanja zaposlenih).  
 
D.1 Knjižnična zbirka  
 
Kazalnik D.1.1  Delež stroškov za nakup knjižn ičnega  gradiva glede na celot en prihod ek knjižnice  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za ocenjevanje razmerja med celotn im prihodk om 
knjižnice in stroški za nakup knjižničnega gradiva.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika nakazuje višje investicije v knjižnično gradivo v strukturi 
prihodkov knjižnice, pri čemer je treba upoštevati različne stopnje avtonomije knjižnic 
pri razpo rejanju sredstev ter morebitne dodatne vire za nakup gradiva (donacije, 
raziskovalna sredstva ipd.).  
Izračun  Sredstva za nakup knjižničnega gradiva / celot en prihod ek knjižnice . 
  
Kazalnik D.1.2  Delež stroškov za nakup in zagotavljanje dostopa do elektr onskih  informacijskih  
virov g lede na celotne stroške nabave knjižničnega gradiva  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za ocenjevanje obsega, do katerega se je knjižnica 
zavezala graditi zbirko elektronskih informacijskih  virov.  
Razlaga  Višja vrednost kaza lnika kaže na močnejšo usmeritev knjižnice v zagotavljanje 
elektronskih informacijskih  virov in dostopnost na daljavo.  
(sredstva za nakup knjižničnega gradiva na fiz ičnih nosilcih + sredstva za nakup in 
zagotavljanje dostopa do elektronskih informacijskih  virov).  
 
stran |60  
D.2 Zaposleni  
 
Kazalnik D.2.1  Število ur izobraževanja zaposlenih v knjižnici na zaposlenega v knjižnici  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za ocenjeva nje usmeritve knjižnice v izboljšanj e znanj 
in spretnosti zaposlenih v knjižnici zaradi udeležbe na izobraževanjih.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika nakazuje višjo usposobljenost zaposlenih zaradi 
izobraževanja, pri analizi pa je treba upoštevati, če so s e izobraževanja udeležili isti 
zaposleni.  
Izračun  Število ur  izobraževanja zaposlenih v knjižnici / število zaposlenih v knjižnici.  
 
D.3 Splošno  
 
Kazalnik D.3.1  Delež sredstev za knjižnic o v celotnih prihodkih  visokošolskega zavoda  
Namen  Kazalnik uspe šnosti uporabimo za ocenjevanje pomembnosti in podpore knjižnici 
(izražene v denarni enoti) , ki jo  daje  visokošolsk i zavod.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika pomeni  močnejšo podporo visokošolskega zavoda delovanj u 
knjižnice.  
Izračun  Prihodki knjižnice iz proračuna visokošolskega zavoda  / celotni  prihodk i 
  
Kazalnik D.3.2  Delež lastnih prihodkov knjižnice v celotn ih prihodkih  knjižnice  
Namen  Kazalnik uspešnosti uporabimo za ocenjevanje uspešnosti knjižnice pri pridobivanju 
dodatnih  finančnih sredstev.  
Razlaga  Višja vrednost kazalnika  pomeni večjo tržno prodornost knjižnice.  
Izračun  Znesek lastnih prihodkov (vključno s prihodki iz zamudnin, članarin, vpisnin, prodaje, 
sponzorstev, donacij, projektov ipd.) / celotni  prihodk i knjižni ce. 
 
Priloga 3: ŠIRŠI NABOR KVALITAT IVNIH KAZALNIKOV USPEŠNOSTI DELOVANJA VISOKOŠOLSKE KNJIŽNICE  
stran |61 Priloga 3: ŠIRŠI NABOR KVALITATIVNIH KAZALNIKOV USPEŠNOSTI DELOVANJA 
VISOKOŠOLSKE KNJIŽNICE  
 
A. Namen, organiziranost in naloge knjižnice  
B. Vizija, poslanstvo in strateški cilji knjižnice  
C. Upravljanje in vodenje knjižnice  
D. Načrtovanje, poročanje in evalvacija knjižnice  
E. Zgradba, prostori in oprema knjižnice  
F. Knjižnični delavci  
G. Proračun knjižnice  
H. Knjižnična zbirka in drugi informacijski viri  
I. Dostopnost knjižnične zbirke in drugih informacijskih virov  
J. Knjižnične storitve  
K. Izobraževalna dejavnost in sodelova nje knjižnice v študijskem ter raziskovalnem procesu  
L. Komuniciranje, sodelovanje in povezovanje  
 
A. NAMEN, ORGANIZIRANOST IN NALOGE KNJIŽNICE  
 
A.1 Ali je knjižnica namenjena zadovoljevanju informacijskih potreb :   
 - študentov   da  ne 
 - zaposlenih na visokošolskem zavodu   da  ne 
 - širši javnosti   da  ne 
A.2 Ali je knjižnica organizirana kot:    
 - knjižnica članic a univerze   da  ne 
 - knjižnica visokošolskega zavoda članice univerze   da  ne 
 - knjižnica sa mostojnega visokošolskega zavoda   da  ne 
 - samostojni zavod  visokošolska knjižnica   da  ne 
A.3 Ali ima knjižnica : 
- javno dostopno spletno stran   da  ne 
 - na kateri so aktualni podatki (organizacija, naloge, o bratovalni  čas, 
informacijskih viri in sto ritve ipd.)?   da  ne 
 
B. VIZIJA, POSLANSTVO IN STRATEŠKI CILJI KNJIŽNICE  
 
B.1 Ali ima knjižnica opredeljen e vizijo , poslanstvo  in strateške cilje ?  da  ne 
B.2 Ali sta vizija in poslanstvo knjižnice usklajena z vizijo in poslanstvom visokošolskega zavod a? 
   da  ne 
B.3 Ali so vizij o, poslanstvo in stratešk e cilje knjižnice potr dili:   
 - organ i knjižnice   da  ne 
 - organ visokošolskega zavoda   da  ne 
B.4 Ali so vizija, poslanstvo in strateški cilji knjižnice javno objavljeni?   da  ne 
 
stran |62 B.5 Ali so vizija, poslanstvo in strateški cilji knjižnice opredeljeni tako, da so razumljivi:  
 - zaposlenim v knjižnici   da  ne 
 - zaposlenim na visokošolskem  zavodu   da  ne 
B.6 Ali se poslanstvo in strateški cilji knjižnice redno preverjajo in po potrebi 
posodabljajo?   da  ne 
B.7 Ali so strateški  cilji knjižnice:    
 - jasno zastavljeni   da  ne 
 - realni , tj.  dosegljivi v zastavljenem časovnem obdobju   da  ne 
 - merljivi   da  ne 
B.8 Ali knjižnica v stratešk o načrtovanj e vključuje:    
 - zaposlene v knjižnici   da, vedno   da, občasno   ne, nikoli  
 - zaposlene na visokošolskem zavodu   da, vedno   da, občasno   ne, nikoli  
 - uporabnike   da, vedno   da, občasno   ne, nikoli  
 - druge deležnike (npr. ustanovitelj e, 
financerj e idr.)  da, vedno   da, občasno   ne, nikoli  
B.9 Ali je knjižnica vključena v stratešk o načrtovanj e na visokošolske m zavod u? 
   da, vedno   da, občasno   ne, nikoli  
B.10  Ali so strateški cilji knjižnične dejavnosti  vključeni  med strateške  cilje 
visokošolskega  zavoda ?  da  ne 
B.11  Ali so strateški cilji visokošolskega zavoda za knjižničn o dejavnost jasni, 
ustrezni in dosegljivi?   da  ne 
 
C. UPRAVLJANJE IN VODENJE KNJIŽNICE  
 
C.1 Ali je status knjižnice v organizacijski strukturi visokošolskega zavoda  opredel jen v  
 dokumentih visokošolskega zavoda?   da  ne 
C.2 Ali so v dokumentih visokošolskega zavoda določene:  
 - naloge knjižnice glede na cilje visokošolskega zavoda   da  ne 
 - pristojnosti in odgovornosti vodje knjižnice   da  ne 
 - sodelovanje knjižnic e z drugimi enotami in službami visokošolskega 
zavoda   da  ne 
 - sodelovanje knjižnice z drugimi knjižnicami in organizacijami   da  ne 
 - pogostost, področja in metode evalvacije knjižnice   da  ne 
C.3 Ali je vodja knjižnice vključen v:  
 - načrtovanje i zobraževalnega oz iroma  znanstvenoraziskovalnega procesa  visokošolskega  
        zavoda   da  ne 
 - odločanj e na ravni visokošolskega zavoda, ki se nanašajo na pogoje dela, upravljanje in  
        razvoj knjižnice   da  ne 
C.4 Ali vodja knjižnice redno poroča o dejavnosti knjižnice in uspešnosti doseganja ciljev:  
 - vodstvu visokošolskega zavoda   da  ne 
 - knjižničnemu odboru15  da  ne 
                                            
15 V besedilu izraz knjižnični odbor uporablj amo  za strokovni in/ali upravljavski organ  knjižnice, ki se lahko  Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |63 C.5 Ali na visokošolske m zavod u deluje knjižnični odbor ? 
  da; kater i deležniki knjižnice so v njem zastopan i:  
  
  ne  
C.6 Ali ima knjižnični odbor vpliv na odločitve o vseh pomembnejših vprašanjih, ki se nanašajo na  
 delo knjižnice?   ne, knjižnični odbor ne deluje   
   ne, knjižnični odbor nima vpliva na odločitve   
   da, sklepi knjižničnega odbora se upoš tevajo   
C.7 Kako učinkovita so v delovanju knjižnice pravila in postopki, ki določajo notranjo 
organiziranost in vodenje knjižnice?  
   na delovanje in razvoj vplivajo pozitivno   niso učinkovita  
 
D. NAČRTOVANJE, POROČANJE IN EVALVACIJA KNJIŽNICE  
 
D.1 Ali je knjižnica vključena v pripravo letnega načrta dela visokošolskega zavoda?  
D.2 Ali so letni cilji knjižnice vključeni med letne cilje visokošolskega zavoda?  
D.3 Ali so  podatki o delu knjižnice vključeni v letno poročilo o delu visokošolskega zavoda?  
D.4 Kateri organ visokošolskega zavoda obravnava in potrjuje letni načrt dela ter poročilo o delu  
knjižnice ? 
  
D.5 Ali knjižnic a izvaja načrtno in stalno evalvacijo svoje  dejavnosti ?  da  ne 
D.6 Ali knjižnica o rezultatih evalvacije dejavnosti  obvešča visokošolski zavod?   
D.7 Ali je evalvacija dejavnosti knjižnice vključena v evalvacij sko in akreditacijsko strategijo  
 visokošolskega zavoda?   da, vedno   da, občasno   ne, nikoli  
D.8 Ali visokošolski zavod v letna poročila oz iroma  poročila o kakovosti vključuje rezultate  
 evalvacije svoje knjižnične dejavnosti?   da, vedno   da, obč asno   ne, nikoli  
D.9 Katere metode in orodja uporablja knjižnica pri evalvaciji uspešnosti svojega delovanja?  
  
D.10 Ali knjižnica ugotavlja končne rezultate oz iroma  vplive in učinke svojega delovanja na  
 okolje?   da, redno   da, občasno   ne, niko li 
D.11 Ali knjižnica v evalvacij o vključuje tudi uporabnike in druge deležnike ter na kakšen način 
(npr. izvajanje študij uporabnikov)?  
  da, vedno; kako:   
  da, občasno; kako:   
  ne, nikoli   
D.12 Ali metodologija evalvacije knjižnice vključuje tudi primerjalno presojanje z drugimi  
 knjižnicami?   da  ne 
                                                                                                                                        
imenuje tudi drugače, še zlasti v vis okošolskih knjižnic ah, ki so samostojne pravne osebe.  
stran |64 D.13 Ali je knjižnica vključena v katerega od nacionalnih ali mednarodnih sistemov za 
 evalvacij o knjižnic (npr. LibQual+ , BibSiSt )? 
   da; v katere:  
 
   ne 
 
E. ZGRADBA, PROSTORI IN OPRE MA KNJIŽNICE  
 
E.1 Ali so prostori knjižnice dobro načrtovani, varni in dovolj veliki glede na potrebe:  
 - delovnega procesa knjižnice   da, v celoti   da, delno   ne 
 - zaposlenih v knjižnici   da, v celoti   da, delno   ne 
 - uporabnikov knjižnice   da, v ce loti  da, delno   ne 
E.2 Ali so v prostorih za uporabnike in knjižnične delavce zagotovljen e ustrezn e okoljsk e 
razmere  ter nadzor nad njimi (temperatura, vlaga, svetloba, zračenje)?  
   da, v celoti   da, delno   ne 
E.3 Ali so v prostorih knjižničnih s kladišč zagotovljen e ustrezn e razmere  za varovanje in 
ohranjanje knjižničnega gradiva (okoljsk e razmere , protipožarna varnost, oprema ipd.)?  
E.4 Ali je zagotovljena možnost širitve prostorov knjižnice oz iroma  prilagajanj e njihove  
 namembnosti novim storitvam in potrebam uporabnikov?   da  ne 
E.5 Ali je zagotovljena možnost širitve prostorov za hranjenje in postavitev knjižničnega  
 gradiva?   da  ne 
E.6 Ali ima knjižnica opremo za varovanje knjižničnega gradiva pre d krajo ?  
   da  ne 
E.7 Ali je uporabnikom v knjižnici na voljo ustrezno število uporabniških mest za individualno in  
 skupinsko delo?   da  ne 
E.8 Ali sta površina in opremljenost uporabniških mest ustrezna glede na potrebe uporabnikov?  
   da  ne 
E.9 Ali so delovni prostori knjižničnih delavcev dovolj veliki in primerno opremljeni, da  
 zagotavljajo  njihovo učinkovito in nemoteno delo?   da  ne 
E.10  Ali so delovna mesta knjižničnih delavcev in uporabniška mesta oblikovana ergonomično?  
   da, v celoti   da, večinoma   ne 
E.11 Ali so oznake v prostorih knjižnice (usmeritveni sistem) primerno velike 
in uporabnikom razumljive?   da  ne 
E.12 Ali knjižnica v svojih prostorih zagotavlja ustrezno opremo (računalniška oprema, 
multimedijska  oprem a, oprema za pre dstavitve  ipd.) za uporabo njenih informacijskih virov 
in storitev?  
E.13 Ali knjižnica zagotavlja ustrezno opremo (strežnik, programska oprema za oddaljen dostop) 
za uporabo njenih informacijskih virov  in storitev na daljavo?  
E.14 Ali računalniško omrežje in komunikacijska oprema knjižnice zagotavljata sprejemljiv odzivni 
čas za uporabo elektronskih informacijskih virov v njenih prostorih oz iroma  na daljavo?  
   da, v celoti   da, večinoma   ne  Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |65 E.15 Ali knjižnica izpolnjuje pogoje za zagotavljanje storitev za osebe s funkcionalno oviranostjo ? 
E.16 Ali so uporabniki knjižnice zadovoljni s študijskimi  oziroma čitalniškimi pros tori in njihovo  
opremo?  
  da, zelo zadovoljni   da, zadovoljni   ne, niso zadovoljni   knjižnica nima podatka  
E.17 Ali so prostori knjižnice in njena oprema ustrezno vzdrževani?  
E.18 Ali so v proračunu knjižnice za gotovljena zadostna sredstva za vzdrževanje, posodabljanje,  
 popravil o in zamenjavo opreme?   da  ne 
 
F. KNJIŽNIČNI DELAVCI  
 
F.1 Ali je število zaposlenih knjižničnih delavcev  ustrezno za izpolnjevanje potreb uporabnikov po  
 knjižničnih storitvah in za nemoteno izvajanje knjižnične dejavnosti?   da  ne 
F.2 Ali so v knjižnici zaposleni:    
 - strokovni  knjižničarski delavci   da  ne 
 - drugi  strokovni delavci   da  ne 
 - administrativno -tehnični delavci   da  ne 
F.3 Ali so strokovni knjižničarski delavc i in drugi strokovni delavci  v knjižnici ustrezno usposobljeni 
za delo z informacijskimi viri in za posredovanje informacij v različnih oblikah?  
F.4 Ali je vodja knjižnice : 
- habilitiran   da  ne 
- ima raziskovalni naz iv  da  ne 
F.5 Ali so v internih aktih visokošolskega zavoda opredeljene strokovne kompetence  
 knjižničnih delavcev ?  da  ne 
F.6 Ali visokošolski zavod načrtuje in zagotavlja ustrezne pogoje za formalno izobraževanje (npr. 
vpisnine, šolnine, študij ski dopust ipd.) zaposlenih v knjižnici?  
F.7 Ali visokošolski zavod zagotavlja ustrezne pogoje (npr. službena odsotnost, povračilo stroškov 
službene poti) za udeležbo zaposlenih v knjižnici v stalnem strokovnem izpop olnjevanju  
 in jih pri tem spodbuja?   da, v celoti   da, večinoma   ne 
F.8 Ali visokošolski zavod zagotavlja ustrezne pogoje (npr. službena odsotnost, povračilo stroškov 
službene poti) za sodelovanje zaposlenih v knjižnici v dejavnosti strokovnih združe nj in jih pri  
 tem spodbuja?   da, v celoti   da, večinoma   ne 
F.9 Ali se knjižnični delavci aktivno udeležujejo strokovnih konferenc in drugih strokovnih  
 srečanj?   da, redno   da, občasno   ne 
F.10 Ali vodja knjižnice sodeluje pri odločanju o kadr ovskem načrtu knjižnice?   da  ne 
F.11 Ali je zaposlenim v knjižnici omogočeno sodelovanje v študijskem  in raziskovalnem procesu in 
jim je priznan ustrezen status?  
   da  ne 
 
stran |66 F.12 Ali knjižnica zagotavlja pogoje za uresničevanje določil  etičnega ko deksa slovenskih 
knjižničarjev ter  etičnih kodeks ov s področja delovanja visokošolskega zavoda ter 
informacijske dejavnosti ?  
   da, knjižnični delavci  so seznanjeni z etičnimi  kodeks i  
   da, določila etičnih kodeks ov so vključena v dokumente knjižnic e 
   da, etični kodeks i so dostopni  na spletni strani knjižnice  
   ne 
 
G. PRORAČUN KNJIŽNICE   
 
G.1 Ali vodja knjižnice sodeluje pri pripravi in sprejemanju letnega proračuna visokošolskega  
 zavoda?    da, vedno   da, občasno   ne 
G.2 Ali se letni pror ačun knjižnice pripravlja sočasno s pripravo proračuna visokošolskega zavoda  
 ali po njegovem sprejetju?    da, sočasno   ne, naknadno  
G.3 Ali knjižnica od visokošolskega zavoda prejme  metodološka navodila za pripravo letnega  
 proračuna knjižnice?   da  ne 
G.4 Ali se v višini letnega proračuna knjižnice upoštevajo načrtovane spremembe v obsegu  
 izobraževalnega in raziskovalnega programa visokošolskega zavoda?   da  ne 
G.5 Ali se obseg nalog knjižnice usklajuje z razpoložljivimi sredstvi za knjižni co v letnem proračunu  
 visokošolskega zavoda?   da  ne 
G.6 Ali število študentov in pedagoškega ter raziskovalnega osebja visokošolskega zavoda vpliva  
 na višino letnega proračuna knjižnice?   da  ne 
G.7 Ali so v letnem proračunu knjižnice zagotovl jena zadostna sredstva za izvajanje osnovnih  
 storitev knjižnice?   da  ne 
G.8 Ali so v letnem proračunu knjižnice zagotovljena zadostna sredstva za razvoj knjižnične zbirke  
 in za zagotavljanje drugih informacijskih virov?   da  ne 
G.9 Ali so v le tnem proračunu knjižnice zagotovljena zadostna sredstva za ustrezno število in  
 strukturo zaposlenih v knjižnici ter za njihovo nagrajevanje?   da  ne 
G.10 Ali so potrebe po posodabljanju informacijsko -komunikacijske tehnologije knjižnice v letnem  
 proračunu visokošolskega zavoda posebej opredeljene?   da  ne 
G.11 Ali je letni proračun knjižnice dovolj prilagodljiv  (možno je prerazporejanje sredstev), da  
 omogoča uvajanje novih storitev in tehnologij?   da  ne 
G.12 Ali vodja knjižnice samostojno  razporeja proračunska sredstva knjižnice?  
G.13 Ali knjižnica spremlja izvajanje letnega proračuna in učinkovitost porabe sredstev  ter o tem 
poroča visokošolskemu zavodu ? 
   da, redno   da, občasno   ne 
 
H.  KNJIŽNIČN A ZBIRKA IN DRUGI INFORMACIJSKI VIRI   
 
H.1 Ali knjižnična zbirka po obsegu in kakovosti  ustreza potrebam študijskega in raziskovalnega  
 procesa visokošolskega zavoda?   da, v celoti   da, večinoma   ne 
 
stran |67 H.2 Ali ima knjižnica v svojem letnem proračunu a li proračunu visokošolskega zavoda določen  
 delež sredstev za nabavo informacijskih virov?   da  ne 
H.3 Ali ima knjižnica javno objavljen dokument o gradnji i n razvoju knjižnične zbirke ter  
 zagotavljanju dostopa do elektronskih informacijskih virov?   da  ne 
H.4 Ali se knjižnična zbirka redno preverja z izvajanjem inventure celotne knjižnične zbirke in  
 revizije knjižničnega gradiva?   da  ne 
H.5 Ali ima knjižnica izdelano politiko odpisa knjižničnega gradiva?   da  ne 
H.6 Ali lahko študenti in  zaposleni na visokošolskem zavodu sodelujejo pri oblikovanju, razvoju 
ter evalvaciji knjižnične zbirke?  
H.7 Ali knjižnica izvaja evalvacijo ustreznosti, kakovosti in uporabe knjižnične zbirke in drugih 
informacijskih vir ov (npr. knjižničnega kataloga)?  
H.8 Ali knjižnica pri nabavi elektronskih informacijskih virov sodeluje v konzorcijih  za nabavo  
 znanstvene literature ?  da  ne 
H.9 Ali knjižnica zagotavlja obveščanje uporabnikov ele ktronskih informacijskih virov o licenčnih  
 pogojih njihove uporabe?   da  ne 
H.10 Če je knjižnica zadolžena za zbiranje in arhiviranje publikacij visokošolskega zavoda  
 (obvezni izvod), ali zagotavlja ustrezne pogoje za to?   da  ne 
H.11 Ali so v l etnem proračunu knjižnice predvidena sredstva za zaščito, varovanje in popravilo  
 poškodovanega knjižničnega gradiva?   da  ne 
H.12 Ali so v letnem proračunu knjižnice predvidena sredstva za digitalizacijo knjižničnega gradiva, 
ki je dostopno le na fiz ičnih nosilcih (npr. temeljno študijsko gradivo, redko in dragocen o  
 gradiv o)?  da  ne 
H.13 Ali je vse knjižnično gradivo, ki je v lasti knjižnic e, strokovno obdelano  in so bibliografski 
podatki dostopni v računalniškem katalogu ? 
  da, vse gradivo  
 da, večji del gradiva  
 ne, večji del gradiva strokovno ni obdelan    
 
I. DOSTOPNOST KNJIŽNIČNE ZBIRKE IN DRUGIH INFORMACIJSKIH VIROV  
 
I.1 Ali knjižnica zagotavlja ustrezen fizičn i in elektronski dostop do knjižnične zbirke in  
 drugih informacijskih virov?   da, uporabniki so zadovoljni  
   ne, uporabniki imajo pripombe  
   knjižnica nima podatka o tem  
I.2 Ali je o bratovalni  čas knjižnice usklajen s potrebami uporabnikov knjižnice?  
   da, uporabniki so zadovoljni  
 
stran |68 I.3 Ali je knjižnično gradivo uporabnikom na voljo v prostem pristopu  v prostorih knjižnice ? 
   da, v celoti  
 da, več kot polovica gradiva  
 da, manj kot polovica gradiva  
 ne 
I.4 Ali je ureditev knjižničnega gradiva knjižnice v prostem pristopu logična in razumljiva za  
 uporabnike?   da, uporabniki nimajo težav  
   ne, uporabniki imajo težave  
I.5 Ali knjižnica zagotavlja enostaven in hiter dostop do gradiva, ki ga hrani v knjižni čnih  
 skladiščih?   da, uporabniki so zadovoljni  
I.6 Ali knjižnica preverja kakovost in uporabnost knjižničnega kataloga?  
  da, redno; kako:   
  
  ne  
I.7 Ali knjižnica zagotavlja oddaljen dostop do licen čnih elektronskih informacijskih virov ?  
   da  ne 
I.8 Ali knjižnica zagotavlja medknjižnično izposojo gradiva ter posredovanje dokumentov, ki jih  
 nima v lastni knjižnični zbirki?    da  ne 
I.9 Ali knjižnica sodeluje v konzorcijskih programih oz iroma  dogovorih o medknjižnični izposoji  
 in posredovanju dokumentov?   da  ne 
I.10 Ali knjižnica zagotavlja dostop do obvezne študijske literature  v elektronski obliki : 
 da, za več  kot polovico obvezne študijske literature  
 da, za manj kot polovico obvezne študijske 
literature  
 ne  
 
I.11 Ali je v knjižnici dostopno brezplačno brezžično omrežje?   da  ne 
 
J. KNJIŽNIČNE STORITVE  
 
J.1 Ali so knjižnične storitve organizirane na način, k i omogoča enostavno dostopnost ter 
uporabo informacijskih virov, prostorov in opreme knjižnice vsem ciljnim skupinam 
uporabnikom?  
 ne, uporabniki niso zadovoljni  
 knjižnica nima podatka o tem  
 
stran |69 J.2 Ali knjižnica  pri načrtovanju storitev upošteva predloge študentov in zaposlenih na  
 visokošolskem zavodu?   da, redno   da, občasno   ne 
J.3 Ali knjižnica na osnovi ugotovljenih potreb uporabnikov uvaja nove storitve?  
   da, uvaja jih redno  
   da, uvaja jih obč asno  
   knjižnica ne ugotavlja potreb  uporabnikov  
J.4 Ali so uporabniki zadovoljni s storitvijo medknjižničn e izposoj e in posredovanj a  
 dokumentov?   da, uporabniki so zadovoljni  
   ne, uporabniki niso zadovoljni  
J.5 Ali so uporabniki zadovoljni s ponudbo in kakovostjo storitev na daljavo?  
J.6 Ali knjižnica gradi lastne oz iroma  sodeluje pri gradnji elektronskih  zbirk s celotnimi besedili  
 in pri ponudbi digitalne knjižnice?   da  ne 
J.7 Ali knjižnica sodeluje pri gradnji institucionalnega repozitorija zaključnih del in objav  
 zaposlenih na visokošolskem zavodu?   da, sodeluje  
   ne, ne sodeluje  
   ne, viso košolski zavod ne gradi repozitorija  
J.8 Ali knjižnica zaposlenim na visokošolskem zavodu zagotavlja storitve strokovne bibliografske 
obdelave objav za potrebe evalvacijskih sistemov znanstvenega publiciranja ? 
    da  ne 
J.9 Ali knjižnica zaposlenim n a visokošolskem zavodu nudi  pomoč in svetovanje pri:  
 - vrednotenju  znanstvene in strokovne uspešnosti    da  ne 
 - objavljanju  v digitalnem okolju in odprtem dostopu    da  ne 
 - upravljanju  raziskovalnih podatkov    da  ne 
J.10 Ali knjižnica izvaja kont rolo kakovosti lastne bibliografske dejavnosti?   
   da, redno   da, občasno    ne 
 
J.11 Ali knjižnica uporabnike seznanja o knjižničnih storitvah in informacijskih virih p o splet u? 
    da, redno    da, občasno    ne 
J.12 Ali knjižnica uporabnike sez nanja s knjižnični mi storitva mi in informacijski mi viri na  
 družbenih omrež jih?   da, redno    da, občasno    ne 
J.13 Ali knjižnica izvaja periodične študije uporabnikov?    da   ne 
 
K. IZOBRAŽEVALNA DEJAVNOST IN SODELOVANJE KNJIŽNICE V ŠTUDIJSKEM TER 
ZNANSTVENO RAZISKOVALNEM PROCESU  
 
K.1 Ali ima knjižnica izdelan letni program izobraževanja uporabnikov?   da  ne 
K.2 Ali ima knjižnica na razpolago ustrezna finančna sredstva za izvajanje izobraževanja  
 uporabnikov?   da, sredstva so zadostna  
   ne, višina sredstev ni zadostna  
   za to nima namenskih sredstev   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |70 K.3 Ali ima knjižnica (v lastnih ali v prostorih visokošolskega zavoda)  zagotovljene ustrezne 
prostore za izvajanje izobraževanja tako velikih kot malih skupin uporabnikov in za različne  
 oblike izobraževanja?   da, prostori so ustrezni  
   ne, prostori ne ustrezajo potrebam  
   za izvajanje izobraževanja nima nobenega prostora  
K.4 Ali je knjižnica (v lastnih ali v prostorih visokošolskega zavoda) opremljena z ustrezno učno 
tehnologijo  za izvajanje izobraževanja uporabnikov?  
   da, učna tehnologija  je ustrezna  
   ne, učna tehnologija  ni ustrezna  
   za izvajanje izobraževanja nima nobene učne tehnologije  
K.5 Ali zaposleni v knjižnici s programi informacijskega opismenjevanja sodelu jejo v rednem  
 študijskem procesu (programih) visokošolskega zavoda?   da  ne 
K.6 Ali so programi informacijskega opismenjevanja študentov , pri katerih sodeluje ali jih izvaja  
 knjižnica,  kreditno ovrednoteni?   da  ne 
K.7 Ali knjižnica zagotavlja spletne oblike izobraževanja uporabnikov?    
   da, katere:   
   ne  
K.8 Ali knjižnica evalvira rezultate izobraževanja uporabnikov?  
K.9 Ali visokošolski zavod zaposlene v knjižnici vključuje v pripravo in/ali izvaja nje raziskovaln ih  
 projekt ov?  da, redno   da, vendar redko    ne 
 
L. KOMUNICIRANJE, SODELOVANJE IN POVEZOVANJE  
 
L.1 Ali je v knjižnici zagotovljen uspešen in učinkovit sistem notranje pisne, elektronske in ustne 
komunikacije, ki zagotavlja, da zaposleni dobijo vse informacije, ki jih potrebujejo za  
 opravljanje svojega dela?   da  ne 
L.2 Ali vodstvo knjižnice in visokošolskega zavoda spodbujata knjižnične delavce, da predlagajo  
 spremembe in izboljšave pri delovanju knjižnice?   da  ne 
L.3 
 
 Ali obstajajo formalni kanali za izmenjavo informacij med knjižnico in visokošolskim 
zavodom?  
 da, kateri :  
 ne  
 
L.4 Ali vodstvo visokošolskega zavoda zbira ustrezne informacije 
(posamične, zbirne, analitične ipd.) o poslovanj u knjižnice, tako da lahko 
na njihovi podlagi sprejema potrebne odločitve?   da  ne 
L.5 Ali knjižnica sodeluje z drugimi organizacijskimi enotami na visokošolske m  
 zavod u?  da, redno   da, občasno    ne 
L.6 Ali knjižnica komunicira in sodeluje z drug imi visokošolskimi knjižnicami ter sorodnimi  
 organizacijami?   da, redno   da, občasno    ne 
L.7 Če knjižnica ne skrbi sama za upravljanje informacijske tehnologije, ali ji organizacijska 
struktura visokošolskega zavoda zagotavlja možnosti za učinkovit o komunikacijo in  
 sodelovanje z enoto, ki je odgovorna za informacijsko tehnologijo?   da  ne 
stran |71 L.8 Ali ima knjižnica opredeljen  in ustaljen postopek spremljanja pritožb in predlogov za 
izboljšave poslovanja s strani uporabnikov?  
  da, kako:    ne 
L.9 Ali knjižnica omogoča uporabnikom, da ji sporočajo svoja mnenja, komentarje, pritožbe, 
predloge  ipd.? 
Priloga 4: PRIPOROČENI IZBOR KVALITATIVNIH KAZALNIKOV USPEŠNOSTI DELOVANJA ZA EVALVACIJO KNJIŽNIČNE 
stran |72 Priloga 4: PRIPOROČENI IZBOR KVA LITATIVNIH KAZALNIKOV USPEŠNOSTI DELOVANJA ZA 
EVALVACIJO KNJIŽNIČNE DEJAVNOSTI V VISOKEM ŠOLS TVU  
 
F. Knjižni čni delavci  
K. Izobraževalna dejavnost in sodelovanje knjižnice v študijskem ter raziskovalnem proc esu 
 
- javno dostopno spletno stran   da  da 
 - na kateri so aktualni podatki ( organizacija, naloge , obratov alni čas, 
informacijskih viri in storit ve ipd.) ?  da  ne 
 
B.1 Ali ima knjižnica opredeljene vizijo , poslanstvo in strateške cilje?   da  ne 
B.2 Ali sta vizija in poslanstvo knjižnice usklajena z vizijo in poslanstvom visokošolskega zavoda  
 zavoda?   da  ne 
B.10 Ali so strateški cilji knjižnične dejavnosti vključeni med strateške cilje 
visokošolskega zavoda?   da  ne 
 
C.1 Ali je status knjižnice v organizacijski strukturi visokošolskega zavoda opredeljen v  
C.3  Ali je vodja knjižnice vključen v:    
 - načrtovanje izobraževalnega oziroma znanstvenoraziskovalnega procesa  
 - odločanj e na ravni visokošolskega zavoda, ki se nanašajo na  
 pogoje dela, upravljanje in razvoj knjižnice   da  ne 
 
stran |73 C.4 Ali vodja knjižnice redno poroča o dejavnosti knjižnice in uspešnosti doseganja ciljev:  
 - vodst vu visokošolskega zavoda   da  ne 
 - knjižničnemu odboru16  da  ne 
   ne, knjižnični odbor nima vpl iva na odločitve   
   da, sklepi knjižničnega odbora se upoštevajo   
   na delovanje in razvoj vplivajo pozitivno   niso učinkovi ta 
 
D.2 Ali so letni cilji knjižnice vključeni med letne cilje visokošolskega zavoda?    
D.3  Ali so podatki o delu knjižnice vključeni v letno poročilo o delu visokošolskega zavoda?  
D.5 Ali knjižnica izvaja načrtno in stalno evalvacijo svoje  dejavn osti?  da  ne 
D.7 Ali je evalvacija dejavnosti knjižnice vključena v evalvacijsko in akreditacijsko strategijo  
D.8 Ali visokošolski zavod v letna poročila oziroma poročila o kakovosti vkl jučuje rezultate  
 evalvacije svoje knjižnične dejavnosti?   da, vedno   da, občasno   ne, nikoli  
 
E. ZGRADBA, PROSTORI IN OPREMA KNJIŽNICE  
 
 - delovnega procesa knjižni ce  da, v celoti   da, delno   ne 
 - uporabnikov knjižnice   da, v celoti   da, delno   ne 
E.4 Ali je zagotovljena možnost širitve prostorov knjižnice oziroma prilagajanje njihove  
 namembnosti nov im storitvam in potrebam uporabnikov?   da  ne 
E.5 Ali je zagotovljena možnost širitve prostorov za hranjenje in postavitev 
knjižničnega gradiva?   da  ne 
E.7 Ali je uporabnikom v knjižnici na voljo ustrezno število uporabniških mest za individualno in   
E.15 Ali knjižnica izpolnjuje pogoje za zagotavljanje storitev za osebe s funkcionalno oviranostjo?  
 
16 V besedilu izraz knjižnični odbor uporablj amo  za strokovni in/ali upravljavski organ  knjižnice, ki se lahko 
imenuje tudi drugače, še zlasti v visokošolskih knjižnic ah, ki so samostojne pravne osebe.  
stran |74 E.16 Ali so uporabniki knjižnice zadovoljni s študijskimi oziroma čitalniškimi pros tori in njihovo 
opremo?  
 
F.1 Ali je število zaposlenih knjižničnih delavcev ustrezno za izpolnjevanje potreb uporabnikov po 
knjižničnih storitvah in za nemoteno izvajanje knjižnične dejavnosti?  
   da  ne 
F.3 Ali so strokovni knjižničarski delavci in drugi strokovni delavci  v knjižnici ustrezno usposobljeni 
 - ima raziskovalni naziv   da  ne 
 knjižničnih delavcev?   da  ne 
službene poti) za udeležbo zaposlenih v knjižnici v stalnem strokovnem izpopolnjevanju  
F.10  Ali vodja knjižnice sod eluje pri odločanju o kadrovskem načrtu knjižnice?   da  ne 
F.11  Ali je zaposlenim v knjižnici omogočeno sodelovanje v študijskem  in raziskovalnem procesu in  
 jim je priznan ustrezen status?   da  ne 
 
G. PRORAČUN KNJIŽNICE  
 
G.1 Ali vodja knjižnice sode luje pri pripravi in sprejemanju letnega proračuna visokošolskega  
 zavoda?   da, vedno   da, občasno   ne 
G.11  Ali je letni proračun knjižnice dovolj prilagodljiv  (možno je prerazporejanje sredstev) , da  
G.12  Ali vodja knjižnice samostojno razporeja proračunska sredstva knjižnice?  
G.13  Ali knjižnica spremlja izvajanje letnega proračuna in učinkovitost p orabe sredstev ter o tem  
 poroča visokošolskemu zavodu?   da, redno   da, občasno   ne 
 
H.  KNJIŽNIČNA ZBIRKA IN DRUGI INFORMACIJSKI VIRI  
 
 procesa visokošols kega zavoda?   da, v celoti   da, večinoma   ne 
stran |75 H.2 Ali ima knjižnica v svojem letnem proračunu ali proračunu visokošolskega zavoda določen  
H.3 Ali ima knjižnica javno objavljen dokument o grad nji in razvoju knjižnične zbirke ter  
informacijskih virov (npr. knjižničnega kataloga)?  
H.8 Ali knjižnica pri nabavi elektronskih informacijskih virov sodeluje v kon zorcijih  za nabavo  
H.11  Ali so v letnem proračunu knjižnice predvidena sredstva za zaščito, varovanje in popravilo  
H.12  Ali so v letnem proračunu knjižnice predvidena sr edstva za digitalizacijo knjižničnega gradiva,  
ki je dostopno le na fizičnih nosilcih (npr. temeljno študijsko gradivo, redko in dragoceno  
 gradivo)?   da  ne 
H.13  Ali je vse knjižnično gradivo, ki je v lasti knjižnice, strokovno obdelano in so biblio grafski 
podatki dostopni v računalniškem katalogu?  
   da, vse gradivo  
 ne, večji del gradiva strokovno ni obdelan  
 
I.2 Ali je o bratov alni čas knjižnice usklajen s potr ebami uporabnikov knjižnice?  
I.3 Ali je knjižnično gradivo uporabnikom na voljo v prostem pristopu  v prostorih knjižnice ? 
  da, v celoti   da, več kot  polovica gradiva   da, manj kot polovica gradiva   ne 
I.7 Ali knjižnica zagotavlja oddaljen dostop do licen čnih elektronskih informacijskih virov?  
   da  ne 
I.8 Ali knjižnica zagotavlja medknjižnično izposojo gradiva ter posredovanje dokumentov, ki j ih  
 nima v lastni knjižnični zbirki?   da  ne 
I.9 Ali knjižnica sodeluje v konzorcijskih programih oz iroma  dogovorih o medknjižnični  
 izposoji in posredovanju dokumentov?   da  ne 
 
stran |76  
 
J.1 Ali so knjižnične storitve organizirane na način, ki omogoča enostavno dostopnost  ter 
uporabo informacijskih virov, prostorov in opreme knjižnice vsem ciljnim skupinam  
 uporabnikom?   da, uporabniki so zadovoljni  
   da, uvaja jih občasno  
   knjižnica ne ugotavlja potreb uporabnikov  
J.6 Ali knji žnica gradi lastne oz iroma  sodeluje pri gradnji elektronskih  zbirk s celotnimi besedili in  
 pri ponudbi digitalne knjižnice?   da, sodeluje  
   ne, visokošolski zavod ne gradi repozitorija  
J.7 Ali knjižnica sodeluje pri gradnji in stitucionalnega repozitorija zaključnih del in objav  
 ne, ne sodeluje  
 ne, visokošolski zavod ne gradi repozitorija  
   da  ne 
J.9 Ali knjižnica zaposlenim na visokošolskem zavodu nudi pomoč in svetovanje pri :  
 - vrednotenju  znanstvene in strokovne uspešnosti   da  ne 
 - objavlj anju  v digitalnem okolju in pri odprtem dostopu   da  ne 
 - upravljanju  raziskovalnih podatkov   da  ne 
J.13 Ali knjižnica izvaja periodične študije uporabnikov?   da  ne 
 
RAZISKOVALNEM  PROCESU  
 
K.3 Ali ima knjižnica (v lastnih ali v prostorih visokošolskega zavoda) zagotovljene ustrezne 
prostore za izvajanje izobraževanja tako velikih kot malih skupin upor abnikov in za različne  
K.5 Ali zaposleni v knjižnici s programi informacijskega opismenjevanja sodelujejo v  rednem  
K.9 Ali visokošolski zavod zaposlene v knjižnici vključuje v pripravo in/ali izvajanje raziskovalnih  
 projektov?   da, redno   da, vendar  redko   ne, nikoli  
stran |77  
L. KOMUNICIRANJE, SOD ELOVANJE IN POVEZOVANJE  
 
L.3 Ali obstajajo formalni kanali za izmenjavo informacij med knjižnico in visokošolskim zavodom?  
   da, kateri:   
   ne  
L.5  Ali knjižnica sodeluje z drugimi organizacijskimi enotami na visokošolske m   
 zavod u?  da, redno   da, občasno   ne 
L.6 Ali knjižnica komunicira in sodeluje z drugimi visokošolskimi knjižnicami ter sorodnimi  
L.7 Če knjižnica ne skrbi sama za upravljanje informacijske tehnologije, ali ji organizacijs ka 
struktura visokošolskega zavoda zagotavlja možnosti za učinkovito komunikacijo in  
L.9 Ali knjižnica omogoča uporabnikom, da sporočajo svoja mnenja, komentarje, pritožbe, 
Priloga 5: PODROČJA IN METODE ZA OCENJEVANJE VPLIVA VISOKOŠOLSKE KNJIŽNICE  
stran |78 Priloga 5: PODROČJA IN METODE ZA OCENJEVANJE VPLIVA VISOKOŠOLSKE KNJIŽNICE  
 
Razlago terminov ter predstavitev metod za ocenjevanje vpli va knjižnic vključuje standard SIST ISO 
16439:2015 Informatika in dokumentacija - Metode in postopki za ocenjevanje vpliva knjižnic (2015). 
V dokumentu so posamezne metode in tehnike zbiranja podatkov za dokaze o vplivu  tudi podrobneje 
predstavljene.  
 
Priloga tega standarda  Dodatek A vsebuje primer splošne (anketne) raziskave vpliva knjiž nice in 
raziskave za ocenjevanje vpliva specifične knjižnične storitve. Priloga Dodatek B opozarja na 
dejavnike, ki jih moramo upoštevati pri izbiri metod za raziskav o vpliva. Med njimi naj bodo ključni: 
predmet in namen raziskave, ciljna populacija, ki bo  predmet raziskave, predvidene ciljne skupine 
(aktivni  in potencialni uporabniki, financerji dejavnosti, odločevalci in drugi deležniki, splošna javnost, 
mediji), strokovno znanje in viri  za izvedbo raziskave in analizo podatkov  ter zunanji dejavniki, ki 
lahko vplivajo na izvedbo raziskave. Opozori tudi na primer nost oziroma neprimernost določenih 
metod za ocenjevanje različnih vrst vpliva knjižnice. Za visokošolske knjižnice bo posebej uporab en 
tudi Dodatek C o ocenjevanju vpliva knjižnic v evalvacijskih p ostopk ih, ki potekajo na njihovih 
matičnih visokošolskih zavod ih, in v akreditacijskih postopkih (zunanja evalvacija). Pri notranjih 
evalvacij ah ima običajno knjižnica možnost sodelovanja pri pripravi vprašanj, ki se navezujejo na 
njeno dejavnost, pri zuna njih evalvacij ah pa ocenjevanja izvajajo zunanji strokovnjaki ali organizacije 
in knjižnica pri ocenjevanju vpliva ne more sodelovati.  
 
Standard SIST ISO 16439:2015 opredeljuje »vpliv« kot učinek knjižnic in njihovih storitev na 
posameznike ali skupine pos ameznikov, na matično ustanovo knjižnice ali skupnost ter na celotno 
družbo. Izraža se kot razlika ali sprememba v vedênju , znanju in spretnostih  posameznikov ali družbe, 
ki izhaja iz stika s storitvami knjižnice, ustvari pa lahko tudi določeno ekonomsko v rednost. Vpliv 
obstoja knjižnice in njenih storitev je lahko takojšen ali dolgoročen, dejanski ali potencialen, 
neposreden ali posreden, nameren ali nenameren. Vpliv naj bi bil na splošno pozitiven in koristen, 
lahko pa je tudi negativen (npr. negativna iz kušnja uporabnika ob obisku knjižnice lahko povzroči 
negativen odnos do uporabe knjižnice nasploh).  
 
Rezultate ocenjevanja vpliva lahko knjižnica uporabi pri strateškem načrtovanju dejavnosti , pri 
postopkih vodenja kakovosti , za u gotavlja nje sprememb  vpliv a v daljših časovnih obdobjih ali za 
primerjave z drugimi knjižnicami oziroma skupino knjižnic s podobnimi poslanstvi, nalogami, 
obsegom dejavnosti ter področjem delovanja. Podatke o ugotovljenem vplivu lahko knjižnica  uporabi 
tudi za promocijo svoje vloge  ter vrednosti za doseganje učnih, izobraževalnih in raziskovalnih ciljev 
visokošolskega zavoda ali širšega akademskega okolja, pa tudi kot dokaz ilo v postopkih odločanja o 
pogoj ih in virih za njeno delovanje.  
 
1 Pridobivanje dokazov o vplivu knjižnice  
 
Dokaze o vplivu knjižnice lahko pridobivamo s povzemanjem (uporabo) že obstoječih podatkov, z 
njihovim zbiranjem ali z opazovanjem. Zanesljivost rezultatov povečamo s hkratno uporabo več vrst 
dokazov oziroma metod z a ocenjevanje vpliva knjižnice.  
 
a. Povzeti do kazi 
Knjižnice zbirajo veliko količino podatkov o vloženih virih in rezultatih delovnih procesov že v 
okviru nacionalne knjižnične statistike, pa tudi z drugimi evidencami. Mnoge opravljajo tudi 
meritve uspešnosti delovanja, sodelujejo v evalvacijskih proc esih in z raziskavami zadovoljstva 
uporabnikov pridobivajo dokaze o kakovosti svojih storitev in proizvodov. Na tak način zbranih 
podatkov knjižnica sicer za prikaz vpliva ne more uporabiti neposredno, lahko pa na njihovi 
osnovi opredeli dejavnosti in stor itve, ki domnevno vplivajo na posameznike in okolje. Knjižnica 
lahko npr. rezultate raziskave o zadovoljstvu uporabnikov uporabi kot osnovo za lažje določanje   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |79 vrste in področij vpliva knjižnice. Visoka stopnja zadovoljstva uporabnikov z določenimi 
knjižnič nimi storitvami namreč lahko kaže, da gre za storitve, ki imajo določen vpliv na znanje, 
spretnosti in druge  kompetence  uporabnikov, pa tudi na njihovo vedênj e ali na splošno mnenje o 
storitvah knjižnice.  
 
b. Zbrani dokazi  
Dokaze o vplivu knjižnice zbiramo ne posredno od uporabnikov z uporabo metode pisnega 
spraševanja (anketni vprašalnik) ali ustnega spraševanja (individualni ali skupinski intervjuji, 
intervjuji fokusne skupine) o njihovem splošnem mnenju o knjižnici, o izkušnjah s knjižnico 
oziroma z njenimi storitvami in osebjem, o splošni vrednosti knjižnice ter o koristih, ki jih imajo 
zaradi uporabe knjižnice. Vprašanja knjižnica običajno naslavlja na aktivne  uporabnike, lahko pa v 
raziskavo vključi tudi neuporabnike (npr. pri ugotavljanj u vrednosti, ki jo  ima knjižnica za 
določeno akademsko skupnost).  
 
c. Opazovani dokazi  
Dokaze o vplivu knjižnice pridobimo z metodo neposrednega opazovanja uporabnikovega 
vedênj a ob stiku s storitvami knjižnice, z metodo opazovanja s tehnični mi naprav ami, z analizo 
dnevnikov ( zapiskov) uporabnikov , z zbiranjem anekdotskih dokazov  ter z analizo dnevniških 
datotek, pridobljenih iz različnih sistemov in računalnikov (npr. računalniških  katalogov, 
podatkovnih zbirk ali spletnih strani knjižnice). Podatke lahko pridobimo tudi z anal izo citiranih 
virov ali z različnimi testi (npr. testi informacijske pismenosti) za ugotavljanje izboljšav v 
spretnostih  oziroma  kompetencah  uporabnikov , ki so posledica  stika s knjižnico oziroma njenimi 
storitvami. Ocenjevanje zahtevnejših kompetenc infor macijske pismenosti, kot so npr. 
sposobnost vrednotenja, organizacije ter uporabe informacij, ki jih je težko meriti z uporabo 
testov , lahko knjižnica opravi z uporabo drugih metod . Mednje sodita  metoda  portfeljev 
študentskih del, iz katerih so razvidne sp remembe v delu študentov v procesu učenja, ter 
ocenjevanje pisnih nalog študentov.  
 
2 Področja vpliva knjižnice  
 
a. Vpliv knjižnice na posameznike  
 
 Učinki vpliva stikov posameznikov s knjižnico in njenimi storitvami se lahko odražajo v 
spremembah v njihovih spretnostih  in drugih kompetencah . Uporabniki npr. z obiskom 
knjižnice, udeležbo na njenih izobraževanjih ali ob neposredni pomoči knjižničnega osebja 
pridobijo nove  spretnosti  za iskanje gradiva v prostem pristopu, v knjižničnem katalogu in 
podatkovnih zbi rkah. Obiski knjižnice ter uporaba njenih storitev lahko vplivajo na dvig ravni 
njihove informacijske pismenosti.  
 
 Zaradi uporabe knjižnice lahko posamezniki spremenijo odnos do knjižnice in svoje ved ênje. 
Pri iskanju in uporabi informacij postanejo bolj s amozavestni in samostojni, poveča se njihova 
motivacija za študij, izboljšajo študijske navade, pri svojem študiju oziroma raziskovalnem 
delu uporabljajo več in več različn ih vrst informacijskih virov, pedagoški delavci vključijo 
izobraževanj e za uporabo k njižnice in informacijskih virov v študijske predmete, knjižnično 
osebje postane partner v raziskovalnih projektih i n podobno . 
 
 Storitve knjižnice lahko pripomorejo k večji uspešnosti njenih uporabnikov pri študiju, 
znanstvenoraziskovalnem delu ter napredo vanju v karieri. Učinki se pri študent ih odražajo 
npr. v krajšem času študija, boljšem študijskem uspehu, višji stopnji prehodnosti med letniki 
študija, večji zaposljivosti po končanem  študij u. Pri raziskovalne m osebj u se učinki kažejo npr. 
v uspešnejšem p ridobivanju raziskovalnih projektov, večji učinkovitosti in kakovosti 
raziskovalnega dela ter objavah v najuglednejših publikacijah in posledično v večji 
odmevnosti rezultatov njihovih raziskav.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |80  Tradicionalne in spletne storitve knjižnice lahko prispevajo tudi k dobremu počutju 
uporabnikov. Knjižnica jim nudi gradivo in informacije za reševanje vsakdanjih težav, za 
podporo njihovim prostočasnim dejavnostim in hobijem, pa tudi varen in prijazen prostor za 
študij, raziskovalno delo, skupinske dejavnosti in sr ečevanj e. 
 
b. Vpliv knjižnice na matično visokošolsko ustanovo oziroma akademsko skupnost  
 
Vpliv knjižnice na posameznike in skupine se lahko odrazi tudi v vplivu na njen matičn i visokošolski 
zavod oziroma univerzo. Prispeva lahko k ugledu visokošolskega zavo da, njegovi višji uvrstitvi na 
lestvicah najboljših univerz, večji in bolj pozitivni prepoznavnosti v domačem in mednarodnem 
okolju, uspešnejšemu pridobivanju finančnih virov, večji znanstveni odličnosti zaposlenih in k 
njihovemu mednarodnemu ugledu, večji  privlačnosti za vrhunske strokovnjake, večjem zanimanju za 
vpis na študij, ohranjanju števila študentov i n podobn em. 
 
c. Vpliv knjižnice na širše (lokalno ali družbeno) okolje  
 
Vpliv knjižnice na širše okolje je raznolik, zaznamo ga lahko kot socialni, kultu rni, izobraževalni, 
intelektualni, politični, zgodovinski in drug vpliv, ki je posledica obstoja in dejavnosti knjižnice. 
Izkazuje se lahko v dvigu kakovosti življenja določene skupnosti, v izboljšanju medosebnih odnosov 
ter krepitvi odnosov med njenimi pr ipadniki, v večji socialni vključenosti posameznikov, v višji stopnji 
informacijske pismenosti prebivalcev, v razvoju demokratičnih vrednot ter uresničevanju 
demokratičnih pravic in dolžnosti, v krepitvi lokalne in nacionalne kulturne identitete, v usmerje nosti 
v vseživljenjsko učenje i n podobno . 
 
Učinke vpliva knjižnice na posameznike ali skupine posameznikov lahko izmerimo že po krajšem 
obdobju njihovega stika s knjižnico in njenimi storitvami, njen vpliv na širšo skupnost pa le po daljšem 
časovnem obdobj u. Vpliv knjižnice na širše okolje je večinoma posreden in je posledica skupnega 
učinka posameznih vplivov na posameznike, člane določene skupnosti. Pri njegovem merjenju zato 
uporabljamo posredne mere. Tako nam npr. vpliv knjižnice, ki deluje na področju medicine ali 
zdravstvenih ved, na zdravstveno ozaveščenost določene skupnosti lahko kaže vrednost kazalca 
obsega uporabe informacijskih virov na temo zdravja in zdravega življenja, nižja stopnja obolevnosti 
uporabnikov knjižnice, večji delež vključenosti u porabnikov knjižnice v programe zdravstvene vzgoje 
oziroma v preventivne zdravstvene programe za odrasle, njihova višja stopnja seznanjenosti z 
dejavniki tveganja za nastanek bolezni.  
 
d. Ekonomski vpliv knjižnice  
 
Vpliv knjižnice in njenih storitev se lahko odraža tudi v določeni ekonomski vrednosti oziroma koristih 
za posameznike in okolje. Ocenjevanje vpliva knjižnice in njenih storitev v smislu ekonomske 
vrednosti ne pomeni le vrednotenja njene stro škovne uspe šnosti (u činkovitosti), ampak tudi 
ugotavljanje  dejanskih ali potencialnih ekonomskih koristi za uporabnike in okolje, izraženih v 
denarnih vrednostih. Ocene ekonomskega vpliva nam poka žejo, v kakšnem obsegu knji žnica s svojimi 
storitvami in proizvodi ter z viri, vloženimi v njeno dejavnost, ustvarja »tržno« vrednost in dodano 
vrednost. So tudi dokaz o neposrednem ali posrednem pozitivnem vplivu dejavnosti knjižnice na 
ekonomsko dejavnost v določeni lokaln i skupnosti, regiji ali državi.  
 
Ekonomska korist, ki jo ima zaradi dejavnosti knjižnice posameznik , je lahko neposredna (npr. 
prihranek sredstev zaradi brezplačnega dostopa do informacijskih virov) ali posredna (npr. udeležba 
na tečaju informacijske pismenosti je prispevala k boljšemu upravljanju osebnih financ), takojšnja 
(npr. udele ženec delavnice za  pisanje pro šenj za zaposlitev je zaradi pridobljenih kompetenc na šel 
zaposlitev) ali pa se poka že v dalj šem časovnem obdobju (npr. udele ženec izobra ževanja za 
informacijsko pismenost pridobi  znanja in spretnosti , ki mu omogo čijo hitrej še končanje  študija) .  Strokovni standardi in priporočila za visokošolske knjižnice (2021−2030)  
stran |81 Pri ugotavljanju ekonomskega vpliva knjižnic želimo oceniti vrednost koristi storitev in proizvodov 
knjižnice, izraženo v denarni obliki. Pri tem lahko uporabimo naslednje metode: izračun stroškov za 
nadomestilo storitev knjižnice, izračun vrednosti knji žnice, izračun stroškov časa, uporabnikova ocena 
ekonomske vrednosti knjižnice, ocenjevanje denarnih vrednosti določenih storitev in kontingen čno 
vrednotenje. Vrednost knjižnice lahko prikažemo tudi kot donosnost naložbe, ki se meri z 
izračunavanjem povrni tve vlaganj (ang. ROI  return on investment) , tj. z razmerjem med stroški in 
koristmi knjižničnih storitev in proizvodov. Uveljavljena ekonomska metoda za izra čun dodane 
vrednosti storitev in proizvodov določene organizacije pa je merjenje potro šnikovega prese žka (ang. 
consumer surplus).  
 
Ekonomski vpliv knjižnice na okolje je težje opredeliti in zaznati. Na splošno se ekonomski vpliv 
opredeljuje kot učinek politike, programa, projekta, dejavnosti ali dogodka na gospodarstvo  
določenega področja. Kaže se v spremembah gospodarsk e rasti ter z njimi povezanimi spremembami 
v zaposlovanju in osebnih dohodkih. Z analizo ekonomskega vpliva ugotovimo  neposredne in 
posredne učinke izdatkov knjižnice na gospodarstvo, v prvi vrsti na lokalno. Knjižnica se namreč 
pojavl ja kot kupec dobrin in storitev (izdatki za informacijske vire, storitve ohranjanja gradiva, 
storitve vzdrževanj a zgradbe  in opreme, poštne storitve ipd.), neposreden ekonomski vpliv na lokalno 
okolje ima tudi kot zaposlovalec. Obiskovalci knjižnice so potencialne stranke bližnjih prodajaln  in 
lokalov , če knjižnica deluje v znameniti zgradbi , lahko privlači turiste, njene unikatne zbirke pa 
raziskovalce, ki zaradi preučevanja gradiva preživijo v knjižnici in njeni okolici daljši čas. K lokalni 
ekonomiji lah ko knjižnica prispeva tudi s ponudbo brezplačnih informacij, potrebnih za razvoj zlasti 
manjših podjetij, ki sicer nimajo zadostnih sr edstev za dostop do informacij.  Pozitiven ekonomski 
vpliv na okolje ima knjižnica tudi zaradi vpliva njenih storitev na iz boljšanje znanj in spretnosti  
uporabnikov ter na njihov akademski ali poklicni uspeh.  
Priloga 6: IZBRANA PRIPOR OČILA STANDARDA ISO ZA NAČRTOVANJE KNJIŽNIČNIH PROSTOROV  
stran |82 Priloga 6: IZBRAN A PRIPOROČILA  STANDARDA ISO ZA NAČRTOVANJE KNJIŽNIČN IH 
ZGRADB  
 
Načrtovanju knjižničnih zgradb je namenjen standard oziroma tehnično poročilo SIST ISO/T P 
11219:2013 Informatika in dokumentacija - Kakovostni pogoji in osnovna statistika za zgradbe 
knjižnic - Prostor, funkcija in oblikovanje (2013). Izraz tehnično poroč ilo pomeni, da gre za dokument 
informativne narave, ki omogoča boljšo prilagoditev prosto rov vsebin i in storitv am knjižnic, zato je 
bolj obsežen kot normativni dokument. Vsebuje podatke in napotke za načrtovanje knjižničnih 
zgradb in je koristen pripomoček pri postopkih odločanja za knjižničarje, arhitekte in financerje. 
Uporablja se lahko za vse vrste knjižnic, poseben poudarek pa namenja  splošni m in univerzitetnim ter 
drugim  visokošolski m knjižnica m. Standard ne vključuje podrobn ih določil  iz nacionalnih, regionalnih 
ali lokalnih predpis ov, ki lahko vplivajo na načrtovanje knjižničnih zgradb.  
 
Dokument v sebuje osem poglavij in dve prilogi. Uvodnem u delu, predgovoru, namenu in razlagi 
uporabljenih izrazov sledi tretje poglavje , ki se nanaša na  načrtovanj e knjižničnih zgradb. Podpoglavje 
3.3.7 opisuje visokošolske knjižnice , ki podpirajo  dodiplo mski študij17, njihovo poslanstvo in naloge. 
Priporoč a prosti pristop do gradiva, oblikovanje in načrtovanje prostorov pa naj bo  odvisno od 
obsega storitev, ki jih knjižnica ponuja ter od števila potencialnih uporabnikov. Četrto poglavje 
poglobljeno opisuje  vse vrste uporabnih površin ( ang. usable areas). Peto poglavje vsebuje tehnične 
vidike knjižničnih zgradb , kot so  pogoji hrambe, nosilnost površin, logistika, varnost in varovanje, 
akustični pogoji, svetloba in osvetlitev. Šesto poglavje opisuje zunanje p rostore in območja knjižnice. 
Sedmo poglavje vsebuje podrobnosti o gradnji brez ovir, osmo poglavje pa je namenjeno trajnostn i 
gradnj i, predvsem energetski učinkovitosti, toplotni zmogljivosti ter obnovljivim virom energije. 
Priloga A vsebuje napotke za prenov o in reorganizacij o obstoječih knjižničnih zgradb, priloga B pa 
seznam funkcionalnih prostorov in območij.  
 
Standard podrobno opisuje tehnične vidike gradnje knjižničnih zgradb, vsebuje številne preglednice  z 
različnimi meritvami in izračuni ter je zel o uporaben pri načrtovanju novih ali prenovi obstoječih 
knjižničnih zgradb. V nadaljevanju predstavlj amo  le nekaj priporočenih izračunov za visokošolske 
knjižnice, ki se uporabljajo najpogosteje.  
 
UPORABNIŠKA MESTA  
 
Podpoglavje 4.2.1.3 standarda ISO z nasl ovom Uporabniška mesta v knjižnicah visokošolskih ustanov 
navaja splošno priporočilo, da naj imajo visokošolske knjižni ce uporabniška mesta za najmanj 15 % 
vpisanih študentov. Pri tem se upošteva število oseb in ne EPZ.  
 
Standardno uporabniško mesto za tih o/koncentrirano delo : površina  delovne mize  naj bo najmanj 
120 cm x 80  cm, opremljena naj bo z električnim priključkom  in z žičnim ali brezžičnim dostopom do 
interneta , kar omogoča uporabo prenosnih računalnikov in drugih mobilnih naprav. Opremljena naj 
bo tudi z varnostnim kablom (zanko) za zaščito prenosnih računalnikov proti kraji . 
 
Računalniško delovno mesto za uporabnike : opremljeno naj bo z naslednjo računalniško opremo: 
osebni računalnik ali terminal, zaslon, tipkovnica, miška, optični čitalec, tiska lnik in druga oprema. 
Površina delovne mize  naj bo najmanj 160 cm x 80  cm. 
 
Izračun površine za uporabniško mesto : površina prostora  naj bo najmanj 3 m2 za standardno 
uporabniško mesto in 3,7 m2 za računalniško delovno mesto.  
 
17 Izraz  »undergraduate library« izvira iz ameriškega okolja, kjer imajo visokošolske knjižnice, ki podpirajo 
dodiplomske študijske programe, in tiste, ki podpirajo podiplomske študijske programe.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |83 Uporabniško mesto  za redko in  dragoceno gradivo ter  gradivo nestandardnih mer : površini za 
standardn o uporabnišk o mest o dodamo  najmanj  1 m2, saj so za rokovanje s tem gradivom potrebne 
večje površine delovnih miz . 
 
Zaprta ali zastekljena tiha uporabniška mesta (študijske celice) : omog očajo naj  uporabo prenosnih 
računalnikov. Študijska celica naj meri najmanj 4 m2. Če so v študijskih celicah načrtovane  police za 
odlaganje študijskega gradiva, se njena površina poveča na 7 m2. 
 
Enojno/individualno uporabniško mesto za študij  in poslušanj e zvočnih gradiv : če uporabniško 
mesto vključuje  delovno mizo, naj bo njena površina  najmanj 80 cm x 80 cm , razdalja med dvema 
mizama  naj bo 95 cm, središčna razdalja18 med mizami pa 175 cm . Površina uporabniškega mesta naj 
znaša od 2 m2 do 2,5 m2. 
 
Uporabn iško mesto za hitre konzultacije: opremljeno je lahko s stoječimi ali običajnimi delovnimi 
mizami (informacijskimi pulti), katerih površina  naj meri najmanj 60 cm x 60 cm. Razda lja med dvema 
pultoma naj znaša  95 cm, površina uporabniškega mesta naj znaša o d 1,5 m2 do 2 m2. 
 
Uporabniško mesto  za skupinsko delo : prostor naj bo načrtovan tako , da se lahko pohištvo sestavi v 
manjši ali večji sistem, odvisno od velikosti skupine , ki prostor  uporablja . Primer en naj bo za 4 do 8 
oseb . Posamezna delovna  miza naj me ri 160 cm x 80 cm . Površina prostora za skupinsko delo naj 
meri od 3 m2 do 3,5 m2.  
 
Uporabniška mesta  v prostorih za izobraževanje : površina posameznega mesta naj meri od 3 m2 do 
3,5 m2 za posameznega udeleženca izobraževanja in 7 m2 za predavatelja.  
 
Upo rabniška mesta  v prostor ih za sprostitev in druženje : družabni prostor naj bo načrtovan tako, da 
bo ločen od študijskih/ delovnih prostorov oziroma zvočno izoliran, z električnimi priključki in z 
brezžičnim dostopom  do interneta. Površina prostora z manjšo  mizo s štirimi stoli naj meri od 4 m2 do 
6 m2. Površina p rostor a za sprostitev s počivalniki/fo telji in zofami naj meri od 5  m2 do 8  m2 za 4 
osebe.  
 
PROSTOR ZA IZPOSOJO  GRADIVA  
 
Prostor za klasično izposojo : zaradi hrupa naj bo ločen od uporabniški mest za  študij in branje.  Poleg 
površine za izposojevalni pult in delo osebja, tehnične naprave, police za naročeno gradivo, voziček 
za prevoz gradiva i n podobno  naj bo  dovolj prostora za upor abnike,  ki čakajo na storitev. Površina  
prostora  naj meri vsaj 10 m2. 
 
Police za naročeno in rezerviran o gradiv o: višina knjižnega regala naj meri  do 2,25 m , regal naj 
vsebuje povprečno 5 polic  globine 30 cm . Dolžina posamezne police naj bo 1 m, razmik med policami 
naj bo 30 cm v višino. Središčna razdalj a med knjižnimi regal i naj meri 1,6 m,  skupna dolžina regala  
naj ne presega 4 m.  
 
Prostor za samopostrežne terminale: naprave za samo stojno  izposojo gradiva (knjigomati) so lahko 
nameščene kjer koli v uporabniških prostorih, vendar na mestih, kjer bo uporabnikom dostopna 
pomoč  osebja knjižnice, če jo bodo potrebovali. Za posamezni knjigomat  načrt ujemo  4 m2 površine . 
Knjigomati za vračilo gradiva so lahko nameščeni tako znotraj kot tudi zunaj prostorov knjižnice.  
 
18 Središčna razdalja (ang. axis -centre distance) je  razdalj a med središčnima točkama dveh objektov.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |84 PROSTOR ZA REFERENČNO DELO IN POSREDOVANJE INFORMACIJ  
 
Prostor za referenčno delo in posredovanje informacij običajno  vključuje informacijski pult z osebjem. 
Računalniška oprema naj bo postavljena tako, da lahko knjižnični delavec  in uporabnik hkrati  gledata 
v računalniški zaslon. Površina informacijske točke z enim k njižničnim delavcem naj meri  približno  5 
m2, v kar ni vključen prostor za morebitno namestitev zbirke referenčnega gradiva, ki jo potrebuje 
zaposleni pri izvajanju storitve.  
 
PROSTOR I ZA DRUG E DEJAVNOSTI  
 
Vsaka knjižnica ima tudi prostore, katerih površino  in opremljenost je treba načrtovati v skladu s 
poslanstvom knjižnice ter njeno organizacijsko strukturo, številom in potre bami potencialnih 
uporabnikov, stopnjo avtomatizacije knjižničnih storitev, obsegom in značilnostmi knjižnične zbirke i n 
podobno . Med  omenjene prostore sodijo npr.: vhodna avla (predprostor), v kateri je lahko nameščen 
sprejemni pult (recepcija) , sprejemni prostori in prostori za komunikacijo med obiskovalci, prostori za 
preslikovanje gradiva in tiskanje dokumentov, prostori za počitek in sprostitev, stranišča in kopalnice .  
Garderobne omarice in omare  so lahko nameščene že v vhodnem prostoru (avli), ravno tako 
računalniški terminali za uporabnike za krajše informacijske poizvedbe, bankomati, police z 
informativnimi gradivi, računalniški  ekrani z napotki za obiskovalce in novostmi v knjižnici i n 
podobno . Ker je v mnogih državah kajenje v javnih prostor ih prepovedano, je pri načrtovanju 
knjižnične zgradbe potreben razmislek o morebitni zagotovitvi primernega območj a za kadilce  zunaj 
zgradb e. 
 
Garderobne o marice in omare : število garderobnih omaric bo odvisno od povprečnega števila 
uporabnikov/obiskovalcev na uro, in od števila uporabniških mest  v knjižnici . Garderobne omarice naj 
bodo  najmanj 30 cm široke, 40 cm visoke in 50 cm  globoke, kar  omogoči shranitev krajšega površnika 
in manjše torbe . Omarice za shranjevanje kolesarskih in motorističnih čelad naj bodo široke vsaj 40 
cm. Med omaricami naj bodo nameščene police  za odlaganje . Nekaj večjih garderobnih omar naj bo 
namenj enih  shranjevanju  plaščev in večjih torb.  
 
Prostor za preslikovanje gradiva in tiskanje dokumentov : površina prostora bo odvisna od velikosti 
in števila tehničnih naprav  in naj meri od 4 m2 do 10 m2. Pri načrtovanju prostora za  preslikovanje 
gradiva  je treba upoštevati hru p, pregrevanje prostora in onesnaževanje z ozonom. Če so naprave 
nameščene znotraj uporabniških prostorov , naj bo  posebna pozornost namenjena zvočni zaščiti in 
prezračevanju prostora.  
 
PROSTOR ZA KNJIŽNIČNO ZBIRKO  NA FIZIČNIH NOSILCIH ZAPISA  
 
Globina knjiž nih polic : bo odvisna od vrste gradiva in naj znaša  od 2 5 cm do 60 cm, za posebno 
knjižnično gradivo (zemljevidi ipd.)  tudi do 100  cm. 
 
Dolžina knjižnih polic  in regalov : standardizirana mera knjižne police je 1 m, dolžina posameznih 
knjižnih regalov v zap rtih skladiščih naj ne presega 8 m , v prostem pristopu 7 m . Kjer je frekvenca 
uporabe gradiva  visoka , naj bo dolžina regalov krajša.  
 
Višin ski razmik med knjižnimi policami : bo odvis en od velikosti gradiva in naj meri 45 cm ali več. 
Število polic v enem re galu naj bo od 4 do 7, najnižja polica v regalu naj bo nameščena najmanj 20 cm 
nad tlemi zaradi ergonomskih razlogov  in varnosti gradiva ob razlitj u vode . Regali naj ne bodo višji od 
2,25 m.  
stran |85 Dostop do knjižnih polic : širina  prehoda med regali  naj bo dovol j velika, da bo omogočena  uporab a 
knjižnega vozička. Za premikanje osebe naj se  računa najmanj 75 cm, nekateri lokalni in državni 
predpisi določajo  najmanj 90  cm. Za prehod invalidskih vozičkov naj se računa  120 cm, za srečanje 
vozička in fizične osebe naj manj 150 cm , ter za dvosmerni prehod najmanj 140 cm. Glavni prehodi  
med knjižnimi policami  naj bodo široki najmanj 2,5 m, stranski prehodi najmanj 0,8  m. 
 
Nosilnost knjižnih polic : je odvisna  od vrste in postavitve gradiva. Za knjige je priporočilo največ 35 
enot na polico. Pri serijskih publikacijah je količina enot odvisna od tega, ali so letniki vezani ali ne. Za 
nevezane letnike se lahko uporablja posebne omarice z ločenim delom za hrambo zadnjih letnikov. 
Globina teh omaric naj bo od 36 cm do 45 cm, vi šina 30 cm, vsebuje naj do pet polic. Pri neknjižnem 
gradivu je treba upoštevati prostor, kjer se to gradivo hrani (klimatski pogoji, varovanje idr.). V 
standardu ISO so objavljene podrobne tabele za različne vrste regalov in za različne vrste fizičnega 
gradiva. Prav tako so navedeni številni parametri, izračuni in formule za namestitev posamezn ih vrst 
fizičnega gradiva.  
 
PROSTOR ZA KNJIŽNIČNO OSEBJE  
 
Splošno priporočilo : za približen izračun potrebnega prostora za knjižnično osebje število zaposlenih 
oziro ma število delovnih mest pomnoži mo z 12,5 m2. V izračun je treba vključiti tudi druge prostore  
za osebje , kot so  toaletni prostori , garderobe, čajne kuhinje ali kuhinjske niše, prostor i za sestanke 
(sejne sobe) in podobno. Pri tem naj se r ačuna približno  od 5 m2 do 6  m2 na EPZ zaposlenega (polna 
zaposlitev).  
 
Pisarniški prostori : površina potrebnega prostora za delovna mesta v knjižnici se razlikuje glede na 
delo , ki ga opravlja zaposleni,  in vrsto delovnega procesa. Delovna mesta za zaposlene, ki opravljaj o 
nabavo, formalno bibliografsko obdelavo, tehnično opremljanje gradiva ter medknjižnično izposojo, 
potrebujejo dodatne površine zaradi kratkotrajnega hranjenja gradiva (knjižne police in  odlagalna 
mesta) in njegovega transporta (vozički za gradivo). Kot p rimerno površino zanje štejemo 15 m2 na 
osebo. Za običajna administrativno -tehnična dela zadostuje 12 m2 površine na osebo , primerna 
površina posameznega pisarnišk ega prostor a za osebje, ki delo običajno opravlja pri izposojevalnih 
oziroma informacijskih p ultih, znaša 9 m2 na osebo.  
Za vodilno oziroma vodstveno osebje knjižnice moramo  predvideti večjo površino pisarnišk ih 
prostor ov. Za vodjo organizacijske enote računamo 18 m2 površine, kar omogoča umestitev manjše 
mize in 3 do 4 sedežev za sestank e. Podobn a površina prostora na osebo se priporoča za 
informacijske specialiste, ki potrebujejo tudi prostor za gradivo v vsebinski bibliografski obdelavi ter 
za obiskovalce.  
Pisarna vodje/d irektorj a knjižnice  naj meri najmanj 24 m2 in naj bo opremljeno s pohištvo m, 
primernim za sestanke vsaj za 6 do 8 oseb.  
 
Pomožni prostori  za pisarne:  namenjen i so shranjevanju oprem e, ki ni stalno  v uporabi  na 
posameznem delovnem mestu , predvsem tehničnim napravam , kot so naprave za preslikovanje in 
digitalizacijo gradiva, pa t udi za umik knjižnih vozičkov . Za posamezno tehnično napravo naj se računa  
od 4  m2 do 7  m2 površine . Pomožni prostori so umeščeni v bližini posameznih pisarniških prostorov.  
 
Drugi prostori za knjižnično osebje:  mednje  štejemo  projektne sobe za timsko delo , sejne sobe (na 
udeleženca sestanka naj se računa 2,5 m2 prostora na delovni mizi, prostor za pre zentacije naj obsega 
približno 5 m2 površine), prostor e za usposabljanje knjižničnih delavcev,  prostore za promocijske 
dejavnost i ter pripravo razstav (pripor očena površina znaša od 20 m2 do 25 m2), prostore za počitek, 
toaletne prostore in prostore za prhanje  ter garderobne prostore .  
 
stran |86 DRUGI PROSTOR I ZA DELOVANJE KNJIŽNICE IN ZA TEHNIČNO PODPORO  
 
Gre za prostore, ki niso namenjeni uporabnikom, knjižničnem gra divu ali osebju knjižnice. Pri 
izračunu njihovih površin upošteva mo delovne procese, povezane s transportom fizičnega gradiva ter 
drugega blaga, in gibanje oseb od ene do druge dejavnosti oziroma storitev knjižnice. Ravno tako  
upošteva mo, da je potreba po  teh prostorih povezana s poslanstvom in vrsto storitev knjižnice in 
tako npr. prostorov za knjigoveznico, restavriranje gradiva ali za računalniški center vse knjižnice ne 
potrebujejo.  
 
Standard ISO vključuje priporočila za površine ter opremo prostorov z a hranjenje knjižn ih vozičk ov, 
skladišč enje  pohištv a in oprem e, ki ni v uporabi, razvrščanje gradiva, sprejem in oddajo poštnih 
pošiljk, čistilno osebje in opremo, ravnanje z odpadki, nadzorne sobe, knjigoveznico, zaščito in 
restavriranje gradiva, presliko vanje in digitalizacijo gradiva, računalniški center in strežniške sobe  ter 
hišniško delavnico.  
 
ZUNANJI PROSTOR  (OKOLICA KNJIŽNIČNE ZGRADBE)  
 
Zunanje površine : njihova velikost  bo odvisna od velikosti pripadajočega zemljišča, velikosti in 
strukture knjižn ične zgradbe ter njenega položaja na lokaciji. Površini knjižnične zgradbe prište jemo  
med  15 % in 25 % površine za potrebe neoviranega dostopa  za vse uporabnike  (tudi osebe na 
invalidskih vozičkih in osebe z otroškimi vozički)  in za potrebe delovanja knjiž nice (prostor za 
nakladalne in dostavne klančine, naprave za odstranjevanje odpadkov, parkiranje koles ipd.).  
 
Parkirni prostori : pri načrtovanju potrebnega števila parkirnih mest upošteva mo lokalno zakonodajo. 
Velikost prostora za parkiranje osebnih vozil  naj znaša najmanj 2,5 m x 5  m na parkirno mesto in 3,5 
m x 5  m na parkirno mesto za invalide.  
 
GRADNJA BREZ OVIR  
 
Gradnja knjižničnih prostorov brez ovir naj bo načrtovana tako, da je vsem uporabnikom zagotovljena 
enaka možnost uporabe prostorov in storit ev knjižnice.  Poseben poudarek pri načrtovanju in gradnji 
naj bo na osebah z okvaro vida, osebah z motnjami v razvoju, osebah, ki uporabljajo pripomočke za 
hojo, hodulje s kolesi  ali invalidsk e vozičk e, osebah, ki so izredno visoke ali nizke , starejših osebah 
(upokojencih), otrocih ter osebah z otroki.  
 
Prehodi : glavni prehodi naj bodo široki najmanj 150 cm, ožji prehodi pa vsaj 120 cm. Prostor za 
premikanj e in obračanj e invalidskih vozičk ov naj bo umeščen na vsakih 18 m in naj meri 180  cm x 180 
cm. 
 
Višina  stropov : skladno  s standardom ISO  naj meri  najmanj 220 cm, po slovenski zakonodaji 250 cm.  
 
Klančine : največji naklon klančine naj bo 6 % , njena  širina pa najmanj 120 cm. Daljše klančine naj 
imajo počivališče (podest) na vsakih 6 m. Pri tem naj se  smiseln o upošteva državno in lokalno 
zakonodajo.  
 
Pulti za informacije in storitve : zasnovani naj bodo tako, da lahko uporabniki invalidskih vozičkov in  
osebe  nizke rasti  brez težav stopijo v stik z osebjem knjižnice. Če je knjižnični pult namenjen 
storitvam, do  katerih uporabniki pristopajo stoje, naj bo  vsaj del pulta nameščen nižje, njegova višina 
naj bo  največ 85 cm.  
 
Delovne m ize za uporabnike na invalidskih vozičk ih: širina delovne mize naj bo najmanj 80 cm, pod 
delovno ploskvijo naj bo  dovolj velik prostor  za noge, visok 70 cm  in globok najmanj  55 cm.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
Priloga 7: MEDNARODNI (ISO) STANDARDI RELEVANTNI ZA VISOKOŠOLSKE KNJIŽNICE  
stran |87 Priloga 7: MEDNARODNI (ISO) STANDARDI RELEVANTNI ZA VISOKOŠOLSKE KNJIŽNICE  
 
ISO 4:1997 Information and documentation – Rules for the abbreviation of title words and titles of 
publications  
SIST ISO 4:2003  – Informatika in dokumentacija – Pravila za krajšanje besed v naslovih in naslovov 
publikacij  
 
ISO 8:2019 Information and documentation – Presentation and identification of periodicals  
SIST ISO 8:2019 – Informatika in dokumentacija – Oblikovanje periodičnih publikacij  
 
ISO 9:1995 Information and documentation – Transliteration of Cyrillic characters into Latin 
characters – Slavic and non -Slavic languages  
SIST ISO 9:2005  – Informatika in dokumentacija – Transliteracija ciriličnih znakov v latinične znake – 
Slovanski in neslovanski jeziki  
 
ISO 18:1981 Documentation – Contents list of periodicals  
SIST ISO 18:1996  – Dokumentacij a – Kazala periodike  
 
ISO 214:1976 Documentation – Abstracts for publications and documentation  
SIST ISO 214:1996  – Dokumentacija – Izvlečki za publikacije in dokumentacijo  
 
ISO 215:1986 Documentation – Presentation of con tributions to periodicals and other serials  
SIST ISO 215:1996  – Dokumentacija – Oblikovanje člankov v periodičnih in drugih serijskih 
publikacijah  
 
ISO 233:1984 Documentation – Transliteration of Ar abic characters into Latin characters  
SIST ISO 233:2005  – Dokumentacija – Transliteracija arabskih znakov v latinične znake  
 
ISO 259:1984 Documentation – Transliteration of Hebrew characters into Latin ch aracters  
SIST ISO 259:2005  – Dokumentacija – Transliteracija hebrejskih znakov v latinične znake  
 
ISO 639 -1:2002 Codes for the representation of names of languages – Part 1: Alpha -2 code  
SIST ISO 639 -1:2003  – Kode za predstavljanje jezikov – 1. del: Dvočrkovna koda  
 
ISO 639 -2:1998 Codes for the representation of names of languages – Part 2: Alpha -3 code  
SIST ISO 639 -2:2003  – Kode za predstavlj anje jezikov – 2. del: Tričrkovna koda  
 
ISO 639 -3:2007 Codes for the representation of names of languages – Part 3: Alpha -3 code for 
comprehensive coverage of languages  
SIST ISO 639 -3:2008  – Kode za predstavlja nje imen jezikov – 3. del: Tričrkovna koda za celovito 
predstavitev jezikov  
 
ISO 639 -4:2010 Codes for the representation of names of languages – Part 4: General principles of 
coding of the representation of names of languages and related entities, and appl ication guidelines  
SIST ISO/DIS 639 -4:2008  – Kode za predstavljanje imen jezikov – 4. del: Smernice za izvajanje in 
splošna načela kodiranja jezikov  
 
ISO 639 -5:2008 Codes for the representation of names of lang uages – Part 5: Alpha -3 code for 
language families and groups  
SIST ISO 639 -5:2008  – Kode za predstavljanje imen jezikov – 5. del: Tričrkovna koda za jezikovne 
družine in skupine   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |88 ISO 639 -6:2009 Codes for the rep resentation of names of languages – Part 6: Alpha -4 code for 
comprehensive coverage of language variants  
SIST ISO 639 -6:2010  – Kode za predstavljanje imen jezikov – 6. del: Štiričrkovna koda za celovito 
predsta vitev različic jezikov  
 
ISO 690: 2010  Information and documentation – Guidelines for bibliographic references and citations 
to information resources  
SIST ISO/DIS 690:20 10 – Informat ika in dokumentacija – Smernice za bibliografske navedbe in 
citiranje virov informacij  
 
ISO 832:1994 Information and documentation – Bibliographic description and references – Rules for 
the abbreviation of bibliographic terms  
SIST ISO 832:1996  – Informatika in dokumentacija – Bibliografski opis in viri – Pravila za krajšanje 
bibliografskih izrazov  
 
ISO 843:1997 Information and documentation – Conversion of Greek characters into Latin characters  
SIST ISO 843:2005  – Informatika in dokumentacija – Prevedba (konverzija) grških znakov v latinične 
znake  
 
ISO 999:1996 Information and documentation – Guidelines for the content, organization and 
presentation of indexes  
SIST ISO 999:2003  – Informatika in dokumentacija – Smernice za vsebino, urejanje in predstavljanje 
indeksov  
 
ISO 1086:1991 Information and documentation – Title leaves of books  
SIST ISO 1086:1996  – Informatika in dokumentacija – Naslovne strani knjig  
 
ISO 2108:2017 Information and documentation – International Standard Book Number (ISBN)  
SIST ISO 2108:2018 – Informatika in dokumentacija – Mednarodna standardna knji žna številka 
(ISBN)  
 
ISO 2145:1978 Documentation – Numbering of divisions and subdivisions in written documents  
SIST ISO 2145:1996  – Dokumentacija – Številčenje oddelkov in pododdelkov v pisnih dokume ntih 
 
ISO 2146:2010 Information and documentation – Registry services for libraries and related 
organizations  
SIST ISO 2146:2010  – Informatika in dokumentacija – Registracijske storitve za knjižnice i n sorodne 
organizacije  
 
ISO 2384:1977 Documentation – Presentation of translations  
SIST ISO 2384:1996  – Dokumentacija – Oblikovanje prevodov  
 
ISO 2709:2008 Information and documentation – Format for information exchange  
SIST ISO 2709:2009  – Informatika in dokumentacija – Oblika zapisa za izmenjavo informacij  
 
ISO 2789:2013 Information and documentation – International library statistics  
SIST ISO 2789 :2013 – Informatika in dokumentacija – Mednarodna stati stika za knjižnice  
 
ISO 3166 -1:2020 Codes for the representation of names of countries and their subdivisions – Part 1: 
Country code  
SIST EN ISO 3166 -1:2020 – Kode za predstavljanje imen držav in njihovih podrejenih enot – 1. del: 
Kode držav   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |89 ISO 3297:2020  Information and documentation – International standard serial number (ISSN)  
SIST ISO 3297:2021 – Informatika in dokumentacija – Mednarodna standardna številka serijske 
publikacije (ISSN)  
 
ISO 3602:1989 Documentation – Romanization of Japanese (kana scrip t) 
 
ISO 3901:2019 Information and documentation – International Standard Recording Code (ISRC)  
SIST ISO 3901:2019 – Informatika in dokumentacija – Mednarodna standardna oznaka za posnetke 
(ISRC)  
 
ISO 5122:1979 Documentation – Abstract sheets in serial publ ications  
SIST ISO 5122:1996  – Dokumentacija – Strani z izvlečki v periodičnih publikacijah  
 
ISO 5123:1984 Documentation – Headers for microfiche of monographs and serials  
SIST ISO 5123:19 96 – Dokumentacija – Podatki v zaglavju monografskih in periodičnih publikacij na 
mikrofiših  
 
ISO 5127:2017 Information and documentation – Foundation and vocabulary  
SIST ISO 5127:2018 – Informatika in dokumentacija – Slovar  
 
ISO 5963:1985 Documentation – Methods for examining documents, determining their subjects, and 
selecting indexing terms  
SIST ISO 5963:1996  – Dokumentacija – Metode pregledovanja dokumentov, dolo čanje njihove 
vsebine in indeksiranih izrazov  
 
ISO 5964:1985 Documentation – Guidelines for the establishment and development of multilingual 
thesauri  
SIST ISO 5964:1996  – Dokumentacija – Smernice za zasnovo in razvoj večjezičnih tezavrov  
 
ISO 6357:1985 Documentation – Spine titles on books and other publications  
SIST ISO 6357:1996  – Dokumentacija – Hrbtni naslovi pri knjigah in drugih publikacijah  
 
ISO 6630:1986 Documentation – Bibliographic control characters  
SIST ISO  6630:1996  – Dokumentacija – Bibliografski kontrolni znaki  
 
ISO 7144:1986 Documentation – Presentation of theses and similar documents  
SIST ISO 7144:1996  – Dokumentacija – Oblikovanje disertacij in podobnih dokumentov  
 
ISO 7154:1983 Documentation – Bibliographic filing principles  
SIST ISO 7154:1996  – Dokumentacija – Principi bibliografskega urejanja  
 
ISO 7220:1996 Information and documentation – Presentation of catalogues of standards  
SIST ISO 7220:2005  – Informatika in dokumentacija – Oblikovanje katalogov standardov  
 
ISO 7275:1985 Documentation – Presentation of title information of series  
SIST ISO 7275:1996  – Dokumentacija – Oblikovanje na slovnih informacij serijskih publikacij  
 
ISO 8459:2009 Information and documentation – Bibliographic data element directory for use in data 
exchange and enquiry  
SIST ISO 8459:2009  – Informatika in dokumentacija – Seznam elementov bibliografskih podatkov za 
uporabo pri izmenjavi podatkov in poizvedbi  
stran |90 ISO 8777:1993 Information and documentation – Commands for interactive text searching  
 
ISO 9230:2007 Information and documentation – Determination of price indexes for print and 
electronic media purchased by libraries  
SIST ISO 9230:2014 – Informatika in dokumentacija – Določanje indeksov cen za tiskane in 
elektronske medije, ki jih nabavijo knjižnice  
 
ISO 9706:1994 Information and docu mentation – Paper for documents – Requirements for 
permanence  
SIST EN ISO 9706:2000  – Informatika in dokumentacija – Zahteve za papir – Zahteve za trajnost  
 
ISO 9707:2008 Information and documentation – Statistics on the production and distrib ution of 
books, newspapers, periodicals and electronic publications  
SIST ISO 9707:2010  – Informatika in dokumentacija – Statistika proizvodnje in distribucije knjig, 
časopisov, periodike in elektronskih publikacij  
 
ISO 9984:1996 Information and documentation – Transliteration of Georgian characters into Latin 
characters  
SIST ISO 9984:2005  – Informatika in dokumentacija – Translite racija gruzijskih znakov v latinične 
znake  
 
ISO 9985:1996 Information and documentation – Transliteration of Armenian characters into Latin 
SIST ISO 9985:2005  – Informatika in dokumentacija – Transliteracija armenskih znakov v latinične 
znake  
 
ISO 10160:2015 Information and documentation – Open Systems Interconnection – Interlibrary Loan 
Application Service Definition  
SIST ISO 10160:2017 – Informatika in dokumentacija – Medsebojno povezani odp rti sistemi – 
Definicija aplikacijskih storitev medknjižnične izposoje  
 
ISO 10324:1997 Information and documentation – Holdings statements – Summary level  
SIST ISO 10324:2005  – Informatika in dokumentacija – Zaloga – Zbirni nivo  
 
ISO 10754:1996 Infor mation and documentation – Extension of the Cyrillic alphabet coded character 
set for non -Slavic languages for bibliographic information interchange   
 
ISO 10957:2009 Information and documentation – International standard music number (ISMN)  
SIST ISO 10957:2010  – Informatika in dokumentacija – Mednarodna standardna številka glasbene 
publikacije (ISMN)  
 
ISO 11108:1996 Information and documentation – Archival paper – Requirements for permanence 
and durability  
SIST ISO 11108:2003  – Informatika in dokumentacija – Arhivski papir – Zahteve za trajnost in 
obstojnost  
 
ISO/TR 11219:2012 Information and documentation – Qualitative conditions and basic statistics for 
library buildings (space, function and design)  
SIST -TP ISO/TR 11219:2013 – Informatika in dokumentacija – Kakovostni pogoji in osnovna 
statistika za zgradbe knjižnic – Prostor, funkcija in oblikovanje  
 
stran |91 ISO 11620:2014 Information and documentation – Library performance indicators  
SIST ISO 11620:2015 – Informatika in dokumentacija – Kazalci uspešnosti knjižnic  
 
ISO 11798:1999 Information and documentation – Permanence and durability of writing, printing and 
copying on paper – Requirements and test methods  
SIST ISO 11798:2003  – Informatika in dokumentacija – Trajnost in obstojnost pisanja, tiskanja in 
razmnoževanje na papir – Zahteve in preskusne metode  
 
ISO 11799:2015 Information and documentation – Document storage requirements for archive and 
library material s 
SIST ISO 11799:2018 – Informatika in dokumentacija – Zahteve za shranjevanje dokumentov za 
arhivsko in knjižnično gradivo  
 
ISO 11800:1998 Information and documentation – Requirements for binding materials and methods 
used in the manufacture of books  
SIST ISO 11800:2003  – Informatika in dokumentacija – Zahteve za kakovost materialov za izdelavo 
knjižnih platnic in postopke dela pri izdelavi knjig  
 
ISO 11940:1998 Information and documentation – Transliteration of Thai  
SIST ISO 11940:2005  – Informatika in dokumentacija – Transliteracija tajske pisave  
 
ISO 11940 -2:2007 Information and documentation – Transliteration of Thai characters into Latin 
characters — Part 2: Sim plified transcription of Thai language  
 
ISO 12083:1994 Information and documentation – Electronic manuscript preparation and markup  
 
ISO 13008:2012 Information and documentation – Digital records conversion and migration process  
SIST ISO 13008:2013 – Infor matika in dokumentacija – Proces konverzije in migracije digitalnih 
zapisov  
 
ISO/TR 13028:2010 Information and documentation − Implementation guidelines for digitization of 
records  
SIST -TP ISO/TR 13028:2013 – Informatika in dokumentacija – Smernice za izve dbo digitalizacije 
zapisov  
 
ISO 14416:2003 Information and documentation – Requirements for binding of books, periodicals, 
serials and other paper documents for archive and library use – Methods and materials  
SIST ISO 14416:2005  – Informatika in dokumentacija – Zahteve za vezavo knjig, periodike in drugih 
dokumentov v papirni obliki za potrebe arhiva in knjižnic – Metode in materiali  
 
ISO 15489 -1:2016 Information and documentation – Records management – Part 1: Concepts and 
principles  
SIST ISO 15489 -1:2017 – Informatika in dokumentacija – Upravljanje zapisov – 1. del: Pojmi in 
načela  
 
ISO 15511:2019 Information and documentation – International standard identifier for libraries and 
related organizations (ISIL)  
SIST ISO 15511:20 21 – Informatika in dokumentacija – Mednarodni standardni identifikator za 
knjižnice in sorodne organizacije (ISIL)  
 
ISO 15706 -1:2002/Amd 1:2008 Alternate encodings and editorial changes  
SIST ISO 15706 -1:2005/Amd 1:2008  – Informatika in dokumentacija – Mednarodna standardna  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |92 številka avdiovizualnih gradiv (ISAN) – Dopolnilo 1: Izmenična kodiranja in lektorski popravki  
 
ISO 15706 -2:2007 Information and documentation  – International Standard Audiovisual Number 
(ISAN) – Part 2: Version identifier  
SIST ISO 15706 -2:2018 – Informatika in dokumentacija – Mednarodna standardna številka 
avdiovizualnih gradiv (ISAN) – 2. del: Identifikator različice  
 
ISO 15707:2001 Informatio n and documentation – International Standard Musical Work Code (ISWC)  
SIST ISO 15707:2005  – Informatika in dokumentacija – Mednarodna standardna koda glasbenih del 
(ISWC)  
 
ISO 15836 -1:2017 Information and documentation – The Dublin Core metadata element set – Part 1: 
Core elements  
SIST ISO 15836 -1:2018 – Informatika in dokumentacija – Nabor metapodatkovnih elementov 
Dublin Core – 1. del: Ključni elementi  
 
ISO 15836 -2:2019 Information and documentation – The Dublin Core metad ata element set – Part 2: 
DCMI Properties and classes  
SIST ISO 15836 -2:2021 – Informatika in dokumentacija – Nabor metapodatkovnih elementov 
Dublin Core – 2. del: Lastnosti in razredi DCMI  
 
ISO 15919:2001 Information and documentation – Transliteration of Devanagari and related Indic 
scripts into Latin characters  
SIST ISO 15919:2005  – Informatika in dokumentacija – Transliteracija pisave devanagari in drugih 
sorodnih indijskih pisav v latinične znake  
 
ISO 15924:2004 Information and documentat ion – Codes for the representation of names of scripts  
SIST ISO 15924:2005  – Informatika in dokumentacija – Kode za predstavljanje imen pisav  
 
ISO 16175 -1:20 20 Information and documentation – Principles and funct ional requirements for 
records in electronic office environments – Part 1: Functional requirements and associated guidance 
for any applications that manage digital records  
SIST ISO 16175 -1:2021 – Informatika in dokumentacija – Procesi in funkcionalne zahte ve za 
načrtovanje programske opreme za upravljanje zapisov – 1. del: Funkcionalne zahteve in navodilo 
za aplikacije, ki upravljajo digitalne zapise  
 
ISO 16175 -2:20 20 Information and documentation – Processes and functional requirements for 
software for man aging records – Part 2: Guidance for selecting, designing, implementing and 
maintaining software for managing records  
SIST ISO/TS 16175 -2:2021 – Informatika in dokumentacija – Procesi in funkcionalne zahteve za 
načrtovanje programske opreme za upravljanje zapisov – 2. del: Navodilo za izbiro, načrtovanje,  
uvedbo in vzdrževanje programske opreme za upravljanje zapisov  
 
ISO 16245:2009 Information and documentation – Boxes, file covers and other enclosures, made 
from cellulosic materials, for storage of paper and parchment documents  
SIST ISO 16245:2010  – Informatika in dokumentacija – Škatle, mape in drugi ovitki iz celuloznih 
mater ialov za hranjenje papirnatih in pergamentnih dokumentov  
 
ISO 16439:2014 Information and documentation – Methods and procedures for assessing the impact 
of libraries  
SIST ISO 16439:2015 – Informatika in dokumentacija – Metode in postopki za ocenjevanje vp liva 
knjižnic   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |93 ISO 17933:2000 GEDI – Generic Electronic Document Interchange  
 
ISO 20775:2009 Information and documentation – Schema for holdings information  
SIST ISO 20775:2009  – Informatika in dokumentacija – Shema za podatke o zalogi  
  
ISO 21047:2009 Information and docu mentation – International Standard Text Code (ISTC)  
SIST ISO 21047:2010  – Informatika in dokumentacija – Mednarodna standardna koda besedila 
(ISTC)  
 
ISO 21127:2014 Information and documentation – A reference ontology for the interchange of 
cultural heritage information  
SIST ISO 21127:2017 –  Informatika in dokumentacija – Referenčna ontologija za izmenjavo 
informacij o kulturni dediščini  
 
ISO 22310:2006 Information and documentation – Guidelines for standards drafters for stating 
records management requirements in standard s 
SIST ISO 22310:2010 – Informatika in dokumentacija – Smernice pripravljavcem standardov za 
navajanje zahtev za upravljanje zapisov v standardih  
 
ISO 23081 -1:2017 Information and documentation – Records management processes — Metadata 
for records — Part 1 : Principles  
SIST ISO 23081 -1:2018 – Informatika in dokumentacija – Procesi upravljanja zapisov – Metapodatki 
za zapise – 1. del: Načela  
 
ISO 23081 -2:2009 Information and documentation – Managing metadata for records – Part 2: 
Conceptual and implementation  issues  
SIST ISO 23081 -2:2010 – Informatika in dokumentacija – Upravljanje elementov in strukture 
metapodatkov o zapisih – 2. del: Koncept in izvedba  
 
ISO/TR 23081 -3:2011 Information and documentation – Managing metadata for records – Part 3: 
Self-assessme nt method  
SIST -TP ISO/TR 23081 -3:2013 – Informatika in dokumentacija – Upravljanje metapodatkov za 
zapise – 3. del: Metoda samoocenjevanja  
 
ISO 23950:1998 Information and documentation – Information retrieval (Z39.50) – Application 
service definition and p rotocol specification  
 
ISO 25577:2013 Information and documentation – MarcXchange  
SIST ISO 25577:2014 – Informatika in dokumentacija – Oblika zapisa MarcXchange  
 
ISO/25964 -1:2011 Information and documentation – Thesauri and interoperability with other 
voca bularies – Part 1: Thesauri for information retrieval  
SIST ISO 25964 -1:2013 – Informatika in dokumentacija – Tezavri in interoperabilnost z drugimi 
slovarji – 1. del: Tezavri za pridobivanje informacij  
 
ISO 25964 -2:2013 Information and documentation – Thesauri and interoperability with other 
vocabularies – Part 2: Interoperability with other vocabularies  
SIST ISO 25964 -2:2013 – Informatika in dokumentacija – Tezavri in interoperabilnost z drugimi 
slovarji – 2. del: Interoperabilnost z drugimi slovarji  
 
ISO/TR 26122:2008 Information and documentation – Work process analysis for records  
SIST -TP ISO/TR 26122:2014 – Informatika in dokumentacija – Postopek analize zapisov   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |94 ISO/TR 26122:2008/COR 1:2009 Information and documentation – Work process analysis for rec ords 
– Technical Corrigendum 1  
SIST -TP ISO/TR 26122:2014/Cor 1:2018 – Informatika in dokumentacija – Postopek analize zapisov 
– Tehnični popravek 1  
 
ISO 26324:2012 Information and documentation – Digital object identifier system  
SIST ISO 26324:2013 – Infor matika in dokumentacija – Sistem identifikatorjev digitalnega objekta  
 
ISO 27729:2012 Information and documentation – International standard name identifier (ISNI)  
SIST ISO 27729:2013 – Informatika in dokumentacija – Mednarodni standardni identifikator im en 
(ISNI)  
 
ISO 27729:2012/COR 1:2013 Information and documentation – International standard name 
identifier (ISNI) – Technical Corrigendum 1  
SIST ISO 27729:2013/Cor 1:2016 – Informatika in dokumentacija – Mednarodni standardni 
identifikator imen (ISNI)  
 
ISO/TR 28118:2009 Information and documentation – Performance indicators for national libraries  
SIST -TP ISO/TR 28118:2010 – Informatika in dokumentacija – Kazalniki uspešnosti nacionalnih 
knjižnic  
 
ISO 28500:2017 Information and documentation – WARC file for mat 
SIST ISO 28500:2018 – Informatika in dokumentacija – Datotečna oblika zapisa WARC  
  
ISO 30300:2020 Information and documentation – Records management – Core concepts and 
vocabulary  
SIST ISO 30300:2013 – Informatika in dokumentacija – Sistemi upravljanj a zapisov – Osnove in 
slovar  
 
ISO 30301:2019 Information and documentation – Management systems for records – Requirements  
SIST ISO 30301:2019 – Informatika in dokumentacija – Sistemi upravljanja zapisov – Zahteve  
Priloga 8: NASTANEK DOKUMENTA STROKOVNI STANDARDI IN PRIPOROČILA ZA VISOKOŠOLSKE KNJIŽNICE  
stran |95 Priloga 8: NASTANEK DOKUMENTA STROKOVNI STANDARDI IN PRIPOROČILA ZA 
VISOKOŠOLSK E KNJIŽNIC E 
 
1 STROKOVNI KRITERIJI IN MERILA Z A VISOKOŠOLSKE KNJIŽNICE (1989)  
 
V Sloveniji do sredine sedemdesetih let prejšnjega stoletja ne zasledimo pobud za izdelavo strokovnih 
standardov za visokošolske knjiž nice k ljub nenehni rasti leta 1919 ustanovljene ljubljanske univerze in 
števila njenih knjižnic. Prizadevanja stroke so bila namreč usmerjena v zakonsko ureditev položaja in 
delovanja knjižnic na splošno. Predlog, da stroka pristopi k izdelavi strokovnih standar dov za vse vrste 
knjižnic, je leta 1970 dalo takratno Društvo bibliotekarjev Slovenije. K izdelavi standardov za 
visokošolske knjižnice je društvo spodbudil tudi sprejem standardov za knjižnice univerz nekdanje 
skupne države Jugoslavije19. 
 
Slovenske standa rde za visokošolske knjižnice je v letih 1980 –1988 pripravljala Sekcija za univerzne 
knjižnice pri Društvu bibliotekarjev Slovenije oziroma kasneje  Zvezi bibliotekarskih društev Slovenije 
(v nadaljnjem besedilu:   ZBDS ). Njen predlog z  naslovom Strokovni kr iteriji in merila za visokošolske 
knjižnice  je bil v okviru ZBDS sprejet leta 1988, leto kasneje je dokument  potrdil Strokovni svet za 
knjižničarstvo RS  (Strokovni kriteriji in merila …, 1989) . Dokument je bil zelo obsežen in je poleg 
vsebinskega dela, ki je za tisti čas sodobno zasnoval organizacijo in delovanje visokošolskih knjižnic 
univerz, vseboval tudi kvantitativna merila za izračun potrebnih kadrov, prostorov, odprtosti in 
knjižnične zbirke. Čeprav sta bila tako ZBDS kot Strokovni svet za knjižničar stvo RS ob sprejetju 
dokumenta prepričana, da se bo v visokem šolstvu uveljavil kot predpis, se to ni zgodilo. Potrdila ga je 
le mariborska univerza, ne pa tudi ljubljanska in ministrstvo pristojno za visoko šolstvo kot financer 
dejavnosti visokošolskih kn jižnic. Dokument se ni zadostno uveljavil niti v stroki sami. Anketa, 
opravljena oktobra 2010 (Ambrožič  idr., 2011), je pokazala, da ga celo  dvajset let po njegovem 
sprejemu ni poznal a več kot polovica v anketi sodelujočih vodij visokošolskih knjižnic. Da so ga že kdaj 
uporabili v praksi ali so se pri svojem delu sklicevali nanj, je navedlo le 29 % anketiranih. Zaradi 
številnih sprememb tako v organiziranosti visokega šolstva kot tudi v delovanju visokošolskih knjižnic 
je omenjeni dokument z leti postajal t udi vse bolj zastarel in neprimeren za uporabo.  A šele dobri dve 
desetletji po njegovem sprejemu so stekle dejavnost i za pripravo novega.  
 
2 STROKOVNI STANDARDI IN PRIPOROČILA ZA ORGANIZACIJO, DELOVANJE IN EVALVACIJO 
VISOKOŠOLSKIH KNJIŽNIC (2012)  
 
Zakon o kn jižničarstvu  (ZKnj -1, 2001) je v 11. členu določil, da r azvoj knjižnic usmerjajo standardi in 
strokovna priporočila, ki se nanašajo na organiziranost ter delovanje knjižnične javne službe , in da jih 
sprejme Nacionalni svet za knjižnično dejavnost20. Slednji  je vprašanje priprave standardov za 
visokošolske knjižnice obravnaval na več sejah. Na pobudo Nacionalnega sveta za knjižnično 
dejavnost je tako Ministrstvo za kulturo aprila 2010 Narodni in univerzitetni knjižnici ( v nadaljnjem 
besedilu:  NUK)  poverilo iz delavo ekspertize Priprava strokovnih podlag za sprejem priporočil za 
visokošolske knjižnice . Delovna skupina21, ki jo je konec maja 2010 imenovala ravnateljica NUK, si je 
                                            
19 Dokument  Standardi za biblioteke univerziteta u Jugoslaviji je bil sprejet leta 1975 na skupščini Zveze društev 
bibliotekarjev Jugoslavije.  
20 Postopek  priprave in sprejemanja strokovnih standardov ter njihovih pos odobitev je Nacionalni svet za 
knjižnično dejavnost leta 2015 tudi formalno določil  s sprejemom dokumenta Smernice za oblikovanje, 
sprejem, spremljanje, spreminjanje in razveljavitev področnih strokovnih priporočil (strokovnih standardov).  
Dokument je bil dopolnjen leta 2018 ( Smernice za oblikovanje …, 2018).  
21 Dr. Melita Ambrožič, NUK (vodja); mag. Branka Badovinac, NUK; Peter Čerče, Univerza na Primorskem, 
Znanstveno -raziskovalno središče; mag. Mirjam Kotar, Univerza v Ljubljani, Fakulteta za družbene ved e; dr. 
Mojca Kotar, Univerza v Ljubljani, Univerzitetna služba za knjižnično dejavnost; mag. Dunja Legat, Univerza v 
Mariboru, Univerzitetna knjižnica Maribor; mag. Vlasta Stavbar, Univerza v Mariboru, Univerzitetna knjižnica  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |96 za cilj zastavila pripravo gradiva, ki bo tematiko visokošolskih knjižnic predstavilo  celovit o, uporabno 
pa ne  bo le kot podlaga za pripravo strokovnih standardov in priporočil , ampak tudi širše kot 
pripomoček za visokošolske knjižničarje pri načrtovanju, organizaciji in evalvaciji dejavnosti njihovih 
knjižnic. Glede na to, da so bili takr at veljavni strokovni standardi za visokošolske knjižnice  stari že več 
kot dve desetletji in da so bili pretekli  poskusi njihove posodobitve neuspešni, se je delovna skupina 
odločila, da dela ne konča  zgolj s pripravo strokovnih podlag  (Ambrožič idr., 2011 ), ampak da v 
razpravo ponudi tudi osnutek novega dokumenta strok ovnih standardov in priporočil.  
 
Tako analiza stanja v visokošolske m knjižničarstv u kot rezultati empiričnih študij so pokazali, da je 
treba že pri zasnovi kater ega koli  dokument a o visokošol skem knjižničarstv u upoštevati  raznolikost  v 
organizaciji in obsegu dejavnosti  visokošolskih knjižnic, pa tudi raznolikost njihovih matičnih 
visokošolskih zavodov in informacijskih potreb skupin potencialnih uporabnikov. Pri pripravi 
strokovnih standardov in priporočil se je zato delovna skupina odločila, da glavni poudarek 
dokumenta ne bo  usmerjen na pogoje (vire) za delovanje visokošolskih knjižnic, ampak v prvi vrsti na 
priporočila za organizacijo ter standarde za kakovostno ponudbo informacijskih virov in storitev.  
Vključena merila za ugotavljanje uspešnosti delovanja knjižnic pa naj bi zagotavljala tudi pripomoček 
za vrednotenje visokošolskih knjižnic v evalvacijskih postopkih.  
 
Delovna skupina je izdelavo gradiva končala  februarj a 2011. Do konca leta 2 011 so potekali 
obveščanje o osnutku standardov, promocija dokumenta v strokovni javnosti, pri deležnikih in v 
medijih ter javna razprava in zbiranje pripomb. Svet za visoko šolstvo RS je izhodišča za strokovne 
standarde obravnaval in podprl na seji 14. 9.  2011. Končna oblika dokumenta Strokovni standardi in 
priporočila za organizacijo, delovanje in evalvacijo visokošolskih knjižnic (2012) je bila sprejeta na 
Nacionalnem svetu za knjižnično dejavnost 14. 5. 2012. Veljavnost dokumenta  je Nacionalni svet za 
knjižnično dejavnost določil za obdobje od 1. junija 2012 do 31. maja 2020, na 90. seji  21. 10. 2019 pa 
jo je  podaljšal za obdobje enega leta , tj. do 31. maja 2021.  
 
3 STROKOVNI STANDARDI IN PRIPOROČILA ZA VISOKOŠOLSKE KNJIŽNICE (2021)  
 
3.1 RAZLOGI ZA PRIPRAV O DOKUMENTA  IN DEJAVNOSTI DELOVNE SKUPINE  
 
Delovno skupino za področna strokovna priporočila za visokošolske knjižnice je Nacionalni svet za 
knjižnično dejavnost v novem mandatu imenoval 12. 12. 2018 na 87. seji, in sicer v sestavi: dr. Melita 
Ambrožič, NUK (vodja); Martina Kerec, UL – Fakulteta za socialno delo; mag. Mirjam Kotar, UL – 
Fakulteta za družbene vede; dr. Petruša Miholič, UP – Fakulteta za matematiko, naravoslovje in 
informacijske tehnologije; Mateja Norčič, UL – Teološka fakulteta; dr. Zdenka Petermanec, UM – 
Univerzitetna knjižnica Maribor.  
 
Leta 2019 je delovna skupina preverila aktualnost dokumenta Strokovni standardi in priporočila za 
organizacijo, delovanje in evalvacijo visokošolskih knjižnic (2012) ter njegovo uveljavljanje in uporabo 
v praksi. Nacionalnemu svetu za knjižnično dejavnost je predlagala, da se dokument do izteka 
njegove veljavnosti posodobi oziroma prenovi. Med razlogi za potrebno prenovo  dokumenta  je 
izpostavila naslednje:  
 razvojni trendi v visokošolskem knjižničarstvu in s premembe v okolju visokošolskih knjižnic, ki 
terjajo ponudbo novih knjižničnih storitev in spremembe  v načinih njihovega izvajanja ; 
 spremembe v znanstvenem komuniciranju ter informacijskih potrebah in vedênju 
uporabnikov ; 
 potreba po delovanj u knjižnic kot enakovrednih partneric v izobraževalni in raziskovalni 
dejavnosti visokošolskih zavodov ; 
 nujnost uveljavljanja koncepta knjižnice kot tretjega prostora ter ponudbe prostorov, ki 
                                                                                                                                        
Maribor ; Damjana Vovk, NUK (člani).  Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |97 podpirajo raznolikost potreb njihovih upor abnikov ; 
 vloga knjižnic kot podporni c in promotork odprte z nanosti in skupnostne znanosti ; 
 uvajanje sodobnih tehnologij v delovne procese knjižnic ter v zagotavljanje in dostopnost 
informacijskih v irov in storitev za uporabnike ; 
 spremembe v zakonodaji za knjižničarstv o, sprejem evropskih in slovenskih smernic ter 
drugih dokumentov o odprt i znanosti oziroma odprte m objavljanj u, sprejem Agende za 
trajnostni razvoj do leta 2030 ; 
 objava prenovljenih oziroma novih mednarodnih (ISO) standardov in njihovih slovenskih 
različic  za knjižničn o statistik o, kazalce uspešnosti knjižnic, knjižničn e zgradb e in ugotavljanj e 
vpliva knjižnic  (SIST -TP ISO/TR 11219  (2013 ), SIST ISO 2789  (2013 ), SIST ISO 11620  (2015 ), 
SIST ISO 16439  (2015 ); 
 potreba po vrednotenju in predstavljanju visokošolskih knjižnic z dokazi o vplivu in učinku 
njihove dejavnosti na posameznike in okolje , tj. na študijski uspeh študentov, uspešnost 
izobraževalne in raziskovalne dejavnosti visokošolskih organizacij, mednarodno odmevnost 
objav zaposlenih na visokošolskih zavodih, odličnost univerz in podobno.  
 
Delovna skupina je pripravila tudi predlog projektne naloge, ki je vključeval potrebne dejavnosti in 
časovnico priprave strokovnih podlag ter prenove strokovnih standardov in priporočil za visokošolske 
knjižnice. Sredstva za projektno nalogo s o bila N UK-u dodeljena z odločbo Ministrstva za kulturo št. 
6120 -57/2019/82 z dne 28. 10. 2020.  
 
Izdelava  projektn e nalog e se je začel a novembr a 2020. Kot zunanja sodelavca, odgovorna za 
obdelavo podatkov in izdelavo statističnih analiz, sta se delovni sk upini pridružila mag. Janez Jug in 
Marko Aupič (UL – Fakulteta za družbene vede), nalogo recenzenta pa je prevzel dr. Primož Južnič (UL  
– Filozofska fakulteta).  Pri pripravi besedil  ter naborov kazalcev in kazalnikov uspešnosti so 
sodelovale tudi mag. Dunj a Legat, Sandra Kurnik Zupanič in Aleksandra Grajfoner  (UM – 
Univerzitetna knjižnica Maribor) . 
 
Pri pripravi dokumenta je delovna skupina sledila smernicam Nacionalnega sveta za knjižnično 
dejavnost za pripravo strokovnih standardov in priporočil ( Smernice  za oblikovanje  …, 2018 , str. 
7), ki med drugim poudarjajo, da gre za dokumente, ki:  
 jih je treba zaradi hitrih tehnoloških in družbenih sprememb neprestano preverjati in 
posodabljati;  
 ne predstavljajo normativov, ki bi zavezovali ustanovitelje oziroma fin ancerje dejavnosti 
knjižnic, predstavljajo pa strokovni konsenz na osnovi katerega je mogoče normative izdelati.  
 
3.2 IZHODIŠČA ZA PRENOVO DOKUMENTA, NJEGOVA VSEBINA IN UPORABNOST  
 
Pri pripravi dokumenta Strokovni standardi in priporočila za visokošolske k njižnice je delovna skupina 
izhajala iz naslednjih izhodišč:  
 Namen dokumenta: Uporaben mora biti tako v procesih umeščanja visokošolskih knjižnic v 
strategije in načrte dela visokošolskih zavodov kot tudi pri zagotavljanju pogojev za njihovo 
delovanje in p ri preverjanju njihove uspešnosti v evalvacijskih postopkih, knjižnicam pa mora 
služiti kot pripomoček ter priporočilo pri organizaciji in izvajanju dejavnosti ter ugotavljanju 
oziroma v rednotenju njihovih rezultatov.  
 Cilj dokumenta:  Na eni strani vplivati  na zavedanje visokošolskega okolja, da je od kakovosti 
knjižnične podpore odvisna tudi kakovost visokošolskih zavodov, in na drugi strani vplivati 
tudi na zavedanje knjižničarjev, da bodo knjižnice kot n ujen element visokošolskega procesa 
prepoznane le na  osnovi dobro organiziranih, sodobnih in na potrebe u porabnikov 
usmerjenih storitev.   Strokovni standardi in priporočila za visokošolsk e knjižnic e (2021−2030)  
stran |98  Vsebina  dokumenta:  Nanašati se mora na vse vidike delovanja visokošolskih knjižnic, torej 
tako na organizacijo knjižnic, na vire, ki omogočajo delovanje knjižnic, na delov ne procese, v 
katerih vire uporabijo za dosego načrtovanih rezultatov dela (knjižničnih storitev) in na 
rezultate njihovega dela, kot tudi na vpliv dejavnosti knjižnic na okolje. Kot strokovne 
standarde dejavnosti mora vključevati tako določila o pričakova ni/želeni ravni pogojev za 
delovanje knjižnic kot tudi določila o pričakovani/želeni ravni njihovih storitev in njihovi 
vključenosti v uresničevanje ciljev matičnih visokošolskih ustanov.  
Analiza statističnih podatkov o delu slovenskih visokošolskih knjižn ic, izračun vrednosti izbranih 
kvantitativnih kazalnikov ter pregled izpolnjevanja priporočenih kvalitativnih kazalnikov so opozoril i 
na številne razlike tako v njih ovi organiziranosti kot tudi v pogojih delovanja in knjižničnih storitvah, ki 
jih zagotavlj ajo uporabnikom. Delovna skupina je zato presodila, da nima zadostne strokovne osnove 
za določitev (minimalnih, maksimalnih ali povprečnih) vrednosti kazalcev in kazalnikov, ki bi jih 
dokument predpisoval kot obvezna merila za presojo stopnje uresničevanja  strokovnih standardov. 
Tudi pregled tujih strokovnih standardov oziroma priporočil za knjižnice v visokem šolstvu je pokazal, 
da je določanje zahtevanih vrednosti meril prepuščeno knjižnicam samim ali njihovim matičnim 
visokošolskim zavodom ali pa zunanji m evalvacijskim telesom in drugim deležnikom. V besedilo 
standardov se je zato odločila vključiti le zahtevane ali priporočene vrednosti tistih kvantitativnih 
meril, ki so kljub veliki raznolikosti slovenskih visokošolskih knjižnic dosegljive in bodo spodb ujale 
njihov razvoj.  
 
V priloge dokumenta se je delovna skupina odločila vključiti nabore kazalcev in kazalnikov, ki so 
uporabni za presojanj e uspešnosti delovanja visokošolskih knjižnic . Na osnovi pregleda različnih 
naborov kvantitativnih kazalcev in kaza lnikov, ki se priporočajo ali uporabljajo za evalvacijo 
visokošolskih knjižnic v tujini, ter pregleda kazalcev in kazalnikov, ki se že uporabljajo v okviru 
evalvacijskih postopkov na slovenskih univerz ah, je bil izdelan obsežen nabor kvantitativnih kazalce v 
in kazalnikov uspešnosti. Visokošolskim knjižnicam lahko služi kot pripomoček pri evalvaciji svoje  
dejavnosti in tudi za potrebe primerjalnega presojanja z drugimi podobnimi visokošolskimi 
knjižnicami. Za preverjanje stopnje uresničevanja strokovnih stan dardov in priporočil pa lahko 
visokošolske knjižnice uporabijo širši nabor kvalitativnih kazalnikov uspešnosti. Delovna skupina je 
pripravila  tudi predlog uravnoteženega izbora kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov  za poenoteno 
vrednotenje dejavnosti slovenskih visokošolskih knjižnic.  
 
Program osnovna šola  
RAČUNALNIŠTVO  
NEOBVEZNI IZBIRNI PREDMET  
Učni načrt  
 
4. razred: 35 ur  
5. razred: 35 ur  
6. razred: 35 ur  
Skupaj : 105 ur  
 
 2 
 Program osnovna šola  
Neobvezni izbirni predmet  
Učni načrt  
 
Člani delovne skupine:  
Radovan Krajnc , Zavod RS za šolstvo, vodja  
Aleš Drinovec , Osnovna šola Maksa Pečarja  Ljubljana  
dr. Andrej Brodnik , Univerza v Ljubljani , Fakulteta za računalništvo in informatiko  
dr. Igor Pesek , Univerza v Mariboru , Fakulteta za naravoslovje in matematiko  
dr. Irena Nančovska Šerbec , Univerza v Ljubljani , Pedagoška fakulteta   
dr. Janez Demšar , Univerza v Ljubljani , Fakulteta za računalništvo in informatiko  
mag. Alenka Žerovnik , Univerza v Ljubljani , Pedagoška fakulteta  
mag. Matija Lokar , Univerza v Ljubljani , Fakulteta za matematiko in fiziko  
 
Strokovna recenzenta:  
dr. Jože Rug elj, Univerza v Ljubljani , Pedagoška fakulteta  
Sergeja Osredkar , Osnovna šola  Tržič  
 
Izdala: Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport, Zavod RS za šolstvo  
Za ministrstvo: dr. Jernej Pikalo  
Za zavod: mag. Gregor Mohorčič  
 
Uredil: Radovan Krajnc  
Tehnič no uredila:  Tanja Kajfež  
Jezikovni pregled:  Mira Turk Škraba  
 
Prva izdaja  
Ljubljana 2013 
 
Sprejeto na 161. seji Strokovnega sveta RS za splošno izobraževanje 19. decembra  2013 . 
 
CIP - Kataložni zapis o publikaciji   
Narodna in univerzitetna knjižnica, Ljubljana   
 
37.091.214:004(0.034.2)   
 
        UČNI načrt. Program osnovna šola. Računalništvo : neobvezni izbirni predmet [Elektronski vir] / 
[člani delovne skupine Radovan Krajnc ... et al.]. - 1. izd. - El. knjiga. - Ljubljana : Ministrstvo za 
izobraževa nje, znanost in šport  : Zavod RS za šolstvo, 2013   
 
Način dostopa 
(URL):  http://www.mizs.gov.si/fileadmin/mizs.gov.si/pageuploads/podrocje/os/devetletka/program_razs
irjeni/Racuna lnistvo_izbirni_neobvezni.pdf  
 
ISBN 978 -961-03-0205 -6 (Zavod RS za šolstvo, pdf)   
1. Krajnc, Radovan   
272205824   
   3 
 VSEBINA  
 
1 OPREDELITEV PREDMETA  ................................ ................................ ...............  4 
2 SPLOŠNI CILJI  ................................ ................................ ................................ .... 4 
3 OPERATIVNI CILJI IN VSEBINE  ................................ ................................ .........  5 
4 STANDARDI ZNANJA  ................................ ................................ .........................  7 
5 DIDAKTIČNA PRIPOROČILA ZA DRUGO VZGOJNO -IZOBRAŽEVALNO 
 OBDOBJE  ................................ ................................ ................................ ............  8 
5.1 Uresničevanje ciljev predmeta  ................................ ................................ ....... 8 
5.2 Individualizacija in diferenciacija  ................................ ................................ .... 9 
5.3 Medpredmetne povezave  ................................ ................................ ..............  9 
5.4 Preverjanje in ocenjevanje znanja  ................................ ...............................  10 
6 ZNANJA IZVAJALCEV  ................................ ................................ .......................  12 
 
   4 
 1 OPREDELITEV PREDMETA  
 
V današnji družbi ima računalništvo pomembno vlogo, saj je vključeno v vsa področja 
našega življenja. Da bi bili v tej družbi uspešni, moramo razumeti delovanje informacijsko -
komunikacijskih tehnologij in konceptov, na katerih temelji tehnologija. Neobvezni izbirni 
predmet seznanja učence z različnimi področji računalništva. Predmet ne temelji na 
spoznavanju dela s posameznimi programi, ampak učence seznanja s tem eljnimi 
računalniškimi koncepti in procesi. Učenci se pri računalništvu seznanjajo s tehnikami in 
metodami reševanja problemov in razvijajo algoritmičen način razmišljanja, spoznavajo 
omejitve računalnikov in njihov vpliv na družbo. Način dela pri predmetu  spodbuja 
ustvarjalnost , sodelovanje in poseben način razmišljanja ter delovanja. S spoznavanjem 
računalniških konceptov in razvijanjem postopkovnega načina razmišljanja učenci pridobivajo 
znanja, spretnosti in veščine, ki so veliko bolj trajn i kot hitro r azvijajoče se tehnologije. Ta 
znanja so neodvisna od tehnologij. Znanja, ki jih pridobijo učenci pri tem predmetu , so 
prenosljiva ter uporabna na vseh področjih človeških dejavnosti . Učencem bodo koristila tudi 
pri drugih predmetih in v poznejšem življenju . Ta znanja , spretnosti in veščine so del digitalne 
pismenosti v evropskem referenčnem okvirju osmih ključnih kompetenc.  
 
2 SPLOŠNI CILJI  
 
Pri predmetu učenci:1 
● spoznavajo temeljne koncepte računalništva,  
● razvijajo algoritmični način razmišljanja in spoznavajo strategije reševanja problemov,  
● razvijajo sposobnost in odgovornost za sodelovanje v skupini ter si krepijo pozitivno 
samopodobo,  
● pridobivajo sposobnost izbiranja najustreznejše poti za rešitev problema,  
● spoznavajo omejitve človeških sposobnosti  in umetne inteligence,  
● se zavedajo omejitev računalniških tehnologij,  
● pridobivajo zmožnost razdelitve problema na manjše probleme,  
● se seznanjajo z abstrakcijo oz . poenostavljanjem , 
● spoznavajo in razvijajo zmožnost modeliranja,  
● razvijajo ustvarjalnost , natančnost in logično razmišljanje,  
● razvijajo in bogatijo svoj jezikovni zaklad ter skrbijo za pravilno slovensko izražanje in 
strokovno terminologijo.  
 
1 V tem učnem načrtu uporabljeni izrazi, zapisani v moški slovnični obliki, veljajo za oba spola (učenec za učenca 
in učenko, učitelj za učitelja in učiteljico ).  5 
 3 OPERATIVNI CILJI  IN VSEBINE  
 
DRUGO VZGOJNO -IZOBRAŽEVALNO  OBDOBJE  
PODROČJE/TEMA (OBVEZNA IN/ALI IZBIRNA ) 
 
Vsebina/sklop: Algoritmi  
                        4. razred                               5. razred                              6. razred  
1 Operativni cilji (obvezni in/ali izbirni ) 
Učenci:  
● razumejo pojem algoritem,  
● znajo vsakdanji problem opisati kot zaporedje korakov,  
● znajo z algoritmom predstaviti preprosto opravilo,  
● algoritem predstavijo simbolno (z diagramom poteka) ali s pomočjo navodil v 
preprostem jeziku,  
● sledijo algoritmu, ki ga pripravi nekdo drug,  
● znajo v algoritem vključiti vejit ev (če) in ponavljanje (zanke),  
● znajo algoritem razgraditi na gradnike (podprograme),  
● znajo povezati več algoritmov v celoto, ki reši nek i problem,  
● razumejo vlogo testiranja algoritma in vedo, da je testiranje orodje za iskanje napak in 
ne za potrjevanje p ravilnosti,  
● primerjajo več algoritmov za rešitev problema in znajo poiskati najustreznejšega glede 
na dan a merila , 
● znajo uporabiti nekatere ključne algoritme za sortiranje in iskanje,  
● poznajo osnovne algoritme za iskanje podatkov.  
 
Vsebina/sklop: Programi  
1 Operativni cilji (obvezni in/ali izbirni)  
Učenci:  
● znajo slediti izvajanju tujega programa,  
● znajo algoritem zapisati s programom,  
● znajo v program vključiti konstante in spremenljivke,  
● razumejo različne podatkovne tipe in jih znajo uporabiti v programu,  
● znajo spremenljivkam spremeniti vrednost s prireditvenim stavkom,  
● znajo v programu prebrati vhodne podatke in jih vključiti v program,  
● znajo izpisovati vrednosti spremenljivk med izvajanjem programa in izpisati 
končni rezultat,  
● v program vključijo logične operatorje,  
● znajo uporabiti pogojni stavek in izvesti vejitev,  
● razumejo pojem zanke in ga znajo uporabiti za rešitev problema,  
● razumejo kompleksnejše tipe podatkov (nizi, seznami/tabele) in jih znajo uporabiti v 
programu,  
● prepoznajo in znajo odpraviti napake v svojem programu,  
● znajo popraviti napako v tujem programu,  
● znajo spremeniti program, da dosežejo nov način delovanja programa,  
● znajo  rezultate naloge zapisati v datoteko , 
● se seznanijo z dogodkovnim programiranjem ,  6 
 ● so zmožni grafične predst avitve scene (velikost objektov, ozadje, pozicioniranje) , 
● so zmožni sinronizacije dialogov/zvokov , 
● so zmožni razumeti in realizirati interakcije med liki in objekti , 
● so zmožni ustvarjanja animacij . 
 
Vsebina/sklop:  Podatki  
Učenci:  
● razlikujejo podatek in informacijo,  
● razumejo dvojiški sistem zapisovanja različnih podatkov,  
● razumejo kodiranje podatkov,  
● razumejo, da obstajajo podatki v različnih pojavnih oblikah (besedilo, zvok, slike, 
video),  
● poznajo načine predstavitev določenih podatkov in odno se med njimi (dvojiška drevesa 
in grafi),  
● vedo za stiskanje podatkov in vedo, da je stiskanje lahko brez izgub ali z izgubami,  
● pojasnijo razliko med konstantami in spremenljivkami v programu,  
● znajo strukturirane podatke zapisati v tabele z vrsticami in sto lpci, 
● opišejo potrebo po urejanju podatkov,  
● poznajo osnovne algoritme za iskanje podatkov,  
● se zavedajo pomembnosti varovanja osebnih podatkov.  
 
Vsebina/sklop: Reševanje problemov  
Učenci:  
● znajo uporabiti različne strategije za reševanje problema,  
● znajo našteti faze procesa reševanja problema,  
● znajo postavljati vprašanja in ugotoviti , kateri podatki so znani,  
● znajo za podano nalogo izluščiti bistvo problema,  
● znajo najti ustrezno orodje , s katerim rešijo problem,  
● znajo problem razdeliti na več manjših problemov,  
● znajo načrtovati in realizirati rešitev,  
● za podano rešitev znajo oceniti po sledice in vpliv na »okolje «, 
● znajo uporabiti znano strategijo v novih okoliščinah , 
● znajo ustvariti nov algoritem za bolj kompleksne probleme,  
● znajo učinkovito sodelovati  v skupini  in rešiti problem z uporabo informacijsko -
komunikacijske tehnologije , 
● znajo ceniti neuspešne poskuse reševanja problema kot del poti do rešitve,  
● znajo kritično ovrednotiti rešitev in ugotoviti ali rešitev uspešno reši dani problem,  
● znajo kritično ovrednotiti strategijo reševanja problema,  
● zavedajo se omejitev informacijsko -komunikacijske tehnologije  pri reševanju problemov.  
   7 
  
Vsebina/sklop: Komunikacija in storitve  
Učenci:  
● poznajo temeljne  ideje o delovanju računalniških omrežij,  
● poznajo glavne storitve računalniških omrežij (e -pošta, splet  idr.), 
● znajo uporabiti ustrezna orodja in metode za  iskanje po spletu,  
● znajo uporabiti različne iskalne strategije v iskalnikih,  
● poznajo omejitve pri rabi na spletu najdenih informacij (zavedajo se pojma 
intelektualn a lastnin a), 
● znajo prikazati podatke na ustrezen način , 
● poznajo glavna varnostna priporočila v omrežjih in omrežni bonton ( netetika).  
 
4 STANDARDI ZNANJA  
 
S poudarjenim tiskom  so zapisani minimalni standardi , ki jih pri ocenjevanju uporabimo 
kot podlago za pozitivno oceno.  
 
Standardi znanja in  minimalni standardi znanja  
 
Standardi znanja ob koncu  drugega vzgojno -izobraževalnega obdobja  
 
● Učenec za podan i algoritem poišče primer iz vsakdanjega življenja.  
● Učenec opiše vsakdanje aktivnosti z algoritmom.  
● Učenec zapiše algoritem za rešitev problema z diagramom poteka ali s pomočjo navodil 
v preprostem jeziku.  
● Učenec v algoritmu uporabi vejitev in zanke ter poveže več algoritmov za rešitev 
problema.  
● Učenec spremeni ali popravi algoritem tako, da le -ta reši z astavljen i problem.  
 
● Učenec ustvari preprost  program brez vejitev in ga zažene . 
● Učenec v program vključi konstante in spremenljivke . 
● Učenec v program vključi različne podatkovne tipe, logične operatorje, pogojne stavke in 
vejitve.  
● Učenec ustvari program, k i prebere vhodne podatke in spremenljivkam spremeni 
vrednosti s prireditvenim stavkom.  
● Učenec ustvari program, ki med izvajanjem in po njem izpiše vrednosti spremenljivk.  
● Učenec odpravi napako ali izboljša delovanje svojega programa . 
 
● Učenec prepozna različne vrste podatkov: besedilo, številka  idr. 
● Učenec zapiše podatek v dvojiškem sistemu.  
● Učenec kodira in dekodira sporočilo.  
● Učenec predstavi podatke na sistematičen način . 
● Učenec argumentira in opiše potrebo po urejanju podatkov.   8 
 ● Učenec razloži način varovanja svojih osebnih podatkov.  
 
● Učenec načrtuje reševanje problema.  
● Učenec problem razdeli na manjše probleme in zanj najde ustrezno orodje.  
● Učenec realizira načrtovano rešitev in pozitivno ter kritično ovrednoti tudi neuspešne 
poskuse.  
● Učenec se vklju či v skupino in tvorno  prispeva k rešitvi problema.  
 
● Učenec našteje osnovne zamisli , pomembne za delovanje računalniških omrežij . 
● Učenec zna razložiti osnovne koncepte v računalniških omrežjih . 
● Učenec uporablja glavne storitve računalniških omrežij (e -pošt a, splet  idr.).  
● Učenec poišče podatke na spletu in presodi njihovo relevantnost . 
● Učenec uporablja različne in napredne iskalne tehnike na spletu.  
● Učenec pozna in uporablja pravila omrežnega bontona ( netetika).  
 
5 DIDAKTIČNA PRIPOROČILA ZA DRUGO VZGOJNO -
IZOBRAŽEVALNO OBDOBJE  
 
5.1 Uresničevanje ciljev predmeta  
Učiteljeva ključna vloga pri poučevanju je ustvarjanje spodbudnega učnega okolja in 
okoliščin , ki omogočajo učencem odkrivanje, izgrajevanje in oblikovanje (spo)znanj ter 
razvijanje kritičnosti in odgovornosti. Cilji učnega načrta zajemajo spoznavanje in 
razumevanje pojmov in konceptov, razvijanje algoritmičnega razmišljanja, spoznavanje in 
izvaja nje postopkov in algoritmov ter oblikovanje stališč. Pri predmetu računalništvo torej 
ustvarjamo pogoje, v katerih  bodo učenci lahko ohranjali »računalniško « radovednost in željo 
po učenju, razvijali svoj način učenja in se hkrati učili samostojnega razisk ovanja.  
Pouk naj temelji na učenčevem aktivnem usvajanju znanja, zato je priporočljivo, da so v 
ospredju dejavnosti učencev, ki to omogočajo. Pri tem upoštevamo predznanje vsakega 
posameznega učenca, kar je ključno pri usvajanju novega, kakovostnejšega zna nja s 
konstruktivističnim načinom poučevanja. Predlagamo, da pouk izvaja mo strnjeno 90 minut, 
ker je določene aktivnosti težko dokončati v eni šolski uri. Z učenčevo aktivno konstrukcijo 
znanja jim omogočimo, da opustijo napačne predstave ali pojmovanja in  jih nadomestijo z 
novimi, takimi, ki so bliže znanstvenim resnicam.  
Razmišljanje, kako različne didaktične pristope sprejeti kot izziv, v katerih bo dovolj prostora 
tako za zamisli  učencev kot za doseganje ciljev, naj bo glavno vodilo poučevanja. S 
premiš ljenim načrtovanjem pouka in izborom ustreznih dejavnosti za učence , učenci sočasno 
nadgrajujejo vsebinska znanja, se urijo v računalniških postopkih in spretnostih ter razvijajo 
pozitiven odnos do računalništva.  
Učiteljeva vloga je tudi ustvarjanje okoliš čin, ki bodo motivirale učence za učenje ter 
spodbujale skrb za osmišljanje pridobljenega znanja tudi zunaj šole. Učenci naj na primerih 
iz vsakdanjega življenja osmislijo, kje ta spoznanja že uporabljajo sami  in ne samo 
znanstveniki. Zato naj spoznavanje in raziskovanje neznanega poteka izkustveno, ob 
različnih dejavnostih, iz življenja in za življenje.  
 
   9 
 Postopki in algoritmi  
Spoznavanje novega s postopki je nenadomestljivo, saj se ob golem pripovedovanju (branju,  
opisovanju) sicer zanimive in življenjske  vsebine spremenijo v ponavljanje definicij, ki učencu 
nič ne pomenijo. Poimenovanje brez izkušenj in konkretnih predstav krepi le spomin in 
sposobnost pomnjenja (kar sicer ne škoduje), a to ni namen pouka računalništva. Dejavnost 
sama pa seveda še ne pome ni kakovostnega pouka: pred začetkom moramo cilje, s katerimi 
se lotimo dela, ozavestiti, po končani dejavnosti pa nikoli ne sme manjkati povzetek: s 
kakšnimi načrti smo se lotili dela, kaj smo delali in kaj smo se pri tem novega naučili. Učitelj 
naj vodi,  usmerja in nadzira  delo in razpravo . 
 
Stališča/odnosi  
Pouk naj stalno sporoča in privzgaja pozitiv en odnos do sebe, soljudi in okolja. Pri učencih 
naj razvija vedoželjnost oziroma ohranja radovednost (zanimanje za novosti, pozorno 
opazovanje podrobnosti, postavljanje zanimivih in smiselnih vprašanj, spontana uporaba 
informacijskih virov), objektivnost, k ritičnost (preverjajo že opravljeno delo in presodijo, kako 
bi ga bilo mogoče izboljšati, kritično presojajo pretekle izkušnje), natančnost in 
sistematičnost. Poleg pravic poudarimo tudi dolžnosti, ki jih ima vsak od nas, in omejitve, s 
katerimi se srečuje mo kot posamezniki in družba. Ob koncu ne gre pozabiti, da so učenci v 
tej starosti lahko zelo zvedavi in sposobni. Pouk mora biti zanimiv in dovolj zahteven, da jih 
pritegne. Motivacijske vrednosti torej ne gre zanemariti, zato je treba poskrbeti, da bo t udi 
presenetljiva, prijetna in zabavna.  
 
5.2 Individualizacija in d iferenciacija  
Učencem glede na zmožnosti in druge posebnosti  diferencira mo pouk  računalništva  v fazi 
načrtovanja, izvajanja, preverjanja in ocenjevanja. Pri tem smo še poseb no pozorni na 
specifične skupine in posameznike; vzgojno -izobraževalno delo temelji na konceptih, 
smernicah in navodilih, sprejetih na Strokovnem svetu RS za splošno izobraževanje:  
 Odkrivanje in delo z nadarjenimi učenci,2 
 Učne težave v osnovni šoli: koncep t dela,3 
 Otroci s primanjkljaji na posameznih področjih učenja: navodila za prilagojeno 
izvajanje programa osnovne šole z dodatno strokovno pomočjo,4 
 Smernice za izobraževanje otrok tujcev v vrtcih in šolah.5 
 
5.3 Medpredmetne povezave  
Učni načrt omogoča več možnosti medpredmetnega načrtovanja in izvajanja pouka. 
Medpredmetno povezovanje ne pomeni le vsebinskega povezovanja (povezovanje sorodnih 
pojmov pri različnih predmetih), ampak omogoča pri učencih tudi razvijanje spretnosti, ki so 
uporabne v različnih ok oliščinah (npr. kritično mišljenje, obdelava podatkov, uporaba 
informacijsko -komunikacijske tehnologije ). 
Predmet se navezuje na različne druge predmete:  
● matematika – formalni postopki, dokaz, logični in aritmetični izrazi, problemske 
naloge, logično in al goritmično razmišljanje ; 
                                                           
2 Sprejeto na 25. seji Strokovnega sveta RS za splošno izobraževanje 11. 2. 1999.  
3 Sprejeto na 106. seji Strokovnega sveta RS za splošno izobraževanje 11. 10. 2007.  
4 Sprejeto na 57. seji Strokovnega sveta RS za splošno izobraževanje 17. 4. 2003.  
5 Sprejete na 123. seji Strokovnega sveta RS za splošno izobraževanje 18. 6. 2009,  
  dopol njene na 152 . seji 25.  12. 2012.   10 
 ● likovna umetnost – razumevanje konceptov iz računalniške grafike, občutek za dizajn 
in digitalno oblikovanje scene, prostora ; 
● slovenščina – zmožnost natančnega opisovanja (npr. postopkov) in urjenje v 
razumevanju takšnih besedil, poročanje, preoblikovanje besedila v drugo obliko 
zapisa (npr. iz pripovedno oblikovane naloge v diagram poteka), č lenjenje  besedila 
na logične enote, povzemanje in oblikovanje sklepov;  
● družba – skupinsko delo; razumevanje vpliva določenih rešitev na okolje; pojem 
intelektualne lastnine, oblikovanje socialnih veščin in gradnja skupinske inteligence, 
kritično razmišljanje, argumentiranje ter oblikovanje skupnih rešitev ; 
● naravoslovje in tehnika – osnovni koncepti delovanja računalnika; načrtovanje dela, 
preskušanje postopkov, natančno in sistematično zaznavanje in opazovanje ; 
● angleščina – raba strokovnih računalniških izrazov v slovenskem in angleškem jeziku ; 
● vsi predmeti:  
○ delo z viri: iskanje in pridobivanje informacij, kritičen odnos do virov in njihova 
uporaba,  
○ varna raba informacijsko -komunikacijske tehnologije,  
○ načrtovanje, skiciranje, izdelava in preizkušanje izdelkov ter predlogi za 
izboljšave . 
Povezovanje j e obojestransko: pouk računalništva služi kot primer in motivacija za druge 
predmete, drugi predmeti pa kot podlaga , na kateri gradi predmet računalništvo.  
 
5.4 Preverjanje in ocenjevanje znanja  
Preverjanje znanja poteka v vseh fazah učnega procesa . 
 
1. Preverjanje predznanja pred obravnavo novega učnega sklopa : ugotavljanje 
pojmovanj posameznih učencev. S preverjanjem predznanja lahko ugotovimo, ali je treba 
znanje nadgrajevati, dopolnjevati ali celo na novo usvojiti. Prav zato je pri predmetu 
računalniš tvo pomembno poznavanje učenčevih pojmovanj, t j. kako si učenci računalniške 
pojme, koncepte in procese predstavljajo ali razlagajo. Učencev ne sprašuje mo neposredno, 
temveč  raje: Kaj misliš/meniš …?, npr.: Kaj misliš, kaj se zgodi v računalniku, ko pritis neš 
določeno tipko na tipkovnici?  
 
2. Sprotno preverjanje  ima informativno vrednost glede  same ga potek a učenja, praviln e 
izbire metod in oblik, pomeni povratno informacijo o učinkovitosti učenja (učencu) in 
poučevanja (učitelju).  
 
3. Pri končnem preverjanj u gre za ugotavljanje doseganja ciljev in standardov znanja 
nekega končanega obdobja učenja. Načini preverjanja so lahko različni: učitelj opazuje in 
posluša učence, ne da bi se vključeval v razpravo, se pogovarja z učenci, hkrati pa jih 
načrtno opazuje in  posluša, pregleduje izdelke učencev (izdelki, programi, aktivnosti, 
poročila, skice, diagrami, model idr.). Največja prednost, ki jo prinaša načrtno spremljanje in 
preverjanje je, da omogoča enakomerno zbiranje informacij o vseh učencih, ne le o tistih, k i 
potrebujejo največ pomoči ali zbujajo največ pozornosti. Kakovostna povratna informacija naj 
vsebuje tudi sodelovanje z vrstniki in pomoč vrstnikom.  
 
Doseganje učnih ciljev ocenjuje mo ustno in pisno ali z ocenjevanjem izdelka / projekta.  
  11 
 Pri ustnem ocenjevanju vrednotimo razumevanje temeljnih konceptov podane snovi, 
uspešnost vrednotenja in zagovarjanja ustvarjenih algoritmov ter programov in samostojnost 
pri iskanju rešitev zastavljenega problema.  
 
Pri ocenjevanju izdelka /projekta ocenjuj emo:  
● kompleksnost zastavljenega problema,  
● vključenost računalniških konceptov v končni rešitvi,  
● delovanje končne rešitve,  
● učinkovitost oz . preprostost rešitve . 
 
Pri poučevanju računalništva stremimo h kakovosti znanja, obvladovanju spretnosti in 
pozitivnih stališč (odnosa) vseh učencev. Pri tem kakovostno znanje opredelimo kot znanje z 
razumevanjem, ki omogoča kritično mišljenje, je razmeroma trajno, osmišljeno ter omogoča 
prenos in uporabo. V fazi načrtovanja opredelimo, kaj bodo uč enci na koncu načrtovanega 
učnega sklopa znali (v vseh taksonomskih ravneh), zmogli narediti  in obvladali ob izhajanju 
iz operativnih ciljev in standardov znanj. Operativni cilji predmeta zajemajo in predstavljajo 
pojme, postopke in stališča, standardi pa so v pomoč učitelju pri ocenjevanju.  
Pri ocenjevanju izhajamo iz opredelitve, kaj naj bi se učenci naučili oz . kaj naj bi znali, zmogli 
narediti, obvladali (obseg znanja) po končani obravnavi učnega sklopa in kako dobro 
(kakovost računalniškega znanja, pos topkov, spretnosti, kar opredelimo z ustreznimi merili ). 
Kakovostne  stopnje znanja so po Bloomovi taksonomiji kognitivnih ciljev poznavanje, 
razumevanje, uporaba, analiza, sinteza in vrednotenje. Bloomova taksonomija ponuja 
kakovostno  razlikovanje znanja g lede na stopnjo usvojenosti. Pri ocenjevanju spretnosti 
(zaznavanje, primerjanje, razvrščanje, sklepanje z indukcijo, sklepanje z dedukcijo) 
opredeljuje kakovost znanja stopnja pravilnosti (npr. sistematičnost, pravilnost, natančnost, 
ustreznost). Ob konča nem obdobju učenja in vseh oblikah preverjanja je treba ugotoviti 
kakovost in obseg znanja posameznega učenca. Za te namene je treba oblikovati take 
naloge, vprašanja oz . dejavnosti za pisno ali ustno ocenjevanje, pri katerih bo učenec 
pokazal svoje znanje  in spretnosti. Učitelji ocenjujejo po različnih načinih ocenjevanja: ustno 
ocenjevanje, pisno ocenjevanje, ocenjevanje učenčevih izdelkov (npr.  praktični in drugi 
izdelki, modeli, poročila o raziskovanju).  
V primeru, da se učitelj odloči za ocenjevanje zn anja s projektno nalogo, je treba določiti 
njeno definicijo.  
 
PROJEKTNA NALOGA  
Za uresničitev ciljev v projektni nalogi se je treba odločiti za oblikovanje in izdelavo primerne 
problemske naloge. Tu je smiselno spodbuditi učence k iskanju in oblikovanju la stnih 
problemskih nalog, ki so zanimive zanje in jim  pomenijo  dovolj dobro motivacijo za delo in 
reševanje. Dobro je, če so tematsko vezane na njihova interesna področja. Vsaka projektna 
naloga združuje vsebine v smiselno celoto, v katero vključujejo tudi pridobivanje novih znanj 
in spretnosti. Učenci novih znanj ne pridobivajo pred začetkom projektne naloge (na zalogo), 
temveč takrat ko jih potrebujejo za nadaljevanja dela. Projektno delo je smiselno izvajati kot 
delo v parih, morda celo v manjših skupinah , v katerih  se učenci med seboj spodbujajo,  učijo 
drug od drugega in gradijo na kolektivni inteligenci. Nastale probleme in vprašanja rešujejo 
najprej znotraj para/skupine in  iščejo/oblikujejo rešitve, ki so nastale kot razprava in dogovor 
obeh/vseh članov . Če pri tem potrebujejo učitelja, ima ta  mentorsko vlogo, jih spodbuja in jim 
z vprašanji in drobnimi napotki pomaga, da se vrnejo h konstruktivnemu reševanju problema.  
Projektna naloga poteka v treh fazah .  12 
  
Prva faza projektne naloge  
V prvi fazi se učenc i lotijo iskanja rešitve problema, ki so ga odkrili sami ali jim ga je 
posredoval učitelj. Iskanje rešitev daje učencem največ možnosti ustvarjanja in mu je treba 
posvetiti dovolj časa. Učitelj naj učencem ne ponuja rešitev, temveč naj jih spodbuja z 
(drob nimi) problemskimi situacijami in vprašanji, ki jih postopno rešujejo, da dosežejo cilj.  
 
Druga faza projektne naloge  
V drugi fazi projektne naloge učenci pripravijo načrt reševanja problemske naloge in nalogo 
realizirajo. Ugotovijo njeno primernost za uporabo oz . preverijo delovanj e. Pridobivanje 
novega znanja vključimo takrat, ko se za to pojavi potreba. Tako bo učenec znanje razumel 
in sprejel kot pomoč pri reševanju naloge. Učenec svoje znanje ustvarja in gradi ob 
reševanju problemov in nalog z lastn im delom  in iskanjem podatkov po različnih virih.  
  
Tretja faza projektne naloge  
Tretja faza je vrednotenje dela in rezultatov dela. Učenci ugotavljajo, kako jim je uspelo 
doseči postavljena merila, in ovrednotijo svoje delo. Sprehodijo se skozi ves proces  dela, 
ugotavljajo, kaj so se naučili, kaj so dobro opravili, kje so imeli težave in zakaj so jih rešili ter 
kako. Ugotavljajo, ali so izbrali ustrezno rešitev, in predlagajo spremembe in morebitne 
izboljšave.  
 
6 ZNANJA IZVAJALCEV  
 
PREDMET  IZVAJALEC  ZNANJA  
Neobvezni izbirni predmet 
računalništvo  Učitelj Znanja kot jih mora imeti 
učitelj izbirnih predmetov s 
področja računalništva  
 
Priporočamo, da se učitelji profesionalno usposabljajo s programi nadaljnjega izobraževanja 
in usposabljanja strokovnih delavcev v vzgoji in izobraževanju na področju računalništva in 
informatike.  
  
MLADI NA  
VOJAŠKEM TABORU
ŠTEVILKA7JULIJ 2019 2 SV
 SV 3
VSEBINA
4	 AKTUALNO
ZA VOJAŠKE TABORE VSE VEČ ZANIMANJA MLADIH
6	 INTERVJU
PODČASTNIŠKI ZBOR PRED ENAKIMI IZZIVI KOT SV
10	 IZPOSTAVLJAMO
PREDSEDNIK VLADE VOŠČIL 
KONTINGENTOM NA MISIJAH
V BRUSLJU O STRATEŠKIH IZZIVIH NATA
SV POMAGA PRI VAROVANJU MEJE S 130 VOJAKI
PREDSEDNIK DRŽAVNEGA SVETA NA OBISKU V SV
PRIPADNIK SV POSTAL GLAVNI 
PODČASTNIK NATOVE ŠOLE
DIREKTORJI NATOVIH CENTROV ODLIČNOSTI V SLOVENIJI
16	 IZ	NAŠIH	ENOT
SLOVENSKA VOJSKA Z LADJO TRIGLAV 
NA VAJI V ČRNI GORI
GORNIKI IZ SV NA VAJI V ITALIJI
V PIVKI PRAZNOVALI DAN LOGISTIČNE BRIGADE
ZAHTEVNA TAKTIČNA VAJA Z BOJNIM 
STRELJANJEM VODOV 2. PEHOTNE ČETE
PRIPADNIKI ENOTE ZA JRKBO NA VAJI V NEMČIJI
28	 VIDELI	SMO
MED POČITNICAMI OBLEKLI VOJAŠKE UNIFORME
NAVDUŠILA JIH JE VOŽNJA S HELIKOPTERJEM
35	 BRALNA	ZNAČKA
MAISTROVA BRALNA ZNAČKA 2019
36	 PREDSTAVLJAMO
TEKMOVALI V VOJAŠKIH VEŠČINAH NA FINSKEM
38	 Z	ORKESTROM
ORKESTER SV NA INNSBRUŠKIH 
PROMENADNIH KONCERTIH
41	 PREŽIVETJE 	
ČOLN
42	 OBRAZI
VEDNO SE TRUDIM BITI NAJBOLJŠI
44	 IZ	VOJAŠKE	ZGODOVINE
ZAVEZNIŠKA KAMPANJA V ITALIJI (1943–1945)
46	 ŠPORT	V	VOJSKI
NEKAJ REZERVE IMAM ŠE V TEHNIKI
49	 SPODBUDNA	MISEL
OPROSTI, LEPO JE IN HVALA TI
49	 PREBRALI	SMO
JERONIM PEROVIĆ: FROM CONQUEST 
TO DEPORTATION: THE NORTH 
CAUCASUS UNDER RUSSIAN RULE
50	 RAZVEDRILO
NAGRADNA KRIŽANKA
POIŠČI PET RAZLIK
3816
3624 1910
32 28UVODNIK
Slovenska vojska vsako leto v času poletnih počitnic organizira 
že tradicionalne vojaške tabore, ki so namenjeni slovenskim 
srednješolcem in študentom. Vojaški tabori namreč predstavljajo 
za mlade odlično priložnost, da se lahko seznanijo z življenjem in 
delom v vojski. Slovenska vojska pa jim lahko na tak način že med 
srednjo šolo in študijem predstavi možnosti za kasnejše sodelovanje 
na prostovoljnem služenju vojaškega roka, za vključitev v pogodbeno 
rezervo ali za poklicno zaposlitev v Slovenski vojski. 
Glede na dejstvo, da se Slovenska vojska v zadnjih letih spopada z 
velikimi izzivi predvsem na področju zadrževanja in pridobivanja 
novega kadra, je za vojaško organizacijo nadvse pomemben stik 
s ciljno populacijo mladih, ki se šele odločajo za svoj poklic in 
prihodnjo zaposlitev. Za vojaške tabore je med mladimi iz leta v leto 
vse več zanimanja, saj se jih je letos udeležilo več kot 300 dijakov in 
študentov iz vse Slovenije. 
Ni presenetljivo, da je pri kar dveh tretjinah udeležencev 
tabor podkrepil željo in namero o zaposlitvi v Slovenski vojski. 
Kot prevladujoč razlog za odločitev za vojaški poklic mladi 
navajajo, da imajo radi svojo domovino in bi ji radi tudi služili. 
V Slovenski vojski jih privlačijo še red in disciplina ter zanimivo delo 
z orožjem. Najbolj pa jih odvrača narava dela v vojski, ki pogosto 
zahteva odsotnost od doma.
V tokratni poletni številki revije boste poleg zanimivih reportaž 
z vojaškega tabora na Bohinjski Beli in tabora MORS in mladi 
v Novem mestu lahko prebrali tudi o sodelovanju enot in 
pripadnikov Slovenske vojske na treh mednarodnih vajah v tujini. 
Pripadniki 430. mornariškega diviziona so prejšnji mesec z ladjo 
Triglav sodelovali na pomorski vaji v Črni gori, na kateri so se z 
mornaricami Jadransko-jonske pobude urili v skupnem delovanju 
na morju. Pripadniki gorskega polka Slovenske vojske so v začetku 
meseca sodelovali na mednarodni vaji gorskih enot v sosednji 
Italiji. Tudi pripadniki enote za JRKBO iz Kranja so se udeležili 
mednarodne vojaške vaje enot za JRKBO v Nemčiji, s čimer so 
pridobili pomembne izkušnje in znanje ter znova dokazali, da so 
enakovredni partnerji na vaji sodelujočim enotam iz zavezniških in 
partnerskih držav.
Marko PišlarNa vojaške 
tabore vse več 
mladih 4 SV
 SV 5Za vojaške tabore vse 
več zanimanja mladih
Slovenska vojska vsako leto v času počitnic organizira za dijake tabor MORS in 
mladi ter za polnoletne srednješolce in študente vojaški tabor. Tabori so namenje -
ni tistim dijakom in študentom, ki želijo počitnice preživeti aktivno in med njimi spo -
znati utrip življenja ter dela pripadnikov Slovenske vojske, pri čemer je poudarek 
na usposabljanju v terenskih razmerah. Letos so na Ministrstvu za obrambo in v 
Slovenski vojski organizirali in izvedli 14-dnevni vojaški tabor ter kar pet petdnev -
nih oziroma šestdnevnih taborov MORS in mladi, od tega dva prvič v času zimskih 
počitnic.
Besedilo: Marko Pišlar in Sektor za vojaške zadeve
Foto: Bruno ToičAKTUALNO
tako da ga je uspešno končalo 64 dijakov, 
26 deklet in 38 fantov. Na tabor MORS in 
mladi v Novem mestu, ki je potekal v istem 
obdobju kot v Vipavi, je bilo prijavljenih 59 
kandidatov, udeležilo pa se ga je 47 . Med 
njimi je bilo 20 deklet, šest kandidatov je 
bilo devetošolcev. Tabora sta se v preteklo -
sti že udeležila dva kandidata, preostali so -
delujoči pa so bili na njem prvič. Tabor sta 
predčasno zapustila dva kandidata, tako 
da ga je v Novem mestu uspešno konča -
lo 45 udeležencev. Na tretji tabor v Mur -
ski Soboti, ki je potekal od 8. do 13. julija, 
je bilo prijavljenih 70 kandidatov, udeleži -
lo se ga je 67 udeležencev. Med njimi je 
bilo 33 deklet, devet kandidatov je bilo de -
vetošolcev. Kar devet kandidatov se je ta -
bora že udeležilo enkrat, pet jih je na njem 
sodelovalo drugič, kar trije pa so bili že tre -
tjič. Tabor so uspešno končali vsi kandidati.VOJAŠKI	TABOR	ŽE	DVAJSETIČ
Vojaški tabor je bil letos organiziran že 20. 
leto zapored. Do zdaj se ga je udeležilo več 
kot 2400 udeležencev. Letos je na vojaškem 
taboru na Bohinjski Beli in v njeni okolici so -
delovalo največ udeležencev v zadnjih pe -
tih letih. Za letošnji tabor je bilo razpisanih 
80 mest, čeprav bi lahko ob večjem zanima -
nju na taborjenje sprejeli tudi do 100 kandi -
datov. Na razpis za udeležbo na taboru so 
prejeli 150 vlog, od tega je bilo 22 mlado -
letnih kandidatov, ki so jih zavrnili s predlo -
gom, da se raje prijavijo na tabor MORS in 
mladi, drugih 128 kandidatov pa je bilo na -
potenih na varnostno preverjanje. Dva so na 
podlagi ocene varnostnega preverjanja za -
vrnili, drugi pa so bili napoteni na zdravniški 
pregled, saj so na vojaškem taboru tudi fizič -
ne obremenitve. Zdravniški pregled je manj 
obsežen in zahteven kot ob pridobitvi statusa 
štipendista, pripadnika pogodbene rezerve, 
vojaka na služenju vojaškega roka ali zapo -
slitvi v Slovenski vojski. Izmed preostalih kan -
didatov jih je 18 odpovedalo udeležbo pred 
opravljenim zdravniškim pregledom in po 
njem, 25 jih je bilo zavrnjenih zaradi zdra -
vstvenih razlogov, nekateri tudi kot trajno ne -
sposobni za opravljanje vojaške službe. Leto -
šnjega vojaškega tabora, ki je potekal od 1. 
do 14. julija, se je udeležilo 83 kandidatov in 
kandidatk. Med njimi je bilo 27 polnoletnih 
dijakov, pet študentov Fakultete za družbe -
ne vede, 15 študentov Fakultete za varnostne 
vede, 13 štipendistov Ministrstva za obram -
bo in 23 študentov z drugih fakultet. Dva kan -
didata sta tabor zapustila že po petih dneh 
zaradi zdravstvenih razlogov. Drugič se ga 
je udeležilo deset udeležencev, eden je tudi 
uspešno opravil prostovoljno služenje voja -
škega roka. Omenjenih 11 kandidatov je bilo 
vključenih v zahtevnejše usposabljanje na 
višji ravni. Strokovno prakso je z udeležbo na 
taboru v okviru obveznosti študijskih progra -
mov letos opravljalo deset študentov Fakulte -
te za varnostne vede in dva študenta Fakulte -
te za družbene vede. Letošnjega vojaškega 
tabora so se tako udeležili študentje s 25 fa -
kultet in dijaki s 26 srednjih šol iz vse Sloveni -
je. V izvedbo letošnjega tabora so bili poleg 
inštruktorjev iz Šole za častnike, ki je nosilec POLETNI	TABOR	MORS	IN	MLADI 	
LETOS	NA	TREH	LOKACIJAH
Tabor MORS in mladi poteka v Slovenski 
vojski neprekinjeno že od leta 2005. Do 
leta 2017 je potekal le v Vipavi, leta 2018 
je bila prvotni lokaciji dodana še Murska 
Sobota, letos pa je tabor prvič potekal še 
na novi lokaciji, v Novem mestu. To leto je 
na taboru MORS in mladi sodelovalo naj -
več udeležencev v zadnjih petih letih. Za 
vsako od treh lokacij je bilo razpisanih po 
100 prostih mest. Na tabor v Vipavi, ki je 
potekal od 1. do 6. julija, je bilo prijavlje -
nih 86 kandidatov, udeležilo pa se ga je 
70, od teh je bilo 31 deklet, devet kandida -
tov je bilo devetošolcev. Štirje kandidati so 
se v preteklosti enkrat že udeležili tabora 
MORS in mladi, dva sta na taboru sodelo -
vala drugič, dva pa sta bila že tretjič. Tabor 
je predčasno zapustilo pet deklet in en fant, PRVIČ	ORGANIZIRALI	ZIMSKI 	
TABOR	MORS	IN	MLADI
V času zimskih počitnic od 18. do 22. febru -
arja in od 25. februarja do 1. marca sta letos 
v organizaciji in izvedbi 132. gorskega pol -
ka prvič potekala dva brezplačna petdnev -
na zimska tabora MORS in mladi na Bohinj -
ski Beli in v njeni okolici. Zimski tabor je bil 
namenjen srednješolcem, pogoj za udelež -
bo je bil status dijaka. Prvi tabor v času zim -
skih počitnic je bil organiziran za dijake z 
območja jugovzhodne Slovenije in iz koro -
ške, pomurske, podravske, savinjske ter spo -
dnjeposavske regije. Drugi tabor pa za dija -
ke iz osrednjeslovenske, gorenjske, goriške, 
notranjsko-kraške in zasavske regije ter ne -
katerih občin iz jugovzhodne Slovenije. Za 
en tabor je bilo razpisanih 50 mest, torej so 
skupno sprejeli 100 srednješolcev. Prvega 
tabora se je udeležilo 23 dijakov, med njimi 
so bila štiri dekleta, v drugem terminu pa 26 
dijakov, med njimi je bilo sedem deklet. Zim -
ski tabor so uspešno končali vsi udeleženci s 
kar 37 srednjih šol iz vseh predelov Sloveni -
je. Izvajalci tabora so srednješolce seznanili 
z osnovami vojaškega gorništva, vojaško in 
specialistično opremo, pripravami na giba -
nje v gorskem svetu pozimi, nevarnostmi, po -
stopki prve pomoči, načini praktičnega reše -
vanja izpod snega, orientacijo, hojo s turnimi 
smučmi in krpljami, izdelavo bivakov ter dru -gimi vsebinami. Pomerili so se lahko tudi na 
patruljnem teku in streljali na biatlonske tar -
če, pripadnik in pripadnica 132.  gorskega 
polka pa sta jim predstavila, kakšen je po -
klic vojaka, in jim opisala svoji poklicni poti. 
Udeleženci tabora so si najbolj zapomnili 
smučanje s turnimi smučmi, streljanje na bi -
atlonske tarče in predstavitev orožja ter spe -
cialistične gorniške opreme. Zelo zadovoljni 
so bili s sprejemom, usposabljanjem, name -
stitvijo in organizacijo življenja ter dela. Vsi 
so se strinjali, da so pridobili veliko novega 
znanja in doživeli pomembno življenjsko iz -
kušnjo ter spoznali nove prijatelje. Pohvali -
li so tudi inštruktorje iz Slovenske vojske za 
njihovo motiviranost, strokovnost in strogost. 
KAR	14	ODSTOTKOV	UDELEŽENCEV 	
VOJAŠKEGA	TABORA	VSTOPI 	
V	OBRAMBNI	SISTEM 	
Organizacija vsakoletnih vojaških taborov za 
dijake in študente slovenskih srednjih šol ter 
fakultet je vsekakor odlična priložnost, da lah -
ko morebitni kandidati za zaposlitev in delo 
v Slovenski vojski predhodno spoznajo vo -
jaško življenje ter delo v vojaški organizaci -
ji, prav tako tudi vsi drugi, ki bodo pri svojem 
poklicu soustvarjali slovenski obrambni sis -
tem. Udeležba je dobrodošla tudi za tiste, ki 
bodo v svojem domačem in delovnem oko -
lju na podlagi pozitivne izkušnje z udeležbo 
na taborih promovirali Slovensko vojsko, širi -
li njen ugled v javnosti ter s svojo dobro izku -
šnjo vplivali na morebitne odločitve kandida -
tov za zaposlitev v Slovenski vojski. Vojaški 
tabor in tabori MORS in mladi so mladinska 
oblika obrambnega usposabljanja državlja -
nov Slovenije. Letos je usposabljanje uspe -
šno končalo 306 oseb. Največ mladih izve 
za vojaške tabore na spletnih mestih Postani 
vojak na Facebooku in Instagramu ali na sple -
tni strani Postanivojak.si. Informacije o možno -
sti udeležbe pa dobijo tudi od prijateljev, so -
rodnikov in znancev. Statistika kaže, da kar 
17 odstotkov udeležencev vojaškega tabora 
pozneje odda vlogo za zaposlitev v Sloven -
ski vojski, od 12 do 14 odstotkov pa jih vsto -
pi v obrambni sistem. Da bi bil ta odstotek v 
prihodnje še višji, si v Slovenski vojski in na 
Ministrstvu za obrambo Republike Slovenije 
prizadevajo narediti program vojaških tabo -
rov še bolj privlačen in zanimiv za mlade. Vo -
jaški tabor so letos že podaljšali za en dan, 
tako da zdaj traja 14 dni. Iz programa tabo -
ra MORS in mladi so izvzeli tiste vsebine, ki 
so bile za mlade manj zanimive, kot je bil na 
primer obisk muzejev, vključili pa so adrena -
linske vsebine, kot sta vožnji z oklepniki in he -
likopterjem Cougar. Izvedli so več streljanj, 
tekmovanje med skupinami v športnih igrah, 
predstavili enote in oborožitev SV ter delo -
vanje SV na misijah. Cilj organizatorjev in iz -
vajalcev še naprej ostaja, da bi udeleženci 
zadolžili čim boljšo opremo. Tako so jim na le -
tošnjih taborih priskrbeli novejšo uniformo in 
udobnejšo obutev, ki zmanjša možnost za na -
stanek žuljev. Udeležence vojaških taborov 
poskušajo dodatno motivirati in nagraditi tudi 
tako, da vsak udeleženec po končanem tabo -
ru prejme v trajen spomin promocijsko maji -
co in repliko razpoznavne značke z napisom 
Postanivojak.si . Najboljši udeleženec in ude -
leženka ter najboljši strelec poleg priznanja 
dobijo tudi praktično darilo. 
izvedbe in priprave vsakoletnega tabora, ak -
tivno vključeni tudi kandidati 31. generacije 
Šole za častnike, ki so z udeležbo na taboru 
pridobili pomembne voditeljske izkušnje, saj 
so bili med usposabljanjem udeležencev ta -
bora postavljeni v vloge poveljnikov oddel -
kov in vodov ter vodnih podčastnikov.  6 SV
 SV 7
INTERVJU
PODČASTNIŠKI	ZBOR	PRED 	
ENAKIMI	IZZIVI	KOT	SV
Besedilo: Marko Pišlar
Foto: Bruno ToičDecembra lani je dolžnost glavnega podčastnika SV prevzel višji praporščak Da -
nijel Kovač. V svoji dolgoletni vojaški karieri je opravljal številne naloge in s svo -
jimi sposobnostmi ter profesionalnostjo predstavlja zgled za mnoge podčastnike 
v SV. Njegove lastnosti so prepoznali tudi ameriški kolegi, ki so ga sprejeli v Dvo -
rano slavnih tujih slušateljev Akademije za visoke podčastnike kopenske vojske 
ZDA. O tem in drugih izzivih pri razvoju podčastniškega zbora SV je spregovoril 
za bralce naše revije.
Pogovor z glavnim podčastnikom SV višjim praporščakom Danijelom Kovačem
Kako ste sprejeli novo dolžnost?
Dolžnost glavnega podčastnika SV je zame 
velik osebni in poklicni izziv. Osebni zato, 
ker opravljam v življenju tudi vlogo očeta 
dveh sinov, starih 12 in 7 let, ter soproga. 
Zato moramo imeti vsi veliko potrpljenja in 
razumevanja, tako jaz kot moja družina, saj 
se moramo zavedati, da imam zdaj novo po -
membno vlogo, v kateri moram poskrbeti 
tudi za drugo družino, podčastnike in voja -
ke SV. Usklajevanje teh vlog je včasih kar za -
pleteno. Dolžnost glavnega podčastnika SV 
sprejemam kot velik poklicni izziv, saj sem s 
tem prevzel veliko odgovornost. Hkrati se za -
vedam, da imam s svojimi predlogi in deja -
nji vpliv na odločitve na najvišji ravni. V šali 
lahko rečem, da gre pri prevzemu takšne dol -
žnosti v bistvu za nespodobno povabilo, ki ga 
ne moreš zavrniti, tudi če bi ga želel. 
Kaj obsega vaše delo?
Glavni podčastnik SV kot položajno najvišji 
enotovni podčastnik opravlja svoje temeljno 
poslanstvo v tesnem sodelovanju z načelni -
kom GŠSV kot del vodstva SV. Je visoki sve -
tovalec na najvišji, strateški, ravni ter podpira 
namero načelnika. Je tudi prvi svetovalec na -
čelnika na področju vodenja kariernih poti, 
vojaške discipline, usposabljanja in dobre -
ga počutja vojakov ter podčastnikov. Prav ta 
položaj ne sme biti podvojen z drugo funkci -
jo. Z načelnikom izoblikuje poveljniški tim. 
Kot navaja veljavno Pravilo za štabno delo iz 
marca 2019, je poveljniški tim strokovno in na 
zvestobi temelječe partnerstvo med poveljni -
kom in glavnim oziroma enotovnim podča -
stnikom na vseh ravneh poveljevanja. Pome -
ni, da je oblika odnosa poveljniškega tima del 
sestave poveljevanja in kontrole od ravni voda 
do ravni strateškega poveljstva. Medtem ko 
ima poveljnik uradno pristojnost nad enoto, 
enotovni podčastnik podpira namero ter 
prednostne in dodeljene naloge poveljnika na 
podlagi poveljnikovega pooblastila. Temeljno 
poslanstvo glavnega podčastnika SV je sveto -
vati načelniku GŠSV in vodjem štabnih ele -
mentov. Načelniku daje priporočila za vse za -
deve glede podčastnikov in vojakov. Skrbi za 
ravnanje, ki je skladno z veljavnimi pravili, 
izpolnjevanje standardov, predlaga možno -
sti za izboljšanje delovne učinkovitosti, prav 
tako za učinkovito usposabljanje in za vzdr -
ževanje vojaške discipline v organizaciji. 
Kakšen je pomen podčastniške 
podporne linije v SV?
Tudi v SV podčastniška podporna linija delu -
je. Imamo normativne dokumente, predvsem 
je pomembna Direktiva o organiziranju in 
delovanju podčastniškega zbora SV, v kate -
ri so jasno opredeljeni njena vloga, pristoj -
nosti in temeljno poslanstvo. Na vprašanje, ali podčastniki dovolj dobro razumemo, 
kaj podčastniška podporna linija je in kaj je 
njeno temeljno poslanstvo, lahko odgovo -
rim, da v veliko primerih ne. Zato sta zelo 
pomembna izbor in zavedanje, da enotov -
ni podčastnik ne more biti vsak, ki izpolnju -
je osnovne pogoje za napredovanje. Niti slu -
čajno. Prav tako je pomembno, ali častniki 
in vsi drugi v SV ter širše razumejo vlogo in 
temeljno poslanstvo podčastniške podpor -
ne linije. Lahko navedem, da imamo takšne, 
ki našo vlogo in poslanstvo zelo dobro razu -
mejo ter nas podpirajo in posledično upo -
rabljajo to orodje poveljnika za to, čemur je 
namenjeno. A je še vedno kar nekaj posame -
znikov, ki naše vloge ne razumejo oziroma, 
kar je najbolj skrb vzbujajoče, je sploh ne že -
lijo razumeti. Naša naloga in naloga enotov -
nih podčastnikov je, da širimo razumevanje 
in zavedanje ter predvsem ustrezno predsta -
vljamo vlogo podčastniške podporne linije in 
nasploh podčastnikov v SV. V primerjavi z 
vojskami, ki imajo precej daljšo vojaško tra -
dicijo, je vloga podčastniške podporne lini -
je pri nas odvisna predvsem od razumevanja 
in zmožnosti uporabe tega orodja, medtem 
ko tradicionalne vojske to vlogo razumejo 
in jo izkoriščajo do potankosti. Zanimivo je, 
da je tudi večina novonastalih držav umesti -
la podčastniško podporno linijo v strukturo 
svojih oboroženih sil in, kar še bolj presene -
ča, da je mnogim prav podčastniški zbor SV 
svetoval in predstavil svoje izkušnje, razvoj 
ter umestitev.
Kako je organizirana mreža 
podčastnikov v SV?
To mrežo bi lahko pravilno poimenovali tudi 
podčastniško osebno ali socialno omrežje. 
Omrežje je razvito od najnižjega podčastni -
ka in vojaka v strukturi SV prek enotovnih 
podčastnikov ravni čete, bataljona, polka, 
brigade in operativne ravni pa vse do glav -
nega podčastnika SV. Toda opozoril bi, da ne 
smemo zamenjevati pojmov osebno socialno 
omrežje in podčastniška funkcijska podpor -
na linija. Zadnja je vzpostavljena v struktu -
ri od ravni voda in vse do glavnega podča -
stnika SV. Naloge in pristojnosti enotovnih podčastnikov so jasno opredeljene v nor -
mativnih dokumentih. So podrejeni svojim 
poveljnikom in pri reševanju problemati -
ke podčastnikov in vojakov podrejenih enot 
tesno sodelujejo z enotovnimi podčastni -
ki teh enot, s katerimi pripravljajo rešitve in 
jih posredujejo svojim poveljnikom. Podča -
stniki in vojaki v SV so med seboj poveza -
ni v socialna omrežja na podlagi interakcije 
med seboj podobnimi, tako po položaju kot 
po statusu v organizaciji. Velikokrat se posa -
mezni podčastniki povezujejo zaradi lastne 
koristi, kot na primer biti všečen, imeti mo -
žnosti za višjo plačo, napredovanje in drugo. 
Pri razumevanju socialnega omrežja je zato 
treba upoštevati vse dejavnike, kot so položaj 
in posledično moč posameznika v SV, vrsta 
delovnega mesta, motivacija za delo in la -
stnosti ter model vodenja in struktura vod -
stvenega kadra. V SV prav tako obstajajo in -
teresne skupine podčastnikov in vojakov, ki 
se povezujejo med seboj v socialna omrež -
ja zaradi izmenjave osebnih informacij in 
virov, potrebnih za delo, in predvsem izme -
njave znanja. V kompleksni organizaciji, kot 
je SV, je takšnih interesnih skupin več in veli -
kokrat je vsa SV odvisna od socialnih omre -
žij teh skupin. 
Kot pravite, podčastnik ni samo 
poklic, temveč je tudi profesija. Se v 
SV tega vsi dovolj dobro zavedajo?
Imam srečo, da sem prav o tej temi pred krat -
kim predaval na nadaljevalnem strokovno -
vojaškem usposabljanju in izobraževanju I. 
stopnje za podčastnike bodočim štabnim vo -
dnikom. Zelo pomembno je, da podčastnik 
SV že v začetku svoje kariere razume, da biti 
podčastnik ni le poklic, temveč je nekaj več, 
je tako imenovana profesija. Tako podčastni -
kom pojasnimo, kako se strokovne značilno -
sti poklica kažejo v odgovornostih, postop -
kih in standardih, ter razpravljamo o vplivih 
in posledicah profesionalizacije na nalo -
ge podčastnikov pri usposabljanju ter vode -
nju. Najtežja naloga je pojasniti razliko med 
poklicem in profesijo, stroko, saj je sloven -
ski jezik precej nespecifičen pri razlikovanju 
obeh, v osnovi latinskih, pomenov. Beseda V primerjavi z vojskami, ki imajo 
precej daljšo vojaško tradicijo, je vloga 
podčastniške podporne linije pri nas 
odvisna predvsem od razumevanja in 
zmožnosti uporabe tega orodja, medtem 
in jo izkoriščajo do potankosti.  8 SV
 SV 9
individualni kot kolektivni ravni. Podčastni -
ški zbor bo letos pripravil za uporabo v SV 
nadgrajen katalog individualnih veščin ravni 
1-4 ter predvsem nove kataloge individualnih 
vojaških veščin rodov in služb v SV. To za nas 
pomeni poenotenje in izvedbo postopkov, ki 
bodo podpirali poslanstva enot. Kot zadnjo 
usmeritev bi izpostavil mednarodno sodelo -
vanje, v okviru katerega želimo predvsem utr -
diti že delujoče oblike ter nadgraditi sodelo -
vanje na področju vojaškega izobraževanja in 
usposabljanja. 
Kako pa vidite to področje?
Pomembno je zavedanje, da v procesu vo -
jaškega izobraževanja in usposabljanja ne 
ustvarjamo podčastnika za trenutne potrebe 
in podčastnika uradnika, temveč podčastni -
ka, ki bo taktično in tehnično izobražen ter 
usposobljen za spoprijemanje z izzivi sodob -
nega bojišča. Zato so in bodo v ospredju še 
vedno tradicionalne oblike usposobljenosti 
in pripravljenosti, kot so strelska usposoblje -
nost, fizična pripravljenost, vodenje malih 
taktičnih enot, skrb za medčloveške odno -
se, motivacijo in moralo vojakov ter drugo. Vse to mora biti nadgrajeno z znanjem, po -
trebnim za odziv na sodobnem bojišču, ki ga 
ogrožajo hibridne grožnje. 
Pred kratkim ste dobili visoko 
priznanje Akademije za visoke 
podčastnike kopenske vojske 
ZDA. Kaj vam to pomeni?
Zavedam se, da takšna razglasitev ni samo -
umevna. Je postopek in proces, ki traja naj -
manj tri mesece. Začne se z nominacijo, ki 
jo pripravi ambasada ZDA v Sloveniji. Šola 
jo potrdi ali zavrne. Razglasitev poteka na 
šoli in je usklajena s koncem šolanja genera -
cije. Na slovesnost so povabljeni visoki gosti, 
predstavniki ameriških oboroženih sil in mi -
nistrstva za obrambo ter tujih vojsk. Vabljeni 
so tvoji soproga in prijatelji. Ob moji razglasi -
tvi je bil prisoten tudi predstavnik Nacional -
ne garde Kolorada. Dogodek je bil zame veli -
ka čast in moram priznati, da sem se tokrat 
ob govoru prvič počutil nelagodno. Ta raz -
glasitev pomeni nagrado za ves vložen trud 
in odrekanja tako mene kot moje družine v 
času mojega dela v SV. Poklicno pa pomeni 
veliko čast zame, za SV in za Slovenijo. poklic namreč združuje obe oznaki. V vsa -
kodnevnem jeziku je beseda profesionalen 
navadno protipomenka za laičen oziroma 
amaterski. Profesionalno vedenje navadno 
označuje vedenje, ki je skladno z etičnimi na -
čeli (moralno), besedo profesionalno pa na -
vadno ocenjujemo na podlagi znanja (eksper -
tize). Pripadniki neke profesije obvladujejo 
zahtevno znanje in izkušnje ter se redno in 
dolgo usposabljajo. Oblikujejo profesionalno 
organizacijo, ki nadzoruje vstop v poklic in 
izvaja profesionalni nadzor nad stroko. De -
lovanje pripadnikov profesije zaznamujejo 
profesionalna kultura, strokovni jezik in pro -
fesionalna etika. Od podčastnikov SV se to 
Kam bo usmerjen razvoj 
podčastniškega zbora SV?
Razvoj podčastnikov SV sledi ambicijam na -
čelnice GŠSV, ki jih je izpostavila ob prevze -
mu dolžnosti. Naštel bom samo nekatera po -
membna področja. Prvo je ureditev statusa 
pripadnika SV. Za profesionalne oborožene 
sile večine držav je značilno, da so vojaki in 
podčastniki obravnavana celota. Prav tako jih 
vidi Nato, saj oznako OR ( Other Ranks ) upo -
rablja za vojake in podčastnike od OR-1 do 
OR-9. Večina zahodnih profesionalnih vojsk 
poimenuje to celoto z angleškim izrazom En -
listed . Zato je cilj vzpostaviti strukturo od 
vojaka do glavnega podčastnika SV, ki sledi 
smernicam zavezništva, predvsem Natovi 
strategiji delovanja podčastniških zborov za -
vezništva iz leta 2017. S ciljem ureditve statusa 
kot glavni podčastnik SV dejavno sodelujem 
v delovni skupini MO, ki jo vodi svetovalec 
v Kabinetu ministra za obrambo RS Boštjan 
Šefic. Skupina pripravlja ukrepe prav na po -
dročju izboljšanja statusa pripadnikov SV, 
še zlasti vojakov. Pri tem s predlogi, mnenji 
in tudi kritiko pomaga prav vsak podčastnik 
SV. Drugo področje sta vojaško izobraževanje 
zahteva in slovenski podčastnik vse to ima. 
Zato lahko z gotovostjo navedemo, da ima za -
gotovljene vse pogoje, da je profesionalen. Ne 
nazadnje imamo za podčastnike opredeljeni 
poklicni kvalifikaciji podčastnik/podčastni -
ca in višji podčastnik/višja podčastnica, ki v 
svoji osnovi jasno definirata strokovno zna -
nje in spretnosti, vključno s posebnimi pogo -
ji, ki jih mora izpolnjevati pripadnik, če želi 
pridobiti to poklicno kvalifikacijo. Žal v SV 
še vedno nekateri razumejo svoje delo samo 
kot poklic in ne kot profesijo, kar je delno ra -
zumljivo, saj smo se šele pred kratkim zače -
li zavedati pomembnosti profesionalizma ter 
predvsem pogojev, ki nam to omogočajo. 
Kateri so danes največji izzivi in 
kako se z njimi spoprijemate?
Podčastniški zbor kot del SV se srečuje s po -
polnoma enakimi izzivi kot SV. Vendar bi 
se vseeno osredotočil le na najpomembnej -
še. Danes je največji izziv za podčastnike 
SV zadrževanje in pridobivanje novih pri -
padnikov. Zavedamo se, da brez vojakov ni 
vojske in njenih podčastnikov. Zato podaja -
mo predloge, pobude in mnenja ter tvorno Pomembno je zavedanje, da v procesu 
vojaškega izobraževanja in usposabljanja 
ne ustvarjamo podčastnika za trenutne 
potrebe in podčastnika uradnika, 
temveč podčastnika, ki bo taktično in 
tehnično izobražen ter usposobljen za 
spoprijemanje z izzivi sodobnega bojišča.
izhajamo iz teh zahtev in delamo skladno z 
veljavno Doktrino vojaškega izobraževanja in 
usposabljanja ter Natovim priročnim učnim 
programom za strokovno vojaško izobraže -
vanje za podčastnike in Natovo strategijo de -
lovanja podčastniških zborov zavezništva iz 
leta 2017. Pomembno je poenotenje organi -
zacijske kulture SV, pri čemer podčastniški 
zbor pomaga pri ugotavljanju organizacijske 
kulture v SV ter s postavitvijo ogledala zboru 
kot celoti, saj je treba vsem vojakom in pod -
častnikom pojasniti, da se spreminjanje začne 
najprej pri nas, SV pa lahko pomaga z jasno 
vizijo želene filozofije vodenja in določitvi -
jo predvsem kriterijev uspeha. Naša glavna 
usmeritev bo tudi razvoj delovnega okolja, v 
katerem so pomembne reference za opravlje -
no delo posameznika in kolektiva, okolja, v 
katerem mora vsak posameznik delovati skla -
dno z normativnimi akti, strokovno in zako -
nito ter v katerem iskanje bližnjic ni spreje -
mljivo. Obenem pa mora opravljati svoje delo 
vestno, pogumno in s sprejemanjem odgovor -
nosti za svoja dejanja. Razvoj podčastniškega 
zbora bo usmerjen v podporo ciljev zmoglji -
vosti s kakovostnim usposabljanjem tako na bataljonov in brigad štabni vodnik. Prav je, 
da se v SV po 15 letih članstva Slovenije v 
Natu vzpostavi ustrezna struktura činov 
oziroma nazivov za podčastnike in ustre -
zna umestitev glede na ravni ter skladno z 
zahtevami in pridobljenimi kompetencami 
ter priporočili Nata. Tako se bo vzpostavila 
možnost oblikovanja vzdržnega in usmerje -
nega kariernega modela ter transparentne -
ga napredovanja, predvsem pa bodo vojaki 
in podčastniki obravnavana celota. Le tako 
bo mogoče kandidatu za vojaka predstaviti 
možnosti, ki jih ima ob vstopu v sistem, kaj 
mora narediti in kakšna je pot, ki jo mora 
prehoditi od kandidata do glavnega pod -
častnika SV. Kolegij glavnega podčastni -
ka SV je s ciljem ureditve ustrezne struk -
ture podčastniških nazivov glede na ravni 
ponovno podal predlog načelnici GŠSV ter 
pripravil predloge in mnenja s ciljem uredi -
tve plačnih anomalij. Eden izmed pomemb -
nih izzivov je tudi razumevanje vloge pod -
častnika v procesu vojaškega izobraževanja 
in usposabljanja. Tukaj mislimo predvsem 
na ustrezno umestitev dolžnosti inštruk -
torjev in predavateljev. Zavedati se je treba, in usposabljanje kot temelja vojaške profesi -
je. Podčastniški zbor je konstruktivno pristo -
pil k izzivom vojaške profesije s temeljito pre -
novo programov vojaškega izobraževanja in 
usposabljanja. Trenutno sodelujemo pri eval -
vacijah podčastniških programov in njihovi 
nadgradnji ter v sklopu začasne delovne sku -
pine revidiramo programe vojaškega izobra -
ževanja in usposabljanja za podčastnike, kar 
ima za cilj pregled, poenotenje poimenovanja 
programov, poenotenje forme in vsebine ter 
zahtevanih ravni znanja. To počnemo zato, 
da bi primerljivo umestili ravni potrebnih 
znanj in veščin zaradi doseganja ciljne struk -
ture podčastniških činov iz predloga. Pri tem sodelujemo v delovni skupini MO, v okviru 
katere pripravljamo ukrepe na tem podro -
čju in številnih drugih, ki posredno ali ne -
posredno vplivajo na zadrževanje že vklju -
čenih in pridobivanje novih pripadnikov. 
Naslednji izziv je ureditev ustrezne struk -
in ureditev plačnih anomalij. Podčastni -
ški zbor je leta 2018 podal predlog za ure -
ditev ustrezne strukture podčastniških na -
zivov glede na različne ravni. Naj pojasnim. 
V SV imamo osem podčastniških činov. Kot 
ste lahko sami opazili, zadnjega, osmega, 
čina nima nihče in obstaja samo na papir -
ju, prav tako je večinski čin v štabih polkov, da v vojaškem izobraževanju potrebujemo 
pripadnike, tako častnike kot podčastni -
ke, vojaške uslužbence in ne nazadnje civil -
ne osebe, ki imajo vse potrebne kompeten -
ce, znanje in veščine ter predvsem izkušnje, 
s katerimi bodo poskrbeli, da bodo pripa -
dniki SV taktično in tehnično pripravlje -
ni na izzive sodobnega bojišča. Kot zadnje 
bi poudaril, da če želimo imeti profesional -
no vojsko in se uspešno spoprijemati z var -
nostnimi izzivi prihodnosti ter zahtevami 
sodobnega bojišča, bo treba vojake in pod -
častnike obravnavati kot sodelavce, profesi -
onalce, strokovnjake na svojem področju in 
kot enakovredne partnerje. 10 SV
 SV 11Predsednik vlade voščil 
kontingentom na misijah
V Bruslju o strateških 
izzivih NataPred dnevom državnosti je na Ministrstvu za obrambo 24. junija potekala videokonferenca, 
na kateri je predsednik vlade Marjan Šarec prisluhnil poročanju vodij kontingentov Slovenske 
vojske, ki delujejo v mednarodnih operacijah in na misijah. Poudaril je, da smo na vse pripa -
dnice in pripadnike Slovenske vojske na dolžnosti v tujini lahko izjemno ponosni. Ob držav -
nem prazniku jim je čestital in jim zaželel še veliko motivacije ter mirnih razmer. 
Od 26. do 27. junija je na sedežu Nata v Bruslju potekalo zasedanje obrambnih ministrov za -
vezništva, ki se ga je udeležil tudi obrambni minister Karl Erjavec z delegacijo. Srečanje je bilo 
pomembno v političnem in tudi vsebinskem smislu ter je pomenilo del priprav na decembrsko 
srečanje voditeljev, ki bo potekalo v Londonu. Ministri so obravnavali različne strateške izzive 
zavezništva, med njimi prihodnost evro-atlantske varnosti in stabilnosti po morebitnem prene -
hanju veljavnosti pogodbe o jedrskih raketah srednjega dosega. Poleg tega so govorili tudi o 
drugih vprašanjih, povezanih z odvračalno in obrambno držo zavezništva, ter pregledali na -
predek v prizadevanjih za delitev bremen. Razpravljali so še o razvoju in vplivu sodobnih teh -
nologij ter vesolja. Med srečanjem so potekale tudi razprave, ki bodo glede na trenutne var -
nostne razmere določale prihodnjo Natovo držo.Besedilo: Jerneja Grmadnik
Foto: Bruno Toič
Besedilo: SSK
Foto: www.nato.intIZPOSTAVLJAMO
Predsedniku vlade Marjanu Šarcu so poročali poveljniki kontingen -
tov Slovenske vojske iz Afganistana, Libanona, Kosova, Bosne in 
Hercegovine, Iraka, Latvije, Malija in Italije. V dvanajstih mednaro -
dnih operacijah in na misijah po vsem svetu je trenutno 348 pripa -
dnic in pripadnikov Slovenske vojske. Največ, 242, jih deluje v okvi -
ru sil Kfor na Kosovu, 47 na misiji Okrepljena prednja prisotnost 
(eFP) v Latviji, 15 na misiji Združenih narodov Unifil v Libanonu, de -
set v okviru mednarodne misije EU Althea v Bosni in Hercegovini, po 
nekaj posameznikov pa še v sestavi drugih misij na Bližnjem vzho -
du, afriški celini in Balkanu. Poveljniki kontingentov so v pogovoru s 
predsednikom vlade povzeli varnostne razmere, razpoloženje med 
pripadnicami in pripadniki ter poročali o svojem delu pri zagotavlja -
nju stabilnosti in miru. 
Predsednik vlade jih je ob tej priložnosti pozdravil in se jim zahvalil 
za njihovo plemenito delo. Poudaril je pomen lastne države in da se 
družba danes premalo zaveda, kaj to pomeni: »Lahko smo ponosni 
Dvodnevno srečanje obrambnih ministrov zavezništva se je začelo z 
delovnim zasedanjem, v okviru katerega so sodelujoči razpravljali o 
posledicah ruskega razvoja sodobnih kopenskih vodenih raket sre -
dnjega dosega, ki so v nasprotju s pogodbo o jedrskih raketah sre -
dnjega dosega. Prvi dan se je končal z delovno večerjo, na kateri so 
bili tudi predstavniki EU in Finske ter Švedske. Ministri so tam izposta -
vili izzive in priložnosti sodobne tehnologije ter inovacij. Tehnološki 
razvoj, ki ga zaznamujejo omrežja 5G, umetna inteligenca, kvantna 
tehnologija in vesolje, povzroča določena varnostna tveganja, pred -
vsem z vidika uporabe ter morebitnih zlorab. Poleg krepitve naložb v 
najnaprednejše tehnologije morajo biti v Natu pozornejši na omenje -
na varnostna tveganja ter izkoristiti priložnosti, ki jih omogočajo na -
prednejše tehnologije.
Drugi dan srečanja se je začel z zasedanjem v zavezniškem forma -
tu na temo uvedbe Natove odvračalne in obrambne drže ter delitve 
bremen. Ministri so se v okviru razprave osredotočili predvsem na na -
predek pri uvajanju Natove pobude za krepitev odzivnosti sil in zave -
zniški okrepljeni pomorski drži ter se seznanili z napredkom na drugih 
področjih dela. Potrdili so prvo celovito Natovo politiko do vesolja. 
Generalni sekretar zveze Nato Jens Stoltenberg je predstavil poziti -ven napredek zaveznic pri upoštevanju valižanske zaveze glede deli -
tve na tri stebre, in sicer denar, zmogljivosti in operacije. Skladno s to 
zavezo je Republika Slovenija leta 2016 ustavila in obrnila trend pa -
danja obrambnih izdatkov. Rast se bo nadaljevala leta 2019, ko naj 
bi skladno z rebalansom proračuna obrambni izdatki dosegli 1,1 od -
stotka BDP in nato predvidoma po 0,1 odstotka na leto vse do leta 
2024, ko naj bi dosegli 1,5 odstotka BDP.
Ministrsko srečanje se je končalo z zasedanjem z operativnimi par -
tnerji v formatu misije Odločna podpora (RSM). Na zasedanju so so -
delovali afganistanski obrambni minister in predstavniki EU, OZN in 
Svetovne banke. V Afganistanu se pojavljajo možnosti za mir, zato se 
poskuša zagotoviti popolna podpora ZDA v okviru mirovnega proce -
sa, pri čemer je varnostni vidik pomemben za trajno rešitev razmer. 
Ob robu ministrskega srečanja so se že tradicionalno sestali obramb -
ni ministri držav, ki v podporo zavezniški odvračalni in obrambni drži 
sodelujejo v kanadsko vodeni bataljonski bojni skupini na misiji Okre -
pljena prednja prisotnost (eFP) v Latviji, ter ministri držav, ki sodelujejo 
v konceptu vodilnih držav pod vodstvom Nemčije. Po koncu zaseda -
nja je potekalo srečanje globalne koalicije za boj proti Islamski drža -
vi, ki so ga organizirale Združene države Amerike.  in moramo biti ponosni, da imamo svojo državo, saj veliko narodov 
po svetu te sreče še vedno nima.« Spomnil je na dogodke pred 28 leti 
in izjavil, da bi lahko takrat misije potekale tudi pri nas, vendar smo 
srečno preživeli desetdnevno vojno in se uspešno osamosvojili. »Misi -
je Slovenske vojske so zelo pomembne, saj Slovenija tako pripomore 
k ohranjanju miru in stabilnosti po svetu,« je po videokonferenci pou -
daril Marjan Šarec ter pripadnicam in pripadnikom Slovenske vojske 
čestital ob dnevu državnosti. Zaželel jim je, da bi obdržali motivacijo 
za delo, predvsem pa, da bi mirno preživeli svojo misijo, saj nekateri 
svoje dolžnosti opravljajo na zelo nevarnih območjih. 
Na videokonferenci sta poleg predsednika vlade pripadnike Sloven -
ske vojske v operacijah in na misijah nagovorila minister za obrambo 
Karl Erjavec in načelnica Generalštaba Slovenske vojske generalma -
jorka Alenka Ermenc, ki sta jim ob tej priložnosti čestitala ter se zahva -
lila za prizadevno in profesionalno delo pri zagotavljanju mednaro -
dnega miru in varnosti.  
 12 SV
 SV 13
SV	PODPIRA	POLICIJO	PRI	REŠEVANJU 	
MIGRANTSKE	KRIZE	OD	OKTOBRA	2015
SV na podlagi sklepa Vlade Republike Slovenije od 19. oktobra 2015 
neprekinjeno podpira Ministrstvo za notranje zadeve pri reševanju mi -
grantskih razmer, od 18. februarja 2016 pa podpira Policijo tudi pri 
varovanju državne meje. SV se odziva na zahteve Policije po večji 
podpori varovanja državne meje oziroma preprečevanja nezakonitih 
migracij. Naloge, ki jih opravlja v podporo Policiji, so na začetku vklju -
čevale sodelovanje v mešanih patruljah na območjih posameznih poli -
cijskih uprav pri širšem varovanju državne meje, od novembra 2015 pa 
s Policijo sodelujejo tudi pri postavljanju in vzdrževanju začasnih tehnič -
nih ovir. Od oktobra 2018 SV Policijo podpira tudi pri opazovanju širše -
ga območja državne meje z moštvom in brezpilotnimi letali. 
PATRULJIRANJE	V	MEŠANIH	PATRULJAH	ALI 	
SAMOSTOJNO,	TUDI	Z	LAHKIMI	OKLEPNIKI
Temeljna naloga pripadnikov SV ostaja skupno patruljiranje v me -
šanih patruljah s policisti, prav tako vojaki samostojno patruljirajo in 
opazujejo, pri čemer uporabljajo tudi lahka oklepna vojaška vozila. 
SV pomaga tudi pri vzdrževanju začasnih tehničnih ovir, dogajanje 
ob meji pa redno nadzorujejo z brezpilotnimi letali. Podpolkovnik Ku -
har je izpostavil, da SV opravlja naloge, za katere jih zaprosi Policija, 
in se takoj odzove. »Če bo potreba, bomo na prošnjo Policije prispe -
vali v pomoč dodatne sile,« je še dodal. SV pomaga pri varovanju 
meje s 130 vojakiPredsednik državnega 
sveta na obisku v SV
Pripadnik SV postal glavni 
podčastnik Natove šoleV ponedeljek, 22. julija, je Slovenska vojska v podporo izvajanju nalog Policije pri varovanju 
državne meje dodatno napotila 35 pripadnikov. Z napotenimi dodatnimi silami je okrepila vr -
ste Policije na širšem območju Policijske uprave Koper. Vsak dan tako v mešanih patruljah in na 
opazovalnicah SV pomaga Policiji z enoto moči okrepljene čete, torej s približno 130 pripadni -
ki. Vodja operative sil SV podpolkovnik Miha Kuhar je poudaril, da s Policijo ves čas dobro sode -
lujejo, skupaj koordinirajo vse naloge in tudi v prihodnje bodo delo nadaljevali na enak način.
V četrtek, 18. julija, je v nemškem mestu Oberammergau na 
sedežu Natove šole (NATO School Oberammergau – NSO) 
potekala slovesnost s primopredajo dolžnosti poveljnika in 
glavnega podčastnika šole. Dolžnost glavnega podčastnika 
Natove šole je prevzel visoki podčastnik iz SV, višji praporščak 
Gorazd Škorjanc. Imenovanje na tako visok položaj pomeni 
enega največjih zgodovinskih dosežkov za podčastniški zbor 
SV in Slovensko vojsko.Besedilo: Marko Pišlar
Foto: Slovenska vojska
Foto: NSOSV	S	PRISOTNOSTJO	OB	MEJI 		
DELUJE	ODVRAČALNO
Podpolkovnik Kuhar je poudaril, da SV s prisotnostjo ob državni meji 
deluje odvračalno. Od 24. februarja do 23. maja 2016 je Vlada Re -
publike Slovenije pripadnikom SV v podporo reševanju migrantskih 
razmer dodelila dodatna pooblastila, ki izhajajo iz 37 . a člena Zako -
na o obrambi. Skladno s pooblastili so v tem času smeli tudi opozar -
jati, napotovati, začasno omejevati gibanje in sodelovati pri obvlado -
vanju skupin ter množic. Podpolkovnik Kuhar je dejal, da so trenutne 
pristojnosti pripadnikov SV pri nadzoru državne meje jasno oprede -
ljene s 37. členom Zakona o obrambi. »Če pa se slovenska vlada od -
loči drugače, lahko opravljamo tudi naloge po 37 . a členu, na kar 
smo pripravljeni,« je še zagotovil.
NA	NALOGE	V	PODPORO	POLICIJI	VOJAKE 	
NAPOTILI	VEČ	KOT	141.000-KRAT
Skupno je SV na podporne naloge Policiji napotila svoje pripadni -
ke 141.302-krat in za te naloge prevozila skoraj pet milijonov kilome -
trov. Skladno z navodili Policije pa so pripadniki SV postavili in vzdr -
ževali približno 160 kilometrov začasnih tehničnih ovir. Od začetka 
podpore varovanja državne meje do 10. julija 2019 je SV svoje pri -
padnike napotila 78.209-krat oziroma sodelovala v skoraj 51.000 
patruljah.  SV POMAGA POLICIJI PRI VAROVANJU DRŽAVNE MEJE Z DODATNIMI 35 VOJAKI.
Natova šola Oberammergau je dobila tudi novega poveljujočega, 
polkovnika Michaela A. Davisa iz oboroženih sil ZDA, ki je bojni 
prapor prevzel od svojega predhodnika, ameriškega polkovnika Ti -
mothyja E. Dreifkeja, ki je bil na čelu šole pretekli dve leti. Višji prapor -
ščak Gorazd Škorjanc iz SV je dolžnost glavnega podčastnika pre -
vzel od slovaškega kolega, štabnega praporščaka Miroslava Dulaja. 
Slovesnosti sta se udeležila viceadmiral Colin J. Kilrain, poveljnik Na -
tovega poveljstva za specialne operacije, in njegov glavni podčastnik 
višji štabni praporščak Andrew Harrison. Proslavo ob primopredaji 
dolžnosti so popestrili glasbeni nastop pihalnega orkestra ameriške 
vojske iz Wiesbadna, nastop skupine tolkalcev iz Peitinga in dinamič -
ni prikaz skupine topničarjev iz Urspringa. 
Predsednik Državnega sveta Republike Slovenije Alojz Kovšca 
je bil v četrtek, 18. julija, na obisku na Generalštabu Slovenske 
vojske. Načelnica generalmajorka Alenka Ermenc mu je s so -
delavci predstavila vizijo delovanja Slovenske vojske in ga se -
znanila z aktualnimi temami, kot sta strategija nacionalne var -
nosti in bela knjiga, ter drugimi krovnimi zakonodajnimi akti.
Besedilo: www.ds-rs.si
Sogovornika sta se dotaknila najbolj perečih vprašanj glede zagota -
vljanja optimalnih pogojev za delovanje in razvoj SV ter njene obramb -
ne sposobnosti, predvsem pa, kako okrepiti možnosti sodelovanja med 
Državnim svetom RS in Slovensko vojsko, kar se po mnenju obeh so -
govornikov v preteklosti ni dovolj izkoristilo. Naloge Slovenske vojske 
so celovite ter vključujejo tako vojaško izobraževanje in usposablja -
nje, zagotavljanje redne pripravljenosti, sposobnost vojaške obrambe, 
opravljanje nalog zaščite in reševanja kot tudi izpolnjevanje mednaro -
dnih obveznosti ter zagotavljanje podpore Policiji pri varovanju držav -
ne meje. Dobro poznavanje delovnih nalog in obveznosti SV kot orga -
na v sestavi Ministrstva za obrambo je zato glavni pogoj, da lahko tudi 
politika ustrezno presodi in obravnava zakonodajne rešitve ter zago -
tavlja zadostna finančna sredstva za njegovo optimalno delovanje, je 
prepričan predsednik državnega sveta Alojz Kovšca.  14 SV
 SV 15Direktorji Natovih centrov 
odličnosti v Sloveniji
Na Bledu je potekala od 9. do 11. julija konferenca direktorjev Natovih centrov odličnosti 
(2019 COE Director‘s Conference). V organizaciji Zavezniškega poveljstva za transformaci -
jo jo je gostil Natov center odličnosti za gorsko bojevanje (NCOGB), ki deluje v Poljčah na 
Gorenjskem. Konference so se udeležili direktorji 25 akreditiranih Natovih centrov odlično -
sti in predstavniki Zavezniškega poveljstva za transformacijo. Udeležence je nagovoril tudi 
obrambni minister Karl Erjavec, ki je v okviru konference z direktorjem Evropskega centra 
odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj dr. Mattijem Saarelainenom podpisal notifika -
cijsko pismo o pridružitvi Republike Slovenije evropskemu centru odličnosti. Center deluje od 
leta 2017 v Helsinkih na Finskem.
V	NATU	25	AKREDITIRANIH	CENTROV	ODLIČNOSTI
Trenutno deluje 25 Natovih akreditiranih centrov odličnosti, še trije 
pa so v postopku akreditacije. Natovi centri odličnosti delujejo kot ne -
odvisne mednarodne vojaške organizacije, ki so praviloma usmerje -
ne na ozka in specializirana področja ter se pri delovanju odzivajo 
na ugotovljene pomanjkljivosti v delovanju Natovih enot in poveljstev. 
Predstavljajo zmogljivosti, ki zagotavljajo Natu in partnerskim drža -
vam preoblikovanje enot ter poveljstev na izbranih vojaškostrokovnih 
področjih, hkrati pa tudi podpirajo njihovo operativno delovanje. Na -
menjeni so predvsem povečanju in izboljšanju določenih zmogljivo -sti ter učinkovitejši izrabi že oblikovanih zmogljivosti Natovih članic 
in partnerskih držav. Prvi center odličnosti v okviru zavezništva je bil 
ustanovljen in akreditiran že leta 2005. 
SLOVENIJA	IMA	BOGATO	TRADICIJO 	
S	PODROČJA	GORSKEGA	BOJEVANJA
Slovenija in Slovenska vojska imata bogato tradicijo s področja boje -
vanja v gorskem svetu. Prav tako si je Slovenska vojska pridobila med -
narodno zaupanje držav zavezništva kot obrambna sila, ki ima poleg 
naravnih danosti tudi visoko strokovno znanje in izkušnje s področja vojaškega gorništva ter bojevanja v gorah. Natove države članice 
so se zato odločile podpreti vzpostavitev centra odličnosti za gorsko 
bojevanje v Sloveniji. Center je bil konec leta 2015 ustrezno prever -
jen in akreditiran, Slovenija pa se je kot država ustanoviteljica zave -
zala, da bo zagotovila infrastrukturo ter večinski del kadrovske sesta -
ve. Ustanovnim državam, Sloveniji, Nemčiji, Italiji, Hrvaški in Avstriji, 
sta se s podpisom sporazuma o soglasju pridružili še Romunija in Polj -
ska. Center odličnosti za gorsko bojevanje je v času svojega delova -
nja vzpostavil pomembne povezave v domovini in tujini. Prav tako za -
stopa in predstavlja interese sodelujočih držav ter skladno z Natovim 
tejši uporabi. Udeležence konference je nagovoril obrambni minister 
Karl Erjavec. V svojem govoru je izpostavil, da je strokovno znanje, ki 
se oblikuje in izpopolnjuje v teh centrih, še zlasti pomembno za reše -
vanje različnih izzivov v spreminjajočem se varnostnem okolju. To pa 
po njegovih besedah vključuje hiter tehnološki razvoj, ki zahteva po -
zornost in sprotno prilagajanje. Dodal je, da je treba naše zmogljivo -
sti in doktrine nenehno preverjati in prilagajati. Samo tako lahko raz -
vijemo primerno orodje za spoprijemanje z današnjimi zahtevami in 
izzivi v prihodnosti. V nadaljevanju je izpostavil zavezanost Slovenije 
k razvoju zmogljivosti zavezništva na področju gorskega bojevanja. 
konceptom Pametne obrambe (Smart Defence)  razvija koncepte in 
doktrine, oblikuje pridobljene izkušnje in pripravlja ter izvaja izobra -
ževanja in usposabljanja s področja gorskega bojevanja. 
KONEC	LETA	NAJ	BI	NATOV	CENTER	ODLIČNOSTI 	
ZA	GORSKO	BOJEVANJE	ŠTEL	DEVET	ČLANIC
Analiza obstoječih oblik in struktur, povezanih z gorskim bojevanjem, 
je pokazala, da je bila odločitev zavezništva o ustanovitvi specializi -
rane ustanove za gorsko bojevanje upravičena. Posamezne države 
imajo dobro razvite zmogljivosti za gorsko bojevanje, ki jih učinkovi -
to uporabljajo v okviru svojih nacionalnih kontingentov na različnih in -
teresnih področjih. V nasprotju s tem pa večnacionalne zmogljivosti, 
napotene na gorska območja, večinoma delujejo na podlagi veljav -
nih nacionalnih standardov. Zagotavljanje ustrezne stopnje združlji -
vosti posameznih elementov je zato zahtevno, pogosto pa se odraža 
tudi v določenih koordinacijskih težavah na bojišču. Hierarhija Nato -
vih standardov to področje obravnava samo v posameznih elemen -
tih, kar ne zadovoljuje vseh potreb poveljujočih. Natov center odlično -
sti za gorsko bojevanje v Sloveniji je bil med drugim ustanovljen tudi 
zato, da bi zapolnil omenjeni primanjkljaj in oblikoval nujne standar -
de. Direktor Natovega centra odličnosti za gorsko bojevanje polkov -
nik Boštjan Blaznik je ocenil, da je bil center od akreditacije do zdaj 
že precej uspešen, saj je pridobil še dve novi državi članici, in sicer 
Romunijo in Poljsko, Črna gora pa sodeluje kot opazovalka. V centru 
dela tudi častnik iz ZDA. Polkovnik Blaznik je poudaril, da bo center 
konec leta štel devet držav članic, kar bo omogočilo njegovo še bolj -
še delovanje. 
NA	KONFERENCI	V	SLOVENIJI	PREGLEDALI	DELOVANJA 	
NATOVIH	CENTROV	ODLIČNOSTI	IN	NJIHOVO 	
SODELOVANJE	V	ZAVEZNIŠTVU	TER	S	PARTNERJI
Konferenca direktorjev Natovih centrov odličnosti, ki poteka vsako 
leto, je v treh dneh združila direktorje vseh 25 Natovih centrov odlič -
nosti ter visoke predstavnike Natovih poveljstev. Letos jo je gostil Na -
tov center odličnosti za gorsko bojevanje iz Slovenije, namenjena pa 
je bila pregledu delovanja Natovih centrov odličnosti, njihovemu so -
delovanju v zavezništvu in s partnerji ter predvsem njihovi še učinkovi -Spomnil je, da ima Slovenija bogato gorniško zgodovino in tradicijo, 
saj so na naših gorah v preteklosti potekali zahtevni vojaški spopadi. 
Zato se je odločitev o ustanovitvi Natovega centra odličnosti za gor -
sko bojevanje v Sloveniji po njegovih ocenah izkazala kot logična in 
pravilna. Minister Erjavec se je ob koncu zahvalil direktorju Natovega 
centra odličnosti za gorsko bojevanje polkovniku Boštjanu Blazniku in 
vsej ekipi za odlično opravljeno delo, zainteresirane države pa je po -
zval, naj razmislijo o morebitnem prihodnjem sodelovanju. 
PRIDRUŽITEV	SLOVENIJE	EVROPSKEMU	CENTRU 	
ODLIČNOSTI	ZA	PREPREČEVANJE	HIBRIDNIH	GROŽENJ
V okviru konference direktorjev Natovih centrov odličnosti sta minister 
Karl Erjavec in direktor Evropskega centra odličnosti za preprečeva -
nje hibridnih groženj dr. Matti Saarelainen na Bledu podpisala noti -
fikacijsko pismo o pridružitvi Republike Slovenije Evropskemu centru 
odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj, ki deluje od leta 2017 
v Helsinkih na Finskem. Finska sicer ni članica zveze Nato. Ta center 
je edini evropski center, medtem ko jih je v Natu 25, Slovenija pa je 
članica kar petih centrov odličnosti. Evropski center odličnosti na Fin -
skem združuje države članice Nata in EU, z njim sodelujeta tudi EU 
in Nato kot organizaciji. Z omrežji strokovnjakov razvija nacionalno 
in mednarodno sodelovanje ter znanje in izkušnje za spoprijemanje 
s hibridnimi grožnjami. Minister Erjavec je po podpisu notifikacijske -
ga pisma poudaril, da postajajo hibridne grožnje vse pogostejše. Do -
gajajo se ne samo v vojnem času, temveč tudi v miru, in močno vpli -
vajo na naše življenje, saj je svet povezan z različnimi tehnologijami. 
Zato je po njegovih besedah pomembno skupno sodelovanje, da se 
lahko tem grožnjam primerno upremo. Erjavec prav tako podpira so -
delovanje med Natom in EU. Izpostavil je še, da bo članstvo v Evrop -
skem centru odličnosti za preprečevanje hibridnih groženj dobra pri -
ložnost za izmenjavo izkušenj in znanja zaposlenih na ministrstvu ter 
v drugih varnostnih službah, zlasti pa za vzpostavitev strategije, kako 
se jim izogniti. Tudi namestnik poveljnika Zavezniškega poveljstva za 
transformacijo admiral Manfred Nielson je izpostavil, da je glede na 
številne izzive, s katerimi se spoprijemamo, najpomembnejše sodelo -
vanje. Tako je tudi omenjeni evropski center povezan z Natom in nje -
govimi centri odličnosti ter z njimi sodeluje.  DIREKTORJI NATOVIH CENTROV ODLIČNOSTI Z OBRAMBNIM MINISTROMPO PODPISU 
NOTIFIKACIJSKEGA PISMA 
O PRIDRUŽITVI SLOVENIJE 
EVROPSKEMU CENTRU 
ODLIČNOSTI NA FINSKEM 16 SV
 SV 17
SLOVENSKA VOJSKA 
Z LADJO TRIGLAV  
Foto: črnogorsko ministrstvo za obrambo in 430. MODIZ NAŠIH ENOT
V akvatoriju Črne gore je od 18. do 28. junija potekala mednarodna pomorska vo -
jaška vaja ADRION LIVEX 2019. Na vaji je med pripadniki vojaških mornaric iz še -
stih držav Jadransko-jonske pobude (ADRION) sodelovala tudi Slovenska vojska 
z 39 pripadniki 430. mornariškega diviziona in drugih enot. Večina posadke več -
namenske ladje Triglav 11 je bila iz sestave 430. mornariškega diviziona. Sloven -
ska vojska je vajo gostila že leta 2012. Vaja za leto 2020 je znova načrtovana v 
Republiki Sloveniji, skladno z načrtom rotacije med članicami pobude. Predlog iz -
vedbe je uvrščen v osnutek načrta vaj Slovenske vojske za leto 2020. 18 SV
 SV 19
V	ČRNI	GORI	MORNARICE 	
IZ	ŠESTIH	DRŽAV 	
Vaja ADRION LIVEX 2019 je bila že štiri -
najsta vaja mornaric Jadransko-jonske po -
bude (ADRION), ki je skladno z vsakoletno 
rotacijo potekala že drugič v Črni gori. Črna 
gora je gostila vajo že leta 2011, tokrat pa se 
je predstavila prvič kot polnopravna članica 
zveze Nato. Pomorsko vajo ADRION LIVEX 
po načelu rotacij vsako leto organizira ena 
izmed članic pobude. Pobuda ADRION iz -
haja iz določb konference za varnost in ra -
zvoj v Jadranskem in Jonskem morju, ki se je 
20. maja 2000 končala s podpisom deklaraci -
je v Anconi. Deklaracija je temelj zagotavlja -
nja varnosti in sodelovanja držav na tem ob -
močju ter trajnostnega razvoja regije. Namen 
vaje je urjenje poveljnikov v načrtovanju in 
izvajanju pomorskih večnacionalnih ope -
racij, krepitev povezljivosti med udeleženi -
mi pomorskimi silami z vzajemnim pozna -
vanjem opremljenosti in zmožnosti sil ter 
urjenje v mednarodnem okolju in uporabi 
skupnih postopkov v različnih taktičnih situ -
acijah. Prav tako je vaja prispevala k izmenja -
vi znanja in izkušenj ter krepitvi povezljivosti 
in prijateljskih vezi med pomorskimi enota -
mi držav članic pobude. Na vaji so poleg go -
stiteljice, mornarice vojske Črne gore, sode -
lovale še mornarice iz drugih petih držav, in 
sicer Albanije, Grčije, Hrvaške, Italije in Slo -
venije. Med sodelujočimi plovili so prevlado -
vale patruljne ladje, italijanska mornarica pa 
se je vaje udeležila z najnovejšo fregato. Po -
veljnik večnamenske ladje Triglav 11 poroč -
nik bojne ladje Simon Vrabec je povedal, da 
je Slovenska vojska na vaji v Črni gori sodelo -
vala z večnamensko ladjo Triglav 11, sloven -
ski kontingent pa je sestavljalo 39 pripadni -
kov SV, izmed njih je bilo 33 pripadnikov iz 
430. mornariškega diviziona, štirje pripadni -
ki iz Specializirane enote vojaške policije in 
dva pripadnika Vojaške zdravstvene enote.
NAJPREJ 	IZVEDENO 	
URJENJE	V	PRISTANIŠČU
Posadka ladje Triglav 11 je iz koprskega pri -
stanišča na vajo v teritorialne vode Črne gore odplula 15. junija. Vaja ADRION LIVEX 
2019, ki je potekala od 18. do 25. junija, je bila 
razdeljena v več delov. V prvem sta bila iz -
vedena integracija sil in urjenje v pristanišču 
v obliki delavnic za aktivnosti, ki so pozne -
je potekale na morju. Delavnice so obsegale 
urjenje postopkov skupine za pregled plovil 
(angl. boarding team), ki so jih vodili in -
štruktorji grške mornarice iz Natovega cen -
tra za urjenje pomorskih prestreznih operacij 
(NATO Maritime Interdiction Operational 
Training Centre – NMIOTC) s Krete. Posad -
ke so urile tudi postopke, ki se izvajajo ob po -
žaru in prodoru vode v notranjost ladij ter 
postopke pomorske signalizacije. Ob koncu 
prve faze je bila izvedena še prikazna vaja 
gašenja požara na ladji z intervencijo vseh 
pristojnih služb, za kar so poskrbeli pripa -
dniki črnogorske mornarice. Prvi del vaje v pristanišču se je končal 24. junija. Medtem so 
člani posadk vseh sodelujočih držav v duhu 
krepitve prihodnjega sodelovanja posadili 
oljke. Poveljnik slovenske ladje Triglav se je 
v Podgorici na povabilo veleposlanika Repu -
blike Slovenije v Črni gori udeležil sprejema 
ob dnevu državnosti Republike Slovenije. 
POSADKE	VOJAŠKIH	LADIJ 	
SO	SE	URILE	NA	MORJU
V drugem delu vaje od 25. do 27. junija so bile 
izvedene aktivnosti na morju. Te so obsegale 
taktično manevriranje posadk ladij, urjenje v 
komuniciranju, operacije iskanja in reševanja 
na morju, izvajanje pomorskih prestreznih 
operacij s pregledom sumljivih plovil, signali -
zacijo s svetlobnimi signali v nočnem času in 
izvajanje zaščite sil na sidrišču ter bojno stre -
ljanje na morju z ladijsko oborožitvijo. Posad -
ka večnamenske ladje Triglav  11 je uspešno 
izvedla streljanje s šestcevnim 30-milimetr -
skim topom AK-306, mitraljezi MTPU 14,5 
milimetra in postopke zračne obrambe z iz -
strelitvijo toplotnih ter radarskih vab. Obe -
nem je slovenska skupina za pregled v okvi -
ru vaje prestrezanja in pregleda sumljivega 
plovila uspešno opravila svojo nalogo. Zadnji 
dan vaje je bila izvedena zaključna analiza 
vaje, ki ji je sledila vrnitev črnogorskih plovil 
v domovino. Posadka večnamenske ladje Tri -
glav 11 se je v Slovenijo srečno vrnila 29. juni -
ja. Poročnik bojne ladje Vrabec je ocenil, da 
je vaja uspela. Udeležba na mednarodni vaji 
predstavlja dobro izkušnjo za pripadnike po -
sadke ladje, še zlasti za nove in dodane člane, 
ki so bili prvič na daljši plovbi z ladjo. Med 
plovbo je posadka slovenske vojaške ladje 
opravljala redne naloge in urjenja postop -
kov ob izrednih dogodkih, zlasti ob prodoru 
vode, požaru na ladji, okvari krmila itn., saj 
morajo biti vsi člani posadke pripravljeni na 
ukrepanje v izrednih razmerah. Poročnik fre -
gate Grega Tušar pa je z udeležbo na vaji uspe -
šno končal svoje usposabljanje za poveljnika 
večnamenske ladje Triglav 11. 
GORNIKI IZ SV 
NA VAJI V ITALIJI
Besedilo: stotnik Aleš Hočevar, 132. gorski polk SV
Foto: www.esercito.difesa.it in 132. gorski polk SVOd 4. do 12. julija je v severni Italiji potekala mednarodna vojaška vaja gorskih 
enot Lavaredo 2019. Na vaji na območju Sekstenskih Dolomitov na Južnem Tirol -
skem se je usposabljalo približno 700 pripadnikov gorskih enot iz sedmih držav. 
Namen vaje je bil poenotiti in dvigniti raven povezljivosti na področju bojevanja 
ter posredovanja v gorskem svetu v vseh vremenskih razmerah. Med udeleženci 
vaje so bili tudi štirje pripadniki 132. gorskega polka z Bohinjske Bele, ki so bili v 
vadbene aktivnosti vključeni pri tehničnem oziroma plezalnem delu.
URJENJE 
SLOVENSKE 
SKUPINE ZA 
PREGLED LADIJ
BOJNO STRELJANJE S ŠESTCEVNIM LADIJSKIM TOPOM 20 SV
 SV 21in transportnega helikopterja NH90, so pri -
kazali taktično-operativne postopke za giba -
nje ter bojevanje v gorskem svetu. 
V	TEHNIČNEM	DELU	VAJE 	
SODELOVALI	TUDI	PRIPADNIKI 	
SLOVENSKE 	VOJSKE
V tehničnem delu so sodelovali drugi udele -
ženci tujih oboroženih sil ter domači speciali -
sti za gorsko reševanje in vertikalne manevre. 
Predstavniki 132. gorskega polka Slovenske 
vojske so v delu vaje prikazali plezanje do te -
žavnostne stopnje VI, ki se izvaja v kopni skali 
v navezi dveh pripadnikov s sprotnim name -
ščanjem varovanja. Tri Cine so mogočne gore, 
na katere ne vodi nobena klasična pot, tem -
več so vse plezalne. Plezalne smeri se ponašajo z višinami od 300 do 600 metrov, za kar sta 
nujni dobra psihofizična pripravljenost in ui -
granost naveze. Tudi sestop z gore ni preprost, 
pogosto celo nemogoč, zato je treba opravi -
ti več spustov po vrvi, da se vrneš pod steno.
IZMENJALI 	KORISTNE 	
IZKUŠNJE	IN	DVIGNILI	RAVEN 	
SPECIALISTIČNEGA 	ZNANJA
Pripadniki 132. gorskega polka so z udeležbo 
na vaji Lavaredo 2019 pridobili nove izkušnje 
iz plezanja v precej navpičnih stenah, hkra -
ti pa nadaljujejo odlično mednarodno sode -
lovanje z izmenjavo izkušenj med pripadniki 
gorskih enot tujih vojsk ter vzdržujejo in dvi -
gajo raven specialističnega znanja s področja 
vojaškega gorništva. 
VAJA	NA	PRIZORIŠČU	DOGODKOV 	
PRVE	SVETOVNE	VOJNE
Velik del severne Italije je sestavljen iz gora 
in veliko trenutnih operacij po svetu pote -
ka v gorskih ter odmaknjenih predelih. Vaja 
Lavaredo 2019, ki sta jo organizirali alpin -
ski brigadi Julija in Taurinense iz italijanske 
vojske, je potekala na prizorišču dogodkov 
prve svetovne vojne, v gorskem kompleksu 
Tri Cine (Tre Cime di Lavaredo). To so ene 
najmarkantnejših gora v Dolomitih in na -
ravna znamenitost, ki je tudi pod Unescovo 
zaščito. Ležijo na Južnem Tirolskem v Sek -
stenskih Dolomitih. Najlepši pogled nanje 
je s severne strani, najvišji vrh pa je Veli -
ka Cina (Cima Grande) z nadmorsko viši -
no 2999 metrov. 
V	VADBENE	AKTIVNOSTI 	
VKLJUČENIH	OKOLI	700 	
VOJAKOV	IZ	SEDMIH	DRŽAV 	
Mednarodna vojaška vaja Lavaredo 2019 je 
gostila okoli 700 vojakov iz sedmih držav, in 
sicer iz Italije, Čila, Omana, Španije, Francije, 
Severne Makedonije in Slovenije. Več kot 200 
plezalcev se je povzpelo po 14 plezalnih sme -
reh, od najdostopnejših do najtežjih smeri z 
oceno VIII. Italijanska vojska je sodelovala 
s pripadniki dveh alpinskih brigad Julija in Taurinense ter z inštruktorji iz Alpskega cen -
tra za usposabljanje (Centro Addestramen -
to Alpino) in športniki Vojaškega športnega 
centra (Centro Sportivo dell‘Esercito).
ITALIJANI	PRIKAZALI	TAKTIČNI 	
DEL	GORSKEGA	BOJEVANJA
Kot na predhodnih vajah 5 Torri je bila tudi 
letošnja vaja Lavaredo razdeljena na dva dela, 
in sicer na taktični in tehnični del. Taktič -
ni del gorskega bojevanja je prikazala voj -
ska države gostiteljice, k sodelovanju pa so 
povabili tudi predstavnike francoske vojske. 
Ob podpori različnih tipov vojaških heli -
kopterjev, in sicer transportnega helikopter -
ja CH-47F Chinook, jurišnega helikopterja 
A129, večnamenskega helikopterja AB-205 
PRIKAZ TAKTIČNIH POSTOPKOV BOJEVANJA V GORAH OB PODPORI HELIKOPTERJA AB-205V TEHNIČNEM DELU VAJE SO UDELEŽENCI PRIKAZALI PLEZANJE PO LAŽJE IN TEŽJE DOSTOPNIH SMEREH.
ITALIJANSKA VOJSKA JE S TRANSPORTNIM HELIKOPTERJEM CH-47F CHINOOK 
PRIKAZALA TAKTIČNO-OPERATIVNE POSTOPKE ZA GIBANJE V GORAH.GLAVNINA 
SODELUJOČIH SO 
BILI PRIPADNIKI 
DVEH ITALIJANSKIH 
ALPINSKIH BRIGAD. 22 SV
 SV 23
Več kot 1200 zbranih udeležencev sre -
čanja je na začetku slovesnosti poz -
dravil direktor Parka vojaške zgo -
dovine Pivka mag. Janko Boštjančič. Vsem 
zbranim se je prisrčno zahvalil za udeležbo 
in izrazil zadovoljstvo ter ponos, da poteka 
letošnji dogodek ob dnevu enote prav v tem 
parku. Omenil je, da so uspehi parka rezul -
tat zglednega sodelovanja med lokalno sku -
pnostjo in Ministrstvom za obrambo oziro -
ma Slovensko vojsko, za kar so zaslužni tudi 
pripadniki Logistične brigade. Ti so s pre -
vozi, dostavo razstavnih predmetov in tudi 
drugače pripomogli k njegovemu razvoju. Ob 
koncu se je Boštjančič za pomoč in podporo 
med vsemi leti zahvalil pripadnikom 45. cen -
tra goseničnih bojnih vozil iz Vojašnice Sta -
nislava Požarja v Pivki. Postroj pripadnikov je nagovoril poveljnik 
Logistične brigade polkovnik Franc Kalič, 
ki je pohvalil odlično zagotavljanje logistič -
ne podpore na Regijskih vajah 2019, na kate -
re so logisti prvi prišli in zadnji odšli. Ome -
nil je, da mnogi med njimi znajo in hočejo 
narediti več, kot je od njih zahtevano, ter to 
naredijo srčno in s ponosom. Izpostavil je, 
da je obujanje tradicije, ki jo ustvarjajo lju -
dje, pomembno in da so lahko na to upra -
vičeno ponosni. Polkovnik Kalič je čestital 
pripadnikom oklepno-mehaniziranih enot, 
ki svoj dan praznujejo 1. julija, in se zahva -
lil svojcem, ki so pripadnike brigade podpi -
rali od doma. Tako so namreč omogočili, da 
so vojaki svoje delo bolje in lažje opravljali. 
Ob koncu je poudaril, naj pripadniki še na -
prej ustvarjajo dinamično, navdihujoče in zmagovalno okolje ter si prizadevajo ustva -
riti vizijo enote. 
Slavnostni govornik namestnik poveljnika 
sil SV brigadir Franc Koračin je v uvodu po -
vedal, da so logistične enote pogosto neopa -
žene. Kadar svoje delo opravijo neopazno, to 
pravzaprav pomeni, da so ga opravile vrhun -
sko. Že zgodovinske izkušnje dokazujejo, da 
je logistika pomembna pri opravljanju vsa -
kodnevnih nalog katere koli enote. Pri zah -
tevnejših operacijah pa se pomen in doprinos 
logistike stopnjujeta, kar je pomembno za iz -
vedbo nalog v okviru obveznosti Republike 
Slovenije do zavezništva. Brigadir Koračin je 
dopolnil, da je treba pohvaliti predvsem pre -
mišljeno organiziranost, preudarno načr -
tovanje in odlično izvedbo logistov. Opra -
vljanje nalog SV bi bilo težko izvedeno brez logistične oskrbe, vzdrževanja in zdravstve -
ne podpore ter spremstev vojaških konvojev. 
Ob tej priložnosti so najzaslužnejšim pode -
lili priznanja in medalje, plaketa Logistič -
ne brigade za odlično sodelovanje in pod -
poro je bila izročena četama vojaške policije 1. in 72. brigade. Razglasili so še najboljšega 
vojaka in podčastnika Logistične brigade za 
leto 2018. Najboljši vojak je postal desetnik 
Tomislav Muršec, najboljši podčastnik pa je 
višji vodnik Jakob Tehovnik. Zahvalo Logi -
stične brigade SV je v imenu kolektiva Parka V PIVKI PRAZNOVALI 
DAN  LOGISTIČNE BRIGADE
Foto: Valter LebanV soboto, 29. junija, so pripadniki Logistične brigade SV v Pivki zaznamovali dan enote, ki ga praznu -
jejo 1. julija. Pred 17 leti je bila v Vojašnici Šentvid ustanovljena delovna skupina, ki je postavila temelje 
za delovanje tedanjega Poveljstva enot za podporo. Logistična brigada se je z leti razvila v učinkovito in 
uspešno logistično organizacijo SV, ki podpira delovanje enot Slovenske vojske doma in v tujini. Pred mu -
zejskim kompleksom Parka vojaške zgodovine Pivka so se na postroju pripadnikov brigade zbrali naj -
višji predstavniki SV in poveljstva Logistične brigade SV ter pripadniki njej podrejenih enot z družinski -
mi člani in vabljenimi gosti.NASTOP AKROBATSKE SKUPINE DUNKING DEVILS
vojaške zgodovine Pivka prevzel direktor 
parka Janko Boštjančič. Med slovesnostjo je 
bila opravljena primopredaja dolžnosti eno -
tovnega podčastnika Logistične brigade SV. 
To je od višjega praporščaka Franja Cesar -
ja prevzel praporščak Ivan Šušnjara. Slove -
snost so s kulturnim programom popestrili 
trobilni kvintet Orkestra SV, mladi harmo -
nikaši Aljaž Mauko, Gašper Komac in Luka 
Mlakar ter glasbenica Anja Potočnik. Ude -
leženci dogodka so si lahko po slovesnosti 
ogledali bogate muzejske zbirke in razstave. 
Praznovanje dneva Logistične brigade SV se 
je končalo s prijateljskim druženjem v spro -
ščenem vzdušju, ki ga je popestrilo pestro 
dogajanje s spustom po vrvi za najmlajše in 
nastopom akrobatske skupine Dunking De -
vils. 
OBISKOVALCI SO SI LAHKO OGLEDALI ZBIRKE PARKA VOJAŠKE ZGODOVINE.POSTROJ 
LOGISTIČNE 
BRIGADE V PIVKI 24 SV
 SV 25V prvem delu usposabljanja, ki je trajalo dva 
dni v Novem mestu, je bil cilj preveriti uspo -
sobljenost poveljnikov voda v procesu bojne -
ga odločanja in pripraviti vod na delovanje. 
Pri tem so poveljniki voda sprejeli ukaz po -
veljnika čete, z matriko procesa bojnega od -
ločanja pripravili svoj koncept delovanja, iz -
dali ukaz pripadnikom voda in pripravili 
enoto na bojevanje. Drugi del je potekal štiri 
dni na Počku in je bil sestavljen iz treh sklo -
pov. Prva dva sklopa sta obsegala taktično 
vajo z manevrskim strelivom in taktično vajo 
z bojnim streljanjem, ki so jo izvedli vsi trije pehotni vodi, zadnji in najzahtevnejši sklop 
pa je vključeval taktično vajo z ostrim streli -
vom v pogojih zmanjšane vidljivosti. Nočno 
streljanje je izvajal samo 1. pehotni vod, ki je 
bil opremljen z opremo za nočno opazovanje 
in delovanje. 
Z	AKTIVNIMI	TARČAMI	POSKRBELI 	
ZA	ŠE	KAKOVOSTNEJŠE 	
USPOSABLJANJE
Nov sestavni del usposabljanja v Slovenski 
vojski je predstavljal sistem prenosnih tarč 
Theissen Training Systems, ki je bil pred sta še dodatno otežili ekstremno visoki tem -
peratura in vlaga. Pri izvedbi taktične vaje 
so pripadniki v taktičnem premiku prema -
gali razdaljo približno 2,5 kilometra in na -
redili 90 metrov višinske razlike, da so do -
segli končno linijo. Pri vsaki ponovitvi 
taktične vaje so sodelovali minometni od -
delek (MM M57, 60 mm) in strelci z vo -
dnim podpornim orožjem (težki mitraljez 
M2 Browning), ki so na preverjanju izvedli 
taktično bojno streljanje oddelka minome -
tov oziroma posadk mitraljezov. Minome -
tni oddelek je lahko deloval zaradi prevelike ZAHTEVNA TAKTIČNA VAJA 
Z BOJNIM STRELJANJEM 
VODOV 2. PEHOTNE ČETE
Besedilo: nadporočnik Jaka Berger, 10. PEHP
Foto: arhiv 10. PEHPOd 20. do 28. junija smo v 10. PEHP izvedli eno najzahtevnejših oblik vojaškega usposabljanja v Sloven -
ski vojski, in sicer taktično vajo z bojnim streljanjem voda, na kateri se hkrati preveri taktična in strelska 
usposobljenost enote. Preverjanje je potekalo v Vojašnici Franca Uršiča v Novem mestu in na osrednjem 
vadišču Slovenske vojske na Počku. Pripadniki enote smo z uspešnim uresničevanjem ciljev prikazali 
usposobljenost za delovanje tudi v najtežjih razmerah.
usmerjal poveljnik druge pehotne čete sto -
tnik Marko Sajevic kot sekundarni vadbenec 
na preverjanju. 
PREVERJANJE	KONČALI	Z 	
NOČNIM	DELOVANJEM 	
Po izvedbah nalog je sledila analiza poveljni -
ka 10. PEHP podpolkovnika Gregorja Vode -
ba, ki je nadziral in usmerjal izvedbo prever -
janja. Ocenjevalci in varnostni nadzorniki 
so opozorili na morebitne narejene napake 
ter varnostne norme, ki so jih morali vodi 
vključiti v izvedbo taktične vaje z ostrim čete. Severno od lokacije preverjanega voda je 
ognjena podpora voda zaznala sovražnika na 
pobočju neimenovanega hriba in začela delo -
vati s težkimi mitraljezi M2 Browning. Pred 
tem je svoje položaje zasedel minometni od -
delek, ki je dajal ognjeno podporo preverja -
nemu vodu. Poveljnik minometnega oddelka 
je sprejel koordinate sovražnika in načrto -
val ter izvedel ognjeno delovanje po njegovih 
položajih. Delovanje minometnega ognja je 
omogočilo premik preverjanega voda do iz -
hodiščne črte, ob njegovem prenehanju pa je 
sledil premik v stik. Uporabljen sistem tarč kratkim uveden v operativno uporabo in 
prvič operativno uporabljen zunaj streli -
šča Bač. Tarče se lahko poljubno situacij -
sko postavijo po vadišču, skladno z odobre -
nim nevarnim območjem, in so vodene z 
mobilno enoto, ki zapisuje zadetke. Za mo -
bilno enoto je skrbel za to usposobljeni pri -
padnik 10. pehotnega polka štabni vodnik 
Bojan Šestan, ki je tarče upravljal skladno 
z razvijajočim se položajem in po navodilih 
vodje preverjanja ter streljanja podpolkov -
nika Gregorja Vodeba, poveljnika 10. PEHP. 
Usposabljanje na že tako zahtevnem terenu 
požarne ogroženosti z bojnimi minami le 
zadnji dan. Tako je podprl tretji pehotni vod 
pri izvedbi taktične vaje bojnega streljanja. 
UNIČITI	JE	BILO	TREBA	PET 	
SOVRAŽNIH	POLOŽAJEV
Usposabljanje je za vsak vod potekalo po 
načelu od lažjega k težjemu. Vodi so za -
čeli taktično vajo s streljanjem z manevr -
skim strelivom. Ob spremstvu ocenjevalcev 
in varnostnih nadzornikov so se preverja -
ni vodi začeli taktično premikati ter so poi -
skali in uničevali sovražnika do končne lini -
je, ki jo je v svojem ukazu opredelil poveljnik Theissen Training Systems je omogočil ne -
pričakovano izpostavitev tarč in štetje za -
detkov. Poveljnik voda je organiziral napad 
s postavitvijo lokalne ognjene podpore s pu -
škomitraljezom MAG. Med napadom so mo -
rali uničiti pet sovražnih položajev, pri tem 
pa uporabiti različne oblike napadov, od ob -
hodnega manevra in frontalnega napada do 
čiščenja objekta, in sicer improvizirane le -
sene kolibe. Na koncu so zavarovali konč -
no linijo napredovanja, ki je segala do vrha 
hriba. Pri tem so uporabili avtomatske bom -
bomete, s katerimi bi nevtralizirali more -
biten sovražnikov protinapad. Nalogo je strelivom. Prvi pehotni vod je svoje prever -
janje končal z najtežjo obliko usposablja -
nja voda, in sicer z nočnim delovanjem, pri 
čemer sta najpomembnejši dodatna zbranost 
in uigranost voda. Vodi so se izkazali in pri -
kazali visoko motivacijo. Kljub nepopolnje -
nosti s kadrom in minimalnemu času, ki je 
bil namenjen usposabljanju ter pripravam, 
so dosegli svoje taktične cilje in uspešno ter 
varno opravili preverjanje. Pri svojem delu so 
prikazali usposobljenost za delovanje tudi v 
najtežjih razmerah. Vsi udeleženi pripadniki 
10. PEHP so dokazali, da sledijo motu enote: 
Zvestoba, čast, pogum.   26 SV
 SV 27PRIPADNIKI ENOTE ZA 
JRKBO NA VAJI V NEMČIJI
Foto: poročnik Matej Jug, Četa za JRKBO iz 1. brigade SVOd 28. junija do 12. julija je na območju nemškega vadišča Heuberg in v njego -
vi okolici potekala mednarodna vojaška vaja Iron Mask 2019 (Železna maska 
2019). Na vaji so sodelovali tudi pripadniki iz Čete za jedrsko, radiološko, kemič -
no in biološko obrambo iz Rodovskega bataljona 1. brigade SV iz Kranja. SV se 
je v preteklosti že udeležila podobne mednarodne vaje enot za JRKBO v Nemčiji 
pod imenom Golden Mask, na vaji Iron Mask pa je letos sodelovala prvič.
MED	750	UDELEŽENCI	IZ	ŠESTIH 	
DRŽAV	TUDI	26	PRIPADNIKOV	SV
Na vaji Iron Mask 2019 je sodelovalo pribli -
žno 750 pripadnikov iz enot za JRKBO iz 
Avstrije, Češke, Nemčije, Nizozemske, Ve -
like Britanije in Slovenije. Namen vaje sta 
bila izvedba usposabljanja enot iz kolek -
tivnih vsebin s področja JRKB-obrambe in 
opravljanje nalog JRKB-podpore v raznovr -
stnem varnostnem okolju. Slovenska vojska 
je na vaji sodelovala s kontingentom, v kate -
rem je bilo 26 pripadnikov iz Čete za jedrsko, 
radiološko, kemično in biološko obrambo 1. 
brigade iz Kranja. Glavnina pripadnikov SV 
na vaji je delovala v sestavi slovenskega voda 
za dekontaminacijo, v kontingentu pa so bili 
tudi pripadniki, ki so bili kot častniki za po -
vezavo odgovorni za usklajevanje delovanja 
z nadrejenim poveljstvom. Glavni vadbenec na vaji v Nemčiji je bil 750. bataljon za 
JRKBO iz sestave nemških oboroženih sil, 
ki je imel v sestavi več narodno mešanih čet. 
Bataljon je zagotovil tudi moštvo, ki je bilo 
v vlogi statistov na vaji. Pripadniki sloven -
skega voda za dekontaminacijo so delova -
li v sestavi 414. čete za JRKBO nizozemske 
vojske. V četi sta bila tudi nizozemski vod 
za dekontaminacijo in vod za JRKB-izvido -
vanje. Delovanje čete je podpiral nemški lo -
gistični oddelek s terensko kuhinjo. Sloven -
ski vod za dekontaminacijo je bil sestavljen 
iz dveh oddelkov, ki sta imela v svoji sestavi 
vsak po eno specialno vozilo za dekontami -
nacijo. Za svoje delo je uporabljal tudi avto -
cisterno. Poveljnik voda za dekontaminaci -
jo poročnik Matej Jug je povedal, da so se 
glede na zmogljivosti SV, ki razpolaga s težjo 
opremo za dekontaminacijo, odločili, da bo 
DEKONTAMINACIJA PRIPADNIKOV NEMŠKE VOJSKE
AKTIVNOSTI	POTEKALE	NA 	
VOJAŠKEM	VADIŠČU	HEUBERG 	
IN	CIVILNIH	LOKACIJAH
Mednarodna vojaška vaja Iron Mask 2019 je 
potekala na nemškem vojaškem vadišču He -
uberg. Poročnik Jug je pojasnil, da so veči -
no aktivnosti dekontaminacije izvajali na 
območju vojaškega poligona. Zbirna obmo -
čja, na katerih so čakali v pripravljenosti 
na nalogo, pa so bila na civilnih lokacijah, 
na katerih so vzpostavili tudi poveljniško 
mesto. Ob tem je dodal, da so enkrat v ci -
vilnem okolju izvedli tudi dekontaminacijo 
nizozemskega izvidniškega vozila Fuchs ob 
vnaprejšnji odobritvi nadrejenega bataljona. 
Pripadniki SV so na vaji v Nemčiji delovali v 
dnevnih in nočnih razmerah. Naloge so do -
bivali od nadrejenega poveljnika nizozem -
ske čete, ki se je odločil, kateri vod iz sestave 
čete bo uporabil za izvedbo dodeljene nalo -
ge. Kot je še dopolnil, so nočne aktivnosti 
zahtevale nekoliko več časa, ki so ga porabi -
li za pripravo vozil in opreme na opravljanje 
naloge. Nizozemska četa je z dvema lastni -
ma vodoma in slovenskim vodom za dekon -
taminacijo opravljala naloge JRKB-izvi -
dovanja, nevtralizacijo orožij za množično 
uničevanje, vzorčenje in čiščenje vode. Po -
ročnik Jug je omenil, da je slovenski vod z 
dvema oddelkoma poskrbel za dekontami -
nacijo vozil, ljudi in infrastrukture. Na vaji 
so izvajali dekontaminacijo vozil in ljudi iz 
ene čete nemške vojske. Ti so bili po scena -
riju vaje kontaminirani z bojnimi strupi, ki 
jih je nasprotnik uporabil v napadu z im -
proviziranimi eksplozivnimi napravami. 
Scenarij vaje je predvidel še izlitje nevarne snovi iz avtocisterne, najdbo priročnega la -
boratorija, v katerem so izdelovali nevarne 
snovi, in še nekatere druge dogodke. Za de -
kontaminiranje so zaradi varnosti in varo -
vanja okolja uporabljali le vodo, saj je pravo 
dekontaminacijsko sredstvo lahko nevar -
no za nezaščiteno okolico. Pri načrtovanju 
naloge in postopkih dekontaminacije pa so 
ravnali, kot da bi uporabljali pravo sredstvo. 
PREMIK	V	NEMČIJO	V	KONVOJU 	
Z	DEVETIMI	SPECIALNIMI 	
IN	TERENSKIMI	VOZILI
Slovenska enota je premik na območje vaje v 
Nemčiji in vrnitev v domovino opravila po 
cesti z devetimi vojaškimi vozili. V konvo -
ju so bili dve tovorni vozili, dva sistema za 
dekontaminacijo, avtocisterna ter terenska 
vozila. Premik so iz kranjske vojašnice izve -
dli najprej po gorenjski avtocesti v sprem -
stvu vojaške policije SV do predora Kara -
vanke. Po prečkanju državne meje so pot 
skozi Avstrijo ob predhodni najavi izvedli 
brez vojaškega spremstva avstrijskih voja -
ških policistov. Po prehodu državne meje 
med Avstrijo in Nemčijo pa so v sprem -
stvu vozil nemške vojaške policije nadalje -
vali premik do vadišča Heuberg na jugoza -
hodnem delu Nemčije. Za pot v eno smer so 
potrebovali približno 14 ur. Glede na veli -
kost območja delovanja, ki se je raztezalo na 
površini, veliki približno 200 krat 100 kilo -
metrov, so vsak dan z zbirnega območja na 
mesto opravljanja naloge in nazaj prevozili 
od 20 do 50 kilometrov. Poročnik Jug je po -
vedal, da je bilo to dobro tudi za vozila, saj 
so lahko preizkusili, koliko so operativna na daljše razdalje. Dodal je še, da z njimi niso 
imeli večjih težav, saj med premiki ni pri -
šlo do okvar. 
OSVEŽILI	ZNANJE,	PREVERILI 	
POVEZLJIVOST	IN	DVIGNILI 	
RAVEN	USPOSOBLJENOSTI
S sodelovanjem na vaji Iron Mask 2019 so pri -
padniki iz Čete za JRKBO iz sestave 1. briga -
de SV osvežili dosedanje znanje, preverili po -
vezljivost postopkov ter opreme s pripadniki 
enot za JRKBO iz sodelujočih zavezniških in 
partnerskih držav, predvsem pa so pridobili 
dragocene izkušnje ter dvignili raven uspo -
sobljenosti. Poročnik Jug je izpostavil, da je 
bil slovenski vod z vozili za dekontaminaci -
jo zelo pomemben del zmogljivosti nadreje -
ne nizozemske čete, saj so imela slovenska 
vozila večje kapacitete za dekontaminacijo 
ljudi, materialov in vozil, omogočajo pa tudi 
dekontaminacijo cestne infrastrukture. Ob 
tem je izpostavil, da je bila udeležba na vaji 
zelo koristna, saj so šli skozi celoten postopek 
dela, od sprejema ukaza in priprav na nalo -
go do njene izvedbe. Da bi izboljšali delova -
nje, so po vsaki končani nalogi opravili ana -
lizo. Pripadniki voda za dekontaminacijo SV 
so pokazali visoko stopnjo usposobljenosti in 
motivacije, kar je zelo dobro vplivalo na ka -
kovostno opravljanje nalog. Za hitro in pro -
fesionalno opravljeno delo so dobili številne 
pohvale nadrejenega poveljstva nizozemske 
čete. Da so povsem enakovredni partnerji so -
delujočim enotam iz zavezniških in partner -
skih vojsk, bodo lahko znova dokazali leta 
2021, ko si želijo ponovno sodelovati na po -
dobni vojaški vaji v Nemčiji. 
slovenski vod izvajal predvsem dekontami -
nacijo vozil, nizozemski kolegi pa so prevze -
li dekontaminacijo ljudi.DEKONTAMINACIJA 
NEMŠKEGA 
OKLEPNIKA FUCHS 28 SV
 SV 29
VIDELI SMO
MED POČITNICAMI OBLEKLI 
VOJAŠKE UNIFORME
Besedilo: Jerneja Grmadnik
Na vojaškem taboru lahko v počitniškem času polnoletni dijakinje in dijaki ter študentke in študenti za 
dva tedna oblečejo vojaško uniformo in se seznanijo z vojaškim poklicem. Ob tem pridobijo novo zna -
nje, usvojijo uporabne veščine in stkejo nova prijateljstva. Letošnjega, že 20., vojaškega tabora, ki je po -
tekal na širšem območju Bohinjske Bele med 1. in 14. julijem, se je udeležilo 81 kandidatov, od teh 68 
fantov in 13 deklet. Na taboru, ki ga organizira Šola za častnike Centra vojaških šol Slovenske vojske, v 
vlogi inštruktorjev in poveljujočih sodelujejo tudi kandidati za častnike Šole za častnike, ki pridobivajo pr -
ve voditeljske izkušnje, v izvedbo pa so vključene številne enote Slovenske vojske. Udeleženke in udele -
žence letošnjega tabora smo obiskali predzadnji dan, ko so pridobljeno znanje prikazali na sklepni vaji.Za udeležbo na letošnjem brezplač -
nem vojaškem taboru so bili potreb -
ni uspešna prijava ter varnostni in 
zdravniški pregled, saj aktivnosti na tabo -
ru zahtevajo dobro fizično pripravljenost. 
Največ prijavljenih je bilo letos s Fakulte -
te za varnostne vede in Fakultete za družbe -
ne vede, saj jim udeležba na taboru šteje za 
opravljanje strokovne prakse, ter s Fakultete 
za strojništvo, tretjina udeležencev pa so bili 
dijaki najrazličnejših srednjih šol. Po zadol -
ževanju uniforme in opreme v Rojah so bili 
udeleženci ter kandidati za častnike prvi dan 
v Kadetnici v Mariboru razporejeni po štirih 
vodih. V prvega so se uvrstili tisti, ki so na 
tabor prišli z določenim predznanjem. Kan -
didati 31. generacije Šole za častnike so ob 
tem dobili naloge poveljnikov vodov, vodov -
nih podčastnikov in poveljnikov oddelkov. 
PESTER	VOJAŠKI	URNIK	IN 	
ZANIMIVE 	AKTIVNOSTI
Prvi teden tabora so mladi nato preživeli v 
Vojašnici Boštjana Kekca na Bohinjski Beli 
in v njeni okolici. Vodja tabora nadporoč -
nik Jani Krajnc iz Šole za častnike je pove -
dal, da so bili med osnovnimi predmeti vo -
jaški predpisi, postrojitvena pravila, bonton 
in vojaško vedenje. Spoznavali so opremo in 
različno oborožitev, imeli pouk streljanja, se 
usposobili za ravnanje z oborožitvijo in za -
dolžili avtomatsko puško M70. Prvi vod, ki 
se je usposabljal na višji ravni, je streljal tudi 
s pištolo Beretta. Streljali so z zračno puško 
in malokalibrsko puško, kandidati za častni -
ke pa so jim prikazali še učinke druge oboro -
žitve. Seznanili so se z osnovami vojaške al -
pinistike, pri čemer so plezali na plezališču 
Iglica in izvedli orientacijski pohod. V dru -
gem delu tabora je bil poudarek na usposa -
bljanju v terenskih razmerah, zato so dneve 
od torka do petka udeleženke in udeleženci 
preživeli v šotorih na vadišču Mačkovec. Tam 
so se urili v taktiki z osnovami preživetja na 
bojišču. Kot je povedal vodja tabora, je to ob -
segalo različne postopke vojaka na bojišču, 
obrambo, napad, pripravo zaklonilnikov in 
metanje ročne bombe. »Ob vsem naštetem so 
ves čas tabora potekale še spremljevalne de -
javnosti. Odpeljali smo jih na raftanje, prvi vod pa na soteskanje, da smo povratnikom 
omogočili še kakšno novo izkušnjo. Na raz -
lične načine smo prečkali Savo Bohinjko, in 
sicer z bredenjem, vrvnim načinom in gra -
dnjo improviziranega splava. Imeli smo tudi 
športne igre iz različnih vojaških vsebin, pri 
V SKLEPNI VAJI SO SE UDELEŽENCI IZKRCALI IZ BOJNIH VOZIL IN OKREPILI VOD NA BOJIŠČU.SKLEPNA VAJA SE JE ZAČELA Z DESANTOM PRVEGA VODA IZ HELIKOPTERJA COUGAR SLOVENSKE VOJSKE. 30 SV
 SV 31 30 SVčemer so udeleženci tabora krepili tovarištvo 
in kohezijo v vodu. Peljali smo jih na ogled 
Parka vojaške zgodovine Pivka, predstavile 
so se jim tudi različne enote Slovenske voj -
ske. Zanje zanimivi izkušnji sta bili tudi vo -
žnji s tanki in helikopterjem Cougar,« je po -
vedal nadporočnik Jani Krajnc in dodal, da 
so poleg izvajalke tabora Šole za časnike po -
magale tudi druge enote Slovenske vojske, 
med drugim 132. gorski polk, 15. polk voja -
škega letalstva, 10. in 74. pehotni polk, 670. logistični polk in Vojaška zdravstvena enota 
z zagotavljanjem zdravstvene oskrbe.
NA	PRIKAZNI	VAJI	IZVEDLI	DESANT 	
Pridobljeno znanje so mladi tik pred koncem 
tabora na vadišču Mačkovec prikazali sedmi 
sili in visokim gostom iz Slovenske vojske ter 
z Ministrstva za obrambo. Letošnja sklepna 
predstavitev je obsegala prikaz bojnega po -
stopka, prikazno vajo delovanja učnega voda 
in predstavitev veščin preživetja v naravi. Na prvi delovni točki smo lahko spremlja -
li, kako so udeleženci izvedli taktični pre -
mik po jasi proti kontejnerskemu naselju, pri 
čemer je bila velika verjetnost, da bo prišlo do 
stika z nasprotnikom. Skupini alfa  in bravo  
sta se razvrstili v klinasti formaciji in napre -
dovali v smeri nevarnega območja. Zaslišalo 
se je streljanje in prišlo je do stika z naspro -
tnikom, na kar sta skupini odgovorili z nev -
tralizacijskim ognjem. Del oddelka je izvedel 
obhodni manever po levi strani in sovražni -
ka napadel z levega boka. Ob koncu ognja, ki 
ga je najavila rdeča signalna raketa, so sledi -
li še pregledovanje območja, iskanje morebi -
tnih ranjenih in mrtvih ter konsolidacijski 
postopki. 
Na drugi točki je prvi vod, ki se je usposabljal 
na najvišji ravni, izvedel desant na območje s 
cougarjem. Njegova naloga je bila, da prečisti 
strelišče in se ustrezno odzove, ko naleti na 
stik. Ob napadu nasprotnika se je izkazalo, 
da je ta premočan. Vojaki so zato s pomočjo 
dimne zavese izvedli izmik v kritje, povelj -
nik voda je poveljniku čete prek sredstev zvez 
predlagal uvedbo glavne sile, ki so jo pred -
stavljala bojna vozila, vod pa je postal ognje -
na baza. Na bojišče so se pripeljali dva sva -
runa in valuk, eno bojno vozilo pa je ostalo v 
ozadju za kritje. Tudi v bojnih vozilih so bili 
udeleženci tabora in kandidati za častnike, ki 
so se ob prihodu na bojišče izkrcali iz vozil 
in začeli nevtralizacijo oziroma uničenje na -
sprotnika. Ob koncu prikazne vaje je vodja 
tabora nadporočnik Jani Krajnc dejal, da so 
se udeleženci odlično odrezali. Pohvalil je 
tudi njihovo zavzetost in motiviranost. »Ves 
čas tabora nismo imeli nikakršnih težav z di -
sciplino, spoštovali so tudi prepoved uporabe 
telefonov v času aktivnosti. Največji izziv pa 
je bila vzdržljivost, saj je večina preizkušenj 
zahtevala veliko fizične kondicije,« je pouda -
ril nadporočnik. 
Na tretji delovni točki je potekal še prikaz 
preživetja v naravi, na katerem so udeležen -
ci tabora in kandidati za častnike predstavi -
li izdelavo naravnega bivaka, prečiščevanje 
vode ter postavitev odprtega ognja. »Bivak 
smo sestavili sami. Konstrukcijo smo obliko -
vali tako, da podpira težo materiala. Za pre -
kritje smo uporabili smrekove veje in leske, 
ki smo jih položili tudi na tla za izolacijo. Naredili smo še vetrobran iz leskovih vej, ki 
zadržuje toploto,« je postavitev ležišča v na -
ravi pojasnil Matevž Likovič, kandidat na 
Šoli za častnike. Nato smo lahko videli še pri -
kaz netenja ognja, in sicer z lokom in vrvico 
ter z vato in ogljem. Udeleženec tabora An -
drej Rus je pojasnil, da so drugi način upo -
rabljali predvsem med drugo svetovno vojno, 
ko so imeli na voljo veliko sanitetnega mate -
riala. »Vzamemo mrzlo oglje in ga dobro ovi -
jemo v vato, stisnemo in gnetemo ob kamen 
VSAK IZMED UDELEŽENCEV JE MORAL SKRBETI ZA SVOJO PUŠKO M70.
PATRICK 	PIVEC, 	
SREDNJA 	
ELEKTRO-
RAČUNALNIŠKA 	
ŠOLA	MARIBOR
Bil sem že na dija -
škem taboru MORS 
in mladi, tokrat pa 
sem se odločil, da 
že pridobljeno znanje dopolnim še s štu -
dentskim taborom. Izkušnja je odlična, 
predvsem zato, ker je vse še bolj dinamič -
no in na višji ravni, ker se že preizkuša -
mo v taktiki ter urimo v določenih situaci -
jah na bojišču. Vojaško življenje mi je všeč 
in razmišljam, da bi se po koncu šolanja 
pridružil Slovenski vojski. To je vsekakor 
dobra predpriprava.
ROK	GERZINA, 	
FAKULTETA	ZA 	
VARNOSTNE 	
VEDE
Na taboru sem prvič, 
in sicer v okviru ob -
vezne dvoteden -
ske študijske prakse. 
Tabor mi je zelo všeč, 
saj sem tu dobil veliko novih prijateljev in 
sklenil številna poznanstva. Tudi aktivno -
sti, ki smo jih imeli te dni, so se mi zdele 
zelo zanimive, čeprav je bilo vse skupaj zelo 
naporno, predvsem zgodnje vstajanje, stro -
ge časovnice in fizični preizkusi, ki so traja -
li po več ur. Bi pa tabor priporočil vsem, ki 
jih zanima poklic vojaka. VIDA	BAČAR, 	
VARNOSTNE 	
VEDE
V okviru tabora 
opravljam študijsko 
prakso. Vojska kot 
institucija mi je všeč, 
saj imam rada, da so 
stvari urejene, da obstajajo točne časovnice 
ter da z veliko dela in vaje prideš do rezul -
tatov. Izkušnja na taboru je zelo posebna, 
saj dobiš dober vpogled v vojaško življenje. 
Najzahtevnejša se mi je zdela nenehna pri -
pravljenost. Dan se je začel že ob 5.30, nato 
so sledile različne aktivnosti. Spat smo ho -
dili okoli 22. ure, saj smo bili zvečer že zelo 
utrujeni. Nošenje vojaške uniforme mi je 
bilo v čast in ponos, tako kot se mi zdi ča -
stno delo vseh, ki varujejo našo domovino. 
Tukaj res pridejo do izraza vrednote, kot 
so tovarištvo, bratstvo, solidarnost in eki -
pno delo. Razmišljam, da bi se v prihodno -
sti udeležila temeljnega vojaškostrokovnega 
usposabljanja in še dopolnila pridobljeno 
vojaško znanje. 
ANDREJ	
NAGLOST, 	
STROJNIŠTVO, 	
KANDIDAT	ŠOLE 	
ZA	ČASTNIKE 	
Na taboru sem v vlogi 
inštruktorja udele -
žencev tabora. Sem v tretjem vodu, v katerem tako kot drugi kan -
didati za častnike opravljam naloge inštrui -
ranja in poveljevanja. Pohvaliti moram tretji 
vod, ki je bil zelo discipliniran in motiviran. 
Udeleženci so bili med seboj zelo usklajeni, 
so dobro sodelovali in se med seboj zelo po -
vezali. Takšen tabor je odlična preizkušnja za 
vse, ki jih zanimajo preživetje in gibanje v na -
ravi, vojaško življenje, taktika na bojišču ter 
disciplina. Tukaj se naučijo tudi pospravlja -
nja postelj in opreme.
GAL	LIKAR, 	
ELEKTROTEHNIKO, 	
ŠTIPENDIST 	
SLOVENSKE 	
VOJSKE 	
Na taboru sem že drugo 
leto zapored, prvič, ker 
je bila zame kot šti -
pendista udeležba obvezna, zdaj pa zato, da 
še dopolnim pridobljeno znanje. Najbolj sta 
mi všeč vpogled v vojaško življenje in vez, 
ki smo jo stkali z drugimi udeleženci. Raz -
porejen sem bil v prvi vod, ker imam že iz -
kušnje, in sem tako dobil še dodatno znanje. 
Streljali smo z več orožji, med drugim z be -
retto, več poudarka je bilo na terenskem delu, 
izvajali smo taktike pehotnega oddelka, veli -
ko časa smo bivakirali. Kot štipendist Sloven -
ske vojske se v prihodnosti vidim v Enoti za 
komunikacijske in informacijske sisteme. Po 
končanem študiju me čakajo še temeljno vo -
jaškostrokovno usposabljanje, Šola za častni -
ke in specializacija.
ter tako ustvarimo žarečo moko,« je razložil 
udeleženec in po nekaj poskusih uspešno za -
netil iskro ter prižgal ogenj. Sledil je še pri -
kaz prečiščevanja vode na mehanski način, 
ki ga je predstavil udeleženec Matej Peterlin. 
»Uporabimo prazno plastenko, spodaj polo -
žimo vato, čez krpice za čiščenje orožja, nato 
dodamo fino oglje, grobo oglje, mivko in fin 
pesek, nazadnje pa še kamenčke. Tako dobi -
mo prečiščeno vodo, ki jo nato še prekuha -
mo,« je pojasnil in nam pokazal še odprti ogenj in formacijski bivak ter poudaril, da je 
to prikaz tabora v naravi, ko bi se moral vojak 
sam znajti na terenu. 
Preden so vidno utrujeni, a dobro razpolože -
ni mladi po prikazni vaji odšli na zasluženo 
malico, sta jih nagovorila še brigadir Milko 
Petek, poveljnik Centra vojaških šol, in sve -
tovalec ministra za obrambo Boštjan Šefic, ki 
sta jim čestitala za pridobljeno znanje in iz -
razila željo, da koga izmed njih v prihodnosti 
srečata v vrstah Slovenske vojske. MED VEŠČINAMI PREŽIVETJA V NARAVI JE NAJPOMEMBNEJŠE PRIŽIGANJE OGNJA. MED MLADIMI SO SE SPLETLE ŠTEVILNE PRIJATELJSKE VEZI. 32 SV
 SV 33
Na brezplačen vojaški tabor MORS in 
mladi so se lahko prijavili vsi, ki so 
končali devetletko, ter nepolnoletni 
dijakinje in dijaki. Vodja tabora stotnica Ta -
deja Kokol je povedala, da je tabor v novo -
meški vojašnici letos potekal prvič, program 
tabora pa so oblikovali po vzoru drugih voja -
šnic. Vključili so še tematike iz enot 1. briga -
de Slovenske vojske, ki je skrbela za izvedbo 
tabora na Dolenjskem. »Tabora se je udeleži -
lo 45 mladih, izmed njih 19 deklet in 26 fan -
tov z različnih šol in regij, največ pa je bilo 
mladih iz okolice Novega mesta. Za udeležbo 
so se navdušili na različnih sejmih ali pred -
stavitvah po šolah. Vsi so potrdili, da so se 
prijavili zaradi svoje želje, saj jih zanima vo -
jaško življenje, nekateri pa tudi resno raz -
mišljajo o vojaškem poklicu. V splošnem jih najbolj zanima spoznavanje oborožitve, vozil 
in opreme Slovenske vojske, navdušila pa jih 
je tudi vožnja s helikopterjem, ki smo jim jo 
pripravili kot presenečenje,« je povedala sto -
tnica. Čeprav poteka tabor v sproščenem 
vzdušju, se morajo udeleženci držati določe -
nih pravil. Zelo so pozorni tudi na čistočo in 
red: »Prvi dan smo udeležencem predstavi -
li pravila, ki se jih je treba držati. Izvedeli so, 
kdaj se je treba vstati in iti spat, kako morajo 
biti pospravljene postelje in urejeni prostori, 
kako je s časovnicami, raznimi prepovedmi, 
omejitvami in uporabo mobilnega telefo -
na. Ta je dovoljen samo ob večerih. Za zdaj 
nismo imeli niti ene težave. Mladi so discipli -
nirani in spoštujejo hišni red. Tudi nekdanji 
udeleženci taborov so v analizah izpostavili, 
da si želijo discipline in da so na tabor prišli NAVDUŠILA JIH 
JE VOŽNJA S 
HELIKOPTERJEM
Foto: Bruno ToičZačetek počitnic so številni mladi izkoristili za spoznavanje vojaškega življenja in 
aktivno ter poučno preživljanja prostega časa na taborih MORS in mladi 2019. Ta -
bori so potekali v prvih dveh tednih julija v vojašnicah v Vipavi, Murski Soboti in 
Novem mestu, udeležilo pa se jih je več kot 150 dijakinj in dijakov iz vse Slovenije. 
Ekipa Revije SV je dekleta in fante, ki so za teden dni oblekli uniforme, obiskala tre -
tji dan tabora v Novem mestu.
tudi zato,« je pojasnila vodja tabora. Vodje ta -
bora pa tudi sicer niso prepovedali narediti 
kakšne fotografije s sovrstniki, pri čemer so 
jim pojasnili, kakšne so omejitve snemanj in 
fotografiranja v vojaškem objektu.
OD	STRELJANJA	DO 	
PREŽIVETJA	V	NARAVI
Vsebine tabora so raznovrstne. Udeležen -
ci tabora so prvi dan v Rojah prejeli unifor -
me in opremo, se ob prihodu v Novo mesto 
nastanili in se seznanili z vojašnico ter splo -
šnimi vojaškimi predpisi, spoznali pravi -
len način nošenja uniforme ter postrojitvena 
pravila in pozdrave. Dan na taboru se je začel 
že ob 6. uri, ko so udeleženci vstali. Potem so 
pospravili, postlali, pozajtrkovali in opravi -
li jutranjo telovadbo. Do večernega počitka 
so sledile številne aktivnosti in predstavitve. 
Prvi dan so spoznavali saniteto in ukrepanje 
ob krvavitvah iz okončin ter postopke oži -
vljanja in se seznanili z uporabo defibrilator -
ja, popoldne pa so se učili veščin preživetja v 
naravi ter si postavili tabor z bivaki, v kate -
rih so eno noč tudi prespali. Pripadniki Slo -
venske vojske so jim predstavili oklepna vo -
zila in oborožitev na vozilu Valuk, s katerim 
so se lahko tudi peljali, posebno navdušeni 
pa so bili nad vožnjo s helikopterjem Cougar, 
saj je bila za večino to prva izkušnja poleta DELO SO 
PREDSTAVILI 
VODNIKI 
VOJAŠKIH PSOV.
V VOJAŠNICI SO MORALI SKRBNO POSPRAVLJATI SVOJE SOBE IN NATANČNO POSTILJATI POSTELJE. STRELJANJE Z ZRAČNO PUŠKO 34 SV
 SV 35izbire je tudi vojska. Na vojaškem področju 
me najbolj zanimata orožje in taktika, zato 
se veselim predstavitev orožja. 
RENE	KAVČIČ, 	
SREDNJA 	
ELEKTRO-
To je že moj drugi 
tabor MORS in 
mladi, saj sem se letos 
pozimi z navduše -
njem udeležil zimskega. Takrat sem videl 
na Facebooku na portalu Postani vojak 
oglas za tabor za mladoletne dijake. Ker me 
vojska zanima, sem se odločil, da počitni -
ški čas izkoristim in natančneje spoznam 
vojaško življenje. Ker mi je bil prvi tabor 
všeč, sem se odločil, da se ponovno prija -
vim. Nekatere vsebine so podobne, veliko 
je tudi novih, večina stvari pa je bolj poglo -
bljenih. Vožnji s helikopterjem in bojnimi 
vozili sta bili pravo presenečenje. Najzah -
tevnejše se mi zdi zgodnje vstajanje in to, 
da pospravljamo, čistimo in druga opravi -
la delamo sami. Že na zimskem taboru sem 
dobil nove prijatelje in tudi tokrat smo se z 
vrstniki dobro ujeli. Prepričan sem, da bom 
z večino ostal v stiku tudi po koncu tabora. 
Najbrž se bom v prihodnosti odločil za po -
klic vojaka.REBEKA 	
MANDELC, 	
SREDNJA 	
OBLIKOVNA	ŠOLA
Poklic vojaka ali po -
licista me že od nek -
daj zanima. Za tabor 
mi je povedal policist 
na policijski akademi -
ji, ko sem se zanimala za različne poklicne 
možnosti, saj je ocenil, da bi bila zame voj -
ska primernejša od policije. Tabor je zani -
miv, vzdušje je sproščeno, tudi spoštovanje 
pravil in disciplina se mi ne zdita prezahtev -
na. Veselim se bojnih iger in lokostrelstva, 
najbolj mi je bil všeč polet s helikopterjem. Z 
drugimi udeleženkami in udeleženci smo se 
že dobro spoznali in postali odlična družba. 
Takšno izkušnjo bi vsekakor priporočila še 
drugim vrstnikom. Telefona in računalnika 
ne pogrešam, saj se mi zdi, da smo v vsakda -
njem življenju še preveč navezani na zaslone. 
MAKS	
PONIKVAR, 	
GIMNAZIJA 	
IVANČNA 	
GORICA
Letos sem končal prvi 
letnik, na tabor pa me 
je opozoril oče, ki je 
opazil spletni oglas. Vojaške stvari me že od nekdaj zanimajo, in 
ko sem prebral program, sem se odločil, da 
se tabora udeležim. Najbolj mi je všeč, da se 
udeleženci veliko družimo, spoznavamo ži -
vljenje v vojski in kakšen občutek je nositi 
uniformo. Veliko je zanimivega, treba pa se je 
tudi prilagoditi, saj imamo določene roke, ki 
se jih moramo držati. Najbolj so me presene -
tili postroji. V teh dneh smo se veliko nauči -
li. Izpostavil bi preživetje v naravi in gradnjo 
bivakov, najbolj pa me je navdušila vožnja s 
helikopterjem. 
DARKO	BJELAJAC, 	
SREDNJA 	
ZDRAVSTVENA 	IN	
KEMIJSKA	ŠOLA 	
NOVO 	MESTO
Prvič sem bil na tabo -
ru MORS in mladi leta 
2017 v Vipavi. Vojaško 
življenje in poklic voja -
ka me zelo zanimata in želel sem ju dožive -
ti na svoji koži. Na taboru mi je bilo všeč že 
prvič, zato sem se letos odločil, da se ga po -
novno udeležim, tudi zato, ker je bliže moje -
mu domu. Letošnji program je malo druga -
čen kot sicer, pa mi je celo bolj všeč, saj smo 
lahko veliko bolj sproščeni, inštruktorji pa so 
manj strogi. Končal sem tretji letnik srednje 
šole in se še nisem dokončno odločil, kaj bom 
delal po srednji šoli. Med mojimi možnostmi 
s helikopterjem. Tretji dan so si ogledali di -
namično predstavitev vojaške policije, za ka -
tero so poskrbeli motoristi iz enot vojaške 
policije in vodniki vojaških službenih psov. 
Popoldne so jim predstavili različno orožje in 
omogočili streljanje s simulatorjem streljanja 
NOPTEL ter z zračno puško. 
PREDSTAVILI	VOJAŠKI	POKLIC 	
IN	POKLICNE	MOŽNOSTI
V naslednjih dneh jih je čakalo spoznava -
nje drugih enot Slovenske vojske, učenje 
orientacije in orientacijski tek, bojne igre, pri katerih je bilo treba prenašati ranjen -
ca, vleči vrv in premagovati ovire, lokostrel -
stvo in pohod v okolici Novega mesta v vo -
jaški opremi. Pripravili so še pehotne ovire 
in se učili premikanja po bojišču ter strelja -
nja z zračno puško. »Predstavila se jim bosta 
tudi mladi vojak iz 10. pehotnega polka in 
podčastnik. Predstavila bosta svoja pokli -
ca in pojasnila poklicne možnosti,« je po -
vedala vodja tabora in dodala, da jih v so -
boto, zadnji dan tabora, čakata še slovesna 
podelitev priznanj in razglasitev najbolj -
ših. Temu sledi še razdolževanje, potem pa udeleženci odidejo domov. Teden dni dina -
mičnega preživljanja prostega časa se je ude -
ležencem zdel zelo poučen in zanimiv, izziv 
je bilo le zgodnje vstajanje, prav nič pa ob 
vseh aktivnostih niso pogrešali elektron -
skih naprav. Marsikateri so celo poudarili, 
da je takšen odklop prav dobrodošel. »Poleg 
spoznavanja vojaškega poklica se mladi med 
seboj zelo povežejo in sklenejo številna nova 
prijateljstva,« je še eno pozitivno stran tabo -
ra izpostavila vodja stotnica Tadeja Kokol in 
poudarila, da imajo med mladimi tudi dva 
navdušena povratnika. 
BRALNA ZNAČKA
MAISTROVA BRALNA 
ZNAČKA 2019
LEPOSLOVJE:
Karlin, Alma M: Sama: iz otroštva in mladosti,
Zajc, Dane: V belo: zbrane pesmi,
Hazler, Ana: Diši po ljubezni,
Kostnapfel, Janko: Zakaj vojna,
Gray, Patrick, in Skeesuck, Justin: Nikoli vama ne bo uspelo!: 800-kilo -
metrsko romanje v Kompostelo, dva prijatelja in en invalidski voziček, 
Zlobec, Ciril: Tiho romanje k zadnji pesmi,
Izbor prekmurskega slovstva (ur. Novak, Vilko).
KNJIGE	ZA	DUŠO:
Rohr, Richard, in Martos, Joseph: Moški na duhovni poti (Nemirna pot 
moške duhovnosti),
Bly, Robert: Divji moški: knjiga o moških,
Estés, Clarissa Pinkola: Ženske, ki tečejo z volkovi: miti in zgodbe o ar -
hetipu Divje ženske, 
Rebula, Alenka: Blagor ženskam, 
Lukas, Elisabeth: Izviri, ki napajajo življenje s smislom: kje lahko zaje -
mamo moč,
Drnovšek, Janez: Misli o življenju in zavedanju,
Peale, Norman V.: Moč pozitivnega mišljenja.Preberite najmanj pet knjig s seznama, pri čemer lahko med navedenimi avtorji izberete tudi 
njihova druga dela. Knjižne predloge smo razdelili v tri sklope:
UDELEŽENCEM 
TABORA SO 
SE PREDSTAVILI 
MOTORISTI IZ ENOT 
VOJAŠKE POLICIJE.STROKOVNE 	KNJIGE:
Rudolf Maister: Sto let severne meje: življenje in delo Rudolfa Maistra 
Vojanova 1874–1934,
Arnejčič, Beno: Tek in beg: podzavestna moč človeka v gibanju,
Allen, Robert E.: Medved Pu o vodenju,
Templar, Richard: 100 pravil za uspešno vodenje, 
Carr, Nicholas: Plitvine: kako internet spreminja naš način razmišlja -
nja, branja, pomnjenja,
Iršič, Marko: Komunikacijska blaginja: novi standardi za kakovostno 
komunikacijo v organizacijah,
Bučar, France: Čas velikih sprememb.
Nekatere knjige so dostopne v Knjižnično-informacijskem in založni -
škem centru v Ljubljani, Mariboru in Vipavi, druge pa najdete v jav -
nih knjižnicah. Zloženko, v katero vpišete svoje prebrane knjige, lah -
ko dobite v knjižnici KIZC MO RS v Ljubljani, Mariboru in Vipavi ali 
na spletni strani http://dk.mors.si/ . Prinesite jo osebno ali pošljite do 
vključno 2. decembra 2019 na naslova: Knjižnica Kadetnica, Engel -
sova 15, 21 1 1 Maribor, ali Knjižnično-informacijski in založniški cen -
ter, Vojkova cesta 55 a, 1000 Ljubljana. Za več informacij pokličite 
Miroslava Nidorferja na telefon: 02/449 51 89 ali mu pišite na elek -
tronski naslov: m.nidorfer@gmail.com. O sklepni prireditvi, na kate -
ri bodo podeljene knjižne nagrade, vas bomo naknadno obvestili. 
 36 SV
 SV 37MED	12	ČLANICAMI	CISOR 	
TUDI	SLOVENIJA
Mednarodno združenje podčastnikov re -
zervne sestave (Confédération Interalliée 
des Sous-officiers de Réserve – CISOR) je 
bilo ustanovljeno 1. junija 1963 v pomor -
ski bazi Toulon v Franciji z ratifikacijo pri -
sotnih podčastnikov iz Belgije, Luksembur -
ga, Nemčije, Švice in Francije. Združenje 
CISOR zdaj sestavljajo članice iz dvanajstih 
držav, to so Avstrija, Belgija, Danska, Finska, 
Francija, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Špa -
nija, Švica, Estonija in Slovenija. Opazoval -
ki sta Kanada in Anglija. Združenje deluje 
na področju vojaškega sodelovanja med dr -
žavami in izmenjave izkušenj pri usposablja -
nju vojaških rezervistov, vojaškem športnem PREDSTAVLJAMO
tekmovanju, skupnem urjenju rezervistov 
ter sodelovanju na vojaških vajah v državah 
članicah CISOR. Od leta 2007 sodelujejo v 
CISOR tudi člani Zveze slovenskih častnikov. 
Polnopravni člani so postali leta 2010, ko je 
organizaciji predsedovala Italija. 
NASTOPILO	45	TEKMOVALCEV 	
IZ	OSMIH	DRŽAV
Združenje CISOR je prek Zveze slovenskih 
častnikov povabilo Slovensko vojsko k sode -
lovanju na letošnjem tekmovanju podčastni -
kov rezervne sestave v vojaških veščinah, ki je 
potekalo od 24. do 30. junija v mestu Säkylä 
na jugu Finske, kjer ima sedež brigada »Pori« 
iz sestave finske vojske. Tekmovanje je obse -
galo sedem vojaških veščin: premagovanje pehotnih ovir, premagovanje vodnih ovir v 
bazenu, tek in streljanje s puško, streljanje s 
pištolo, kros, met ročne bombe in orienta -
cijski tek. Tekmovalne ekipe so tekmovale v 
športnih objektih v vojašnici, v telovadnici, 
bazenu, na poligonu in strelišču. Na tekmo -
vanju je nastopilo 45 tekmovalcev iz Avstrije, 
Belgije, Danske, Finske, Nemčije, Nizozem -
ske, Slovenije in Švice. V slovenski ekipi so 
bili štirje pripadniki pogodbene rezerve Slo -
venske vojske, in sicer Danijel Balta, Dejan 
Beras, Kristjan Korošec in Martin Cvetko. 
Spremljala sta jih vodja tekmovanja iz SV 
višji štabni vodnik Jurij Erzar in štabni vo -
dnik Tomaž Leban, tehnični delegat CISOR 
Slovenija in član Zveze slovenskih častnikov. 
SLOVENSKA	EKIPA	JE	POKAZALA 	
NAJVEČJEGA	SKUPINSKEGA	DUHA
Poleg športnega užitka in tekmovalnih na -
porov so bili pogodbeni rezervisti iz Slo -
venske vojske deležni vojaškega tovarištva, 
sodelovanja in izkušenj drugih tekmoval -
cev iz držav članic. Sklenili so tudi nepo -
zabna prijateljstva. Tudi doseženi rezultati 
so bili zadovoljivi in dobri. Seveda pa se pri -
padniki Slovenske vojske v športnih dosež -
kih težko merijo z ekipami, ki so jim glavno TEKMOVALI V VOJAŠKIH 
VEŠČINAH NA FINSKEM
Besedilo: višji praporščak Tomaž Lavtižar, podpredsednik CISOR
Foto: CISOROd 24. do 30. julija je na Finskem v okviru mednarodnega združenja podčastni -
kov rezervne sestave potekalo mednarodno tekmovanje v vojaških veščinah. Or -
ganizator tekmovanja, CISOR Finska, ki združenju predseduje skupaj z Belgijo in 
Nemčijo, je pripravil odlično tekmovanje, na katerem je nastopilo 45 tekmovalcev 
iz osmih držav članic. Tekmovanja se je udeležila tudi ekipa iz Slovenije, ki so jo se -
stavljali pripadniki stalne sestave in pogodbeni rezervisti iz enot Slovenske vojske.
delo pridobivanje kondicije in treningi. Kljub 
temu je ekipa tekmovalcev iz Slovenske voj -
ske pokazala največjega skupinskega duha, 
saj so kljub velikim naporom med tekmo -
vanjem drug drugega spodbujali. V zahva -
lo so dobili špalir, skozi katerega so prite -
kli skupaj in so ga sestavljali vsi nastopajoči 
tuji tekmovalci, ki so prepoznali ekipnega 
duha in srčnost slovenske ekipe. Tudi pred -
sednik CISOR Michel d‘Alessandra je na slo -
vesnosti ob odprtju povedal, da ni toliko po -
memben rezultat kot prizadevnost. V duhu te popotnice je delovala tudi ekipa, sestavljena 
iz pripadnikov Slovenske vojske.
PREDSTAVILI 	SLOVENSKO 	
VOJSKO	IN	IZMENJALI	IZKUŠNJE 	
NA	ŠPORTNEM,	VOJAŠKEM 	
TER	OSEBNEM	PODROČJU
Z udeležbo na mednarodnem tekmovanju 
podčastnikov rezervne sestave CISOR na 
Finskem je bilo doseženih več ciljev, med 
njimi predstavitev Slovenske vojske v med -
narodnem okolju ter izmenjava izkušenj na športnem, vojaškem in osebnem področju. 
Velika zahvala za udeležbo ekipe Slovenske 
vojske na tekmovanju gre prav Ministrstvu 
za obrambo Republike Slovenije, Generalšta -
bu Slovenske vojske in Zvezi slovenskih ča -
stnikov. Pripadniki pogodbene rezervne in 
stalne sestave Slovenske vojske, ki so pred -
stavljali Slovensko vojsko na mednarodnem 
tekmovanju v vojaških veščinah, so bili zelo 
hvaležni, da so lahko sodelovali na dogodku, 
ki se je zapisal v zgodovino Slovenske vojske 
in združenja CISOR. 
PREMAGOVANJE PEHOTNIH IN VODNIH OVIRSLOVENSKI UDELEŽENCI TEKMOVANJA CISOR NA FINSKEM 38 SV
 SV 39
Z ORKESTROM
Besedilo: vojaška uslužbenka XIII. razreda Maša Bertok Duh, Orkester Slovenske vojske
Foto: Robert CotičV torek, 9. julija, je Orkester Slovenske vojske že četrtič koncertiral v okviru 25. in -
nsbruških promenadnih koncertov (Innsbrucker Promenadenkonzerte) v atriju ce -
sarske palače (Innenhof der Kaiserlichen Hofburg) v središču Innsbrucka v Avstriji. 
Tokrat se je v primerjavi s prejšnjimi tremi sezonami, ko je nastopil koncertni orke -
ster, tirolskemu občinstvu, ki ga v glavnem sestavljajo turisti z vsega sveta, pred -
stavil big band Orkestra Slovenske vojske pod vodstvom dirigenta vojaškega 
uslužbenca XII. razreda Rudolfa Strnada.POGLED NA PRIZORIŠČE 25. INNSBRUŠKIH 
PROMENADNIH KONCERTOV V ATRIJU 
CESARSKE PALAČE V INNSBRUCKU 40 SV
 SV 41
NASTOPILO	34	ORKESTROV, 	
BIG	BANDOV	IN	DRUGIH 	
SESTAVOV	IZ	OSMIH	DRŽAV
Jubilejno 25. izvedbo Innsbruških promena -
dnih koncertov so si organizatorji pod ume -
tniškim vodstvom Aloisa Schöpfa zamislili 
kot srečanje svetovnih prvakov pihalno-tro -
bilnih zasedb. V času festivala od 1. do 28. ju -
lija 2019 so se v atriju cesarske palače pred -
stavile najboljše evropske pihalne skupine, 
skupno 34 orkestrov, big bandov in drugih 
glasbenih sestavov iz Avstrije, Francije, Ita -
lije, Nemčije, Nizozemske, Norveške, Slo -
venije in Švice. Ob ugodnem vremenu, saj 
atrij ni pokrit, so organizatorji na 33 koncer -
tih pričakovali okrog 70.000 obiskovalcev. Poskušali so sestaviti visokokakovosten pro -
gram, s katerim sledijo dvema velikima ume -
tniškima ciljema, in sicer želijo nadaljeva -
ti tradicijo predstavljanja najpomembnejših 
umetniških glasbenih del na koncertih, do -
stopnih širši javnosti, ter soočiti lokalne or -
kestre z vrhunskimi tujimi orkestri kot spod -
budo in povezavo z mednarodnim razvojem.
V	PRVEM	DELU	ORKESTER 	
SLOVENSKE	VOJSKE	ZAIGRAL 	
INSTRUMENTALNE 	SKLADBE
Big band Orkestra Slovenske vojske se je pod 
vodstvom vojaškega uslužbenca XII. razre -
da Rudolfa Strnada predstavil z zelo zanimi -
vim in raznovrstnim programom. Prvi del koncerta je bil namenjen instrumentalnim 
skladbam, priredbe za večino so bile delo Jo -
žeta Privška, s katerimi so glasbeniki poka -
zali odlično uigranost, virtuoznost in zrelo 
muzikalnost. V skladbi Trumpet Blues so se 
kot solisti izkazali trobentači: vojaški usluž -
benec XI. razreda Gregor Gubenšek, vojaški 
uslužbenec XI. razreda Boštjan Bone, voja -
ški uslužbenec XI. razreda Igor Berlak, vo -
jaški uslužbenec X. razreda Urban Fele in 
vojaški uslužbenec IX. razreda Anžej Rem -
šak. V skladbi Four Brothers so izstopali sa -
ksofonisti: vojaški uslužbenec XI. razreda 
Tomaž Zlobko, vojaški uslužbenec IV. razre -
da Jaka Janežič, vojaški uslužbenec IX. ra -
zreda Tadej Drobne, vojaška uslužbenka IX. 
razreda Nina Klinar in vojaška uslužbenka 
IX. razreda Melinda Urh. Tudi trombonska 
sekcija v sestavi vojaški uslužbenec XII. ra -
zreda Fredi Simonič, vojaški uslužbenec IX. 
razreda Primož Kravcar, vojaški uslužbenec 
V. razreda Slavko Čot, vojaški uslužbenec V. 
razreda Dejan Žnideršič in vojaški uslužbe -
nec X. razreda Boštjan Tement je dobila pri -
ložnost v skladbi Kje so tiste stezice. Suita 
Quasi Balkanika Izidorja Leitingerja je zdru -
žila vse sekcije orkestra v homogeno celoto, 
ki ji je pod zanesljivim vodstvom dirigen -
ta Rudolfa Strnada in podpori ritem sekcije, 
ki so jo sestavljali vojaški uslužbenec IX. ra -
zreda Aleš Ogrin na klavirju, vojaški usluž -
benec IX. razreda Gašper Kržmanc na kitari, 
vojaški uslužbenec IV. razreda Klemen Krajc 
na baskitari, vojaški uslužbenec X. razreda 
Miha Recelj na bobnih ter vojaški uslužbenec 
V. razreda Sebastjan Snoj in vojaški uslužbe -
nec X. razreda Martin Konjajev na tolkalih, 
uspela nepozabna interpretacija tega celovi -
tega, z etnobalkansko motiviko obarvanega 
dela. Še posebej velja izpostaviti dolge virtu -
ozne solistične vložke kitarista Gašperja Kr -
žmanca. Občinstvo je zbrano sledilo izved -
bam na odru in z dolgimi aplavzi navdušeno 
nagradilo tako posamezne soliste kot celoten 
ansambel. 
NA	ODRU	NASTOPILE	GOSTJE 	
ORKESTRA	SLOVENSKE	VOJSKE 	
JANA	ŠUŠTERŠIČ	IN	SKUPINA	MJAV
V drugem delu koncerta so se big bandu Or -
kestra Slovenske vojske na odru pridružile 
še gostje: Jana Šušteršič ter članice skupine 
MJAV Ani Frece, Maša Uranjek in Jasmi -
na Šmarčan. S skladbami, kot so I’ve Got 
the World on a String, Superstition, Can -
dyman ter številnimi drugimi, so glasbe -
niki Orkestra Slovenske vojske z glasbeni -
mi gostjami dodobra ogreli vzdušje v sicer 
še kar hladnem, a suhem večeru. Tisočgla -
vo občinstvo je plesalo, pelo, ploskalo in na 
koncu s stoječimi ovacijami nagradilo na -
stopajoče glasbenike, ki so se za tako nav -
dušen sprejem zahvalili z izvedbo dveh do -
datkov, Avsenikovega potpurija in Kufstein 
Lied, ene izmed najpriljubljenejših skladb v 
nemško govorečih deželah, ki jo je posebej 
za to priložnost priredil član Orkestra Slo -
venske vojske vojaški uslužbenec X. razreda 
Tomaž Zlobko.
Big band Orkestra Slovenske vojske je z na -
stopom ponovno dokazal, da je vrhunski an -
sambel, ki ga odlikujejo obvladovanje raz -
ličnih glasbenih stilov, kompakten zvok, 
entuziazem in predanost glasbi. SEKCIJA TROBENT, TROMBONOV IN SAKSOFONOV TER DIRIGENT RUDOLF STRNAD NA ODRUGOSTJE KONCERTA, SKUPINA MJAV IN JANA ŠUŠTERŠIČ, Z BIG BENDOM ORKESTRA SLOVENSKE VOJSKEPREŽIVETJE 
Čoln
Med opravljanjem nalog na terenu je treba kdaj prečkati re -
ko ali se izogniti drugim vodnim oviram. Če pri tem uporabi -
mo most, najbrž gre brez težav. Drugače je, kadar most vi -
dimo, pa ga ne smemo ali, še huje, upamo uporabiti. Med 
vojno so bili mostovi najbolj varovani. Prav zato so napotki 
v tokratnem prispevku koristni. Na usposabljanju vojake na -
vadno učijo, kako obleko in opremo zaviti v šotorsko krilo, 
skočiti v reko in jo preplavati. Takšno ravnanje pa bi bilo ob 
prečkanju reke ali izogibanju drugim vodnim oviram, razen v 
najtoplejših mesecih, zelo nespametno.
Besedilo in foto: Igor Fortuna
Preden se lotimo izdelave čolna, svetujem, da se razgledamo po bre -
govih reke, saj je morda kje že kakšen parkiran. Izdelava čolna zah -
teva nekaj spretnosti in opreme. Pri tem je poglavitna nepoškodova -
na ponjava, ki bi morala meriti vsaj tri krat tri metre. Namesto ponjave 
lahko uporabimo raznovrstno plastiko, ki jo ljudje uporabljajo za po -
krivanje ali ovijanje bal sena. Pomembno je le, da je material cel in 
zadržuje vodo. Na spletu lahko najdemo izvedbe z ovijalno folijo v 
zvitku. Potrebujemo tudi vrvico. Če je nimamo, lahko vrvico spletemo 
ali pa morda najdemo kakšno žico, s katero lahko vežemo. Od orod -
ja potrebujemo le oster nož, če pa imamo še sekiro in žago, bo naše 
delo prej končano. Veliko časa bomo prihranili, če imamo s takšnim 
delom že izkušnje.
Najprej je treba razmisliti, kako velik čoln sploh potrebujemo. Če ima -
mo ponjavo, ki je dolga tri metre, potem konstrukcija ne bi smela biti 
daljša. Moj čoln, ki je sicer primeren za tri osebe, je dolg štiri me -
tre, vendar imam ponjavo, ki meri tri krat štiri metre. Za eno osebo ni 
nujno, da je daljši od 2,5 metra. Ogrodje lahko naredimo iz lesko -
vih palic, debeline do treh centimetrov. Da bo delo lažje, moramo iz -
brati čim daljše in ravne palice. Moči leskovih palic ne smemo pod -
cenjevati in zato vsega skupaj predimenzionirati. Teža se porazdeli 
na celotno površino. Dobro premislimo, kje in kako bomo palice veza -
li. Nekatere palice so privezane samo zato, da med prevozom osta -
nejo na določenem mestu. Vezati jih sicer ni treba, ampak jih lahko 
samo prepletemo med osnovne palice. Sam najprej izdelam spodnji del in ograjico, šele potem praznino zapolnim z leskovimi šibami. Koli -
ko prostora pustiti med palicami, je odvisno od trpežnosti ponjave. Pri 
tem nikdar ne pustim več kot 15 centimetrov razdalje med palicami. 
Uporabimo tanjše palice in prepletimo preostale. Tovrstno ogrodje bi 
lahko spletli v celoti, kot bi pletli košaro, saj lahko sicer porabimo pre -
več vrvice. Konstrukcijo bomo pozneje ovili s ponjavo. Ko bomo čoln 
položili v vodo in ga obtežili, bo voda pritisnila na ponjavo ter pali -
ce in jih obdržala na svojem mestu. Zato pomislimo, kako razvršča -
mo veje, znotraj ali zunaj konstrukcije. Preden končamo, preverimo, 
da katera izmed palic ne štrli, saj bi to lahko poškodovalo ponjavo. 
Ko najdemo primerno obalo, prinesemo konstrukcijo tja, jo položimo 
na ponjavo in njene robove zavihamo navznoter. Če je ponjava do -
volj velika, robov ni treba vezati. Voda jo bo držala na mestu. Čoln 
položimo v vsaj 30 centimetrov globoko vodo. Nikakor ga ne vleče -
mo in ne postavljamo na kamne. V čolnu se čim prej pomaknemo na 
sredino in se usedemo na dno. Dobro je, če si na dno nasteljemo tra -
vo, mah oziroma kar koli mehkega. Če bomo čepeli samo na kolenih, 
nas bodo začela hitro boleti. Največ težav se zgodi, kadar se v čoln 
vkrca drugi ali tretji član. Vsak po svoje lovi ravnotežje in čoln se lah -
ko hitro prevrne. Zato sedimo na tleh, da je težišče čim nižje. Name -
sto vesla lahko uporabimo dolgo palico, s katero se odrivamo, ali pa 
desko oziroma kos lubja, s katerim veslamo. Dobro bi bilo, da pridobi -
mo nekaj izkušenj z veslanjem že pred tem, saj se sicer ne bomo daleč 
pripeljali. Kadar začutimo, da drsamo po dnu, stopimo ven, saj lahko 
sicer raztrgamo ponjavo. 
Po zibanju z ene strani na drugo si navadno zaželimo, da bi bil čoln 
stabilnejši. To lahko naredimo tako, da kakšen meter in pol stran od čol -
na namestimo nekakšen pomožni čolniček, ki bo s palicami trdno pri -
trjen na našega. Ravno zaradi te stabilnosti sem izdelal ploščato dno. 
Bolj ko je dno okroglo, bolj se bo čoln nagibal. Ni nujno, da je naše 
prevozno sredstvo podobno čolnu. Naš cilj je samo prečkati reko. 
Posebno doživetje je izkrcavanje. Največ težav se zgodi, kadar prvi 
potnik stopi z nogo iz čolna in se z drugo nogo ali roko od njega od -
rine. Najbolje je stopiti na breg in nogo samo dvigniti iz čolna, pri tem 
pa ga držati, da se izkrca še drugi potnik. Tudi če ponjava ostane ne -
poškodovana, priteče v čoln nekaj vode, zato bo postal bistveno tež -
ji. Ko ga ne potrebujemo več, ponjavo samo odvijemo in na breg po -
tegnemo konstrukcijo, za njo pa še ponjavo. Če ogrodje spravimo kje 
na suhem, nam bo služilo najbrž celo več kot samo eno sezono. 
 42 SV
 SV 43 SV 43 SV 43Desetnik Miha Krušnik se je temeljnega vojaškostrokovnega uspo -
sabljanja udeležil leta 2005, še kot študent elektrotehnike, sprva 
zato, ker je nameraval postati del pogodbenih rezervistov. Stvari so 
se razpletle drugače in kmalu je ugotovil, da ga vojaški poklic vese -
li, zato se je v Slovenski vojski tudi zaposlil in bil poslan na vedov -
no usposabljanje za VED strelca v Vipavo. Potem je bil napoten v ta -
kratni 10. motorizirani bataljon, v katerem je občasno opravljal delo 
vodje tima, saj je v enoti primanjkovalo podčastniškega kadra. Leta 
2007 je opravil tečaj za ravnanje z orožji M2 QCB, GMG in MAG 
ter prejel pohvalo za nadpovprečne rezultate. Premeščen je bil v po -
veljniški oddelek in se s četo poleti 2007 udeležil misije Kforja na 
Kosovu, kjer je prejel čin poddesetnika. Na misijo ima lepe spomine: 
»S kolegi smo se na misiji še dodatno povezali in postali res uigran 
tim. V tistem času je prihajalo na Kosovu do napetosti in naše naloge 
so obsegale različna varovanja, patruljiranja ter spremstva. Pred -
nost Slovencev je bila tudi, da smo lahko drugim zaveznikom poma -
gali pri prevajanju,« se svojih prvih mednarodnih izkušenj spominja 
vojak, ki je po prihodu z misije delal na najrazličnejših položajih, 
opravil vedovno usposabljanje za informatika, tečaj za operaterja 
ARDČ in računovodski tečaj MFERAC. V 10. bataljonu je delal še v 
S1, S3 in S6. Nekaj časa je delal v Poveljniško-logistični četi v Vodu 
za zveze in opravljal naloge informatika ter vezista hkrati, nato je bil 
premeščen v tretjo pehotno četo, nazadnje pa leta 2014 v Četo za 
zveze Rodovskega bataljona. Poleg rednega dela in usposabljanj 
se je udeležil še številnih mednarodnih vaj in tečajev. Čeprav si je že -
lel pot nadaljevati kot podčastnik ali častnik in se zato tudi vpisal na 
Fakulteto za varnostne vede, pa so bile okoliščine vedno take, da se 
nekaj ni izšlo, bodisi časovno bodisi zaradi spremenjenih pogojev. 
»Delo v vojski me zelo veseli, in kar koli počnem, se vedno trudim 
biti najboljši,« poudari Miha Krušnik in doda, da mu je nekoliko žal 
zaradi neuresničene karierne poti, a še vedno upa, da bo tudi po 
45. letu, ko se mu bo iztekla pogodba, lahko ostal v vojaških vrstah. 
NA	DESETNIŠKEM	TEČAJU	PREJEL	KRISTALNI	GLOBUS
Leto 2018 si bo prav gotovo zapomnil po udeležbi na štiriteden -
skem desetniškem tečaju v ameriški bazi v Nemčiji, na katerem se 
je odlično odrezal. Enomesečni tečaj, ki je potekal v angleškem je -
ziku, je bil sestavljen iz treh sklopov. V prvem delu je bila tema vo -
diteljstvo, v drugem so se učili, kako usposabljati in uriti vojake ter 
jih fizično pripravljati na naloge v okviru športne in kondicijske vad -
be. V zadnjem delu tečaja pa so tečajniki izvajali taktične naloge in 
se pri tem usposabljali iz taktičnih postopkov napada in obrambe, Desetnik Miha Krušnik iz Preloga pri Domžalah, trenutno za -
poslen v Četi za zveze Rodovskega bataljona 1. brigade Slo -
venske vojske, je uniformo oblekel že pred štirinajstimi leti. 
V vsaki enoti, v kateri je delal na svoji poklicni poti, je izsto -
pal po sposobnostih in marljivosti, zato se lahko pohvali s 
številnimi priznanji in nagradami. Lani je v ameriški bazi v 
Nemčiji na desetniškem tečaju Basic Leader Course , ki se ga 
je udeležilo 231 pripadnikov ameriške, slovenske, bolgarske 
in severnomakedonske vojske, prejel priznanje za najboljše -
ga mednarodnega slušatelja Distinguished Honor Gradua -
te. Oče treh otrok se v prostem času ukvarja s čebelarjenjem 
ter s svojo družino in prijatelji rad planinari. Od četrtega le -
ta se ukvarja tudi s številnimi borilnimi veščinami. Vsestranski 
športnik, ki v roke rad vzame tudi kitaro, nam je podrobne -
je predstavil izkušnje z mednarodnega tečaja, nam povedal, 
kaj ga pri vojaškem poklicu najbolj veseli in kako najraje pre -
življa prosti čas.OBRAZI
Vedno se trudim 
biti najboljši
Foto: Jerneja Grmadnik in osebni arhiv desetnika Mihe Krušnika
preživetja v naravi, orientacije in poročanja ter spoznavali različno 
orožje. »Glavne teme, v katerih smo prejemali točke, so bile različ -
ne voditeljske naloge, pri čemer smo vodili skupino v bazi in napa -
du na terenu. Pripraviti in voditi smo morali skupino za jutranjo vad -
bo. Vnaprej smo morali pripraviti in voditi predavanje o neki temi, 
na podlagi določenih posnetkov pripraviti poročilo ter spisati memo -
randum. Imeli smo tudi nekakšno orientacijsko preizkušnjo in preiz -
kuse gibalnih sposobnosti. Ob vsem tem je bilo še veliko pisnih izpi -
tov in raznovrstnih preverjanj znanja, zato se je bilo treba velikokrat 
učiti tudi v času počitka. Vsak dan smo imeli preverjanje sob in ba -
rak, v katerih smo prebivali, opravljali smo tudi stražarske naloge, 
urniki pa so se nam nenehno spreminjali,« opiše desetniški tečaj vo -
jak in doda, da je bil program sestavljen tako, da je dajal nove izzi -
ve, takoj ko so enega končali. Udeleženci tečaja so bili tako neneh -
no izpostavljeni fizičnim in psihičnim naporom, kar je bil preizkus 
zmogljivosti za vsakega izmed njih. Poleg vsega naštetega je celo -
ten tečaj potekal v angleškem jeziku. »Slovenci smo bili med najbolj -
šimi, izkazali smo se predvsem na terenu,« pojasni Miha Krušnik, ki je med vsemi mednarodnimi udeleženci na koncu zbral največ točk 
in prejel še kristalni globus ter naziv najboljšega mednarodnega vo -
jaka. »Mednarodne izkušnje ti dajo neko širino, veliko smo se družili 
predvsem z Američani, spoznali njihove načine dela in zanimive pri -
stope k voditeljstvu,« strne svoje vtise. 
V	ČEBELNJAKU	JE	PODOBNO	KOT	V	VOJSKI
Desetnik Miha Krušnik je poročen ter ima hčerko in dva sinova. Dru -
žina ga pri delu zelo podpira in je nanj ponosna. Pove, da včasih ni 
enostavno, a ima srečo, da pri otrocih pomagajo stari starši. S svojimi 
sosedi se odlično razume in ker imajo oni prav tako otroke, si poma -
gajo pri varstvih. »Sploh fanta velikokrat zanima kaj iz vojske. Če bi 
vedel, da bo pred njima jasna karierna pot, ne bi imel nič proti, če bi 
tudi onadva oblekla uniformi,« prizna desetnik. Že od otroštva se zelo 
rad ukvarja s čebelarjenjem, ki ima kar nekaj vzporednic z vojsko. 
»Za čebelarjenje me je navdušil oče, ki je bil tudi čebelar. Kot v vojski 
tudi pri čebelah vladajo hierarhija, red in disciplina. Všeč mi je delav -
nost čebel, njihova porazdelitev nalog, kako zagnano v določenem času razvoja opravljajo svoje delo. Imam pa seveda rad tudi med,« se 
nasmehne Miha Krušnik in pojasni, da je svoje veselje do čebel nad -
gradil tudi s pridobitvijo nacionalne poklicne kvalifikacije za čebelar -
ja. »Čebelnjake imamo v slovenski Istri. Žal smo jih veliko izgubili pred 
nekaj leti, ko je bil na delu požigalec, zato jih zdaj vzpostavljamo na 
novo. Naš med je bil vedno zelo kakovosten, a zdaj ga imamo večino -
ma le zase,« doda desetnik, ki pravi, da ga sicer ne skrbi, kaj bo po -
čel po 45. letu, če bo šel iz vojaških vrst. »Mogoče se bom začel re -
sneje ukvarjati s čebelarstvom, mogoče pa bom unovčil svoje znanje 
borilnih veščin kot vaditelj,« razmišlja in dodaja, da je v svojem življe -
nju treniral številne borilne veščine: sankukai karate, aikido, shotokan 
karate-do, ninjutsu in mešane borilne veščine, ki so potekale v okviru 
vojske. Uspešno je končal tudi šolanje igranja na kitaro na nižji glas -
beni šoli, a zadnje čase zaradi družinskih obveznosti nima veliko časa 
za vse hobije. V prostem času se zelo rad odpravi v gore. »Z družino 
na kakšne nižje vrhove, s prijatelji pa na višje,« pojasni desetnik Miha 
Krušnik, ki poudarja, da je pomembno, da se v življenju nenehno iz -
popolnjuješ in poskusiš biti pri vsem, kar počneš, čim boljši.  
Z DRUŽINO SE RAD ODPRAVI V HRIBE.PRI ČEBELNJAKU V SLOVENSKI ISTRI 44 SV
 SV 45
Pred italijansko kampanjo so bili Britanci 
močno poraženi v amfibijski operaciji Jubilee 
v Franciji, Američani pa v operaciji Galvanic 
na otoku Tarawi v Tihem oceanu. S strateške -
ga in političnega vidika je bila izbira Italije za 
invazijo namenska, s taktičnega vidika pa ne. 
Teren, na katerem so zavezniki delovali pri 
prodiranju po Apeninskem polotoku, je bil 
precej bolj naklonjen branilcem kot napadal -
cem. Zavezniki so imeli v Italiji veliko izgub, 
napredovali so počasi, pa vendar je bila Itali -
ja zanje najbolj smiselna rešitev, saj za napad 
na Francijo leta 1943 še niso bili pripravljeni. 
OPERACIJA	HUSKY
Italijansko kampanjo so začeli izvajati za -
hodni zavezniki z izkrcanjem na Siciliji v 
operaciji Husky. Glede na število izkrcanih ZAVEZNIŠKA KAMPANJA 
V ITALIJI (1943– 1945)
Maja 1943 je bila kampanja v Severni Afriki končana, zato so se zahodni zavezni -
ki osredotočili na prodor v Evropo. Za kampanjo v Italiji so se odločili, saj so tako 
rešili dve težavi. Po eni strani so izločili Italijo kot pripadnico sil osi iz vojne, po dru -
gi strani pa so razbremenili sovjete, saj so morali Nemci za obrambo vključiti več 
sil v Italiji in na Balkanu. Kampanja v Italiji je bila za zahodne zaveznike pomemb -
na tudi zaradi pridobivanja novih izkušenj v amfibijskem bojevanju, kar je bilo nuj -
no zaradi načrtovanega izkrcanja v Franciji.
Besedilo: VVU XIII. razreda dr. Valerija Bernik, Vojaški muzej Slovenske vojske
Foto: svetovni spletIZ VOJAŠKE ZGODOVINE
vojakov na obalo, ki jih je bilo približno 
500.000, spada med večje amfibijske voja -
ške operacije druge svetovne vojne. Opera -
cijo, v kateri so sodelovale enote kopenske 
vojske, mornarice in letalstva, je vodil gene -
ral Eisenhower julija in avgusta 1943. Slabo 
opremljene kopenske enote italijanske voj -
ske so se minimalno upirale, zaradi česar so 
zavezniki razmeroma hitro napredovali. Po 
umiku svoje vojske s Sicilije je Italija podpi -
sala kapitulacijo 3. septembra 1943. Nemci 
so odgovorili s hitro premestitvijo enot v Ita -
lijo in na Balkan ter razorožili italijansko 
vojsko na teh območjih. 
NEMŠKE	OBRAMBNE	LINIJE	V	ITALIJI
Nemško vojsko v Italiji je vodil general 
Kesselring, ki je oktobra 1943 prepričal Hitlerja, da mora biti obramba Italije orga -
nizirana čim bolj stran od Nemčije. Pri tem 
bi si pomagali z zemljepisnimi značilnostmi 
Italije, ki so bile naklonjene obrambnemu 
bojevanju. General Kesselring je ukazal gra -
dnjo serije obrambnih linij po celinski Ita -
liji. Ta se je začela že po izkrcanju zavezni -
kov na Siciliji. Izvajali so jo vojni ujetniki in 
civilisti na prisilnem delu. Obrambne linije, 
ki so jih Nemci gradili na Apeninskem po -
lotoku, so potekale v smeri od zahoda proti 
vzhodu, pri čemer so bile nekatere izdelane 
v naglici, druge pa so bile dodelane obramb -
ne kompozicije mitraljeških gnezd, utrdb, 
bunkerjev, opazovalnic in pozicij za artile -
rijo. Najmočnejši liniji sta bili Zimska linija, 
ki so jo sestavljale Gustavova, Bernhardtova 
in Hitlerjeva linija, ter Gotska linija na se -
veru. Zimska linija bi morala obraniti Rim 
in osrednjo Italijo, Gotska linija pa Padsko 
nižino.
ZAVEZNIŠKI 	PRODOR 	
DO	ZIMSKE	LINIJE
Zavezniki so osvojili južno Italijo v treh ve -
likih operacijah. Operacijo Baytown so iz -
vedle britanske enote na območju Reggio 
di Calabria, operacijo Slapstick prav tako 
britanske enote pri Tarantu, več težav pa 
so imeli Američani z izvajanjem operacije 
Avalanche pri Salernu. Nemci so želeli za -
držati zaveznike čim dlje in ovirati njiho -
vo prodiranje po polotoku. Zato so upo -
rabili linijo Volturno in linijo Barbara. 
Do Zimske linije so zavezniki prišli konec 
leta 1943. Čeprav je 8. armada (britan -
ska) na enem delu prebila Gustavovo linijo 
in osvobodila Ortono, se je prodor zaradi 
slabe vidljivosti in snega decembra usta -
vil. Zavezniki so izvedli štiri velike ofen -
zive od januarja 1944 do maja 1944, da so 
končno prebili Gustavovo linijo s kombini -
ranim napadom 5. in 8. armade. Po preboju 
Gustavove linije je general Alexander uka -
zal ameriškemu generalu Clarku, naj pre -
preči umik nemške 10. armade. General žal 
ukaza ni uresničil in je poslal svoje enote v 
Rim. 4. junija 1944 so ameriške enote zase -
dle Rim, pri tem pa se nihče ni upiral. Ge -
nerala Clarka so v ZDA častili kot junaka. 
Nemška 10. armada se je uspešno umaknila 
in reorganizirala. Tako so se žrtve zavezni -
kov v naslednjih desetih mesecih za dva -
krat povečale. 
DO	GOTSKE	LINIJE
Gotska linija je bila Kesselringova zadnja 
večja obrambna linija, ki je omogočila umik 
nemške vojske. Maja 1944 je bila preimeno -
vana v Zeleno linijo, da bi se izognili asocii -
ranju na Gote. Linijo so zavezniki napadli v 
operaciji Olive oziroma bitki za Rimini sep -
tembra 1944. Do marca 1945 je zavezniki še 
niso prebili in šele aprila 1945 med zadnjo 
zavezniško ofenzivo so prodrli v zaledje lini -
je. Bitka za Rimini je bila v Italiji na Gusta -
vovi liniji najtežja, takoj za bitko za Monte 
Cassino.ZAVEZNIŠKI 	PRODOR 	
V	SEVERNO	ITALIJO
Po preboju Gotske linije so zavezniki pro -
drli v severno Italijo v treh smereh. Ame -
riške enote so se usmerile proti Genovi in enote Poljakov pod generalom Andersom. 
25. aprila so zavezniki prebili Padsko li -
nijo in 29. aprila je nemški general Vie -
tinghoff, poveljnik nemške armadne sku -
pine C, podpisal predajo s prenehanjem 
Milanu, britanske pa proti Trstu. Apri -
la 1945 so zavezniki začeli spomladansko 
ofenzivo, ki jo je zaznamovala predvsem 
bitka za Bologno, v kateri so se izkazale sovražnosti za dan 2. maja 1945. Britanske 
enote so prišle v Trst 2. maja, ko se je veči -
na nemških posadk že predala jugoslovan -
skim partizanom   46 SV
 SV 47ŠPORT V VOJSKI
NEKAJ REZERVE  
IMAM ŠE V TEHNIKI
Trenutno najboljšo slovensko plavalko Tjašo Oder, članico plavalnega kluba Fu -
žinar, smo obiskali med treningom na domačih Ravnah na Koroškem. Visokora -
sla športnica je letos na evropskem prvenstvu v Glasgowu na 800 metrov zasedla 
šesto, na 1500 metrov pa nehvaležno četrto mesto, a z veliko motivacije pričaku -
je nova tekmovanja – julijsko svetovno prvenstvo v Južni Koreji in tudi njene za -
dnje olimpijske igre v Tokiu prihodnje leto, za katere je že osvojila olimpijsko nor -
mo. Pripadnica Športne enote Slovenske vojske je postala pred dobrim letom dni, 
kar ji omogoča, da se lahko še bolj posveti sklepnim preizkušnjam v svoji plaval -
ni karieri.
Foto: Bruno Toič in osebni arhiv Tjaše Oder
Tjaša Oder je splavala pri šestih letih, 
a že v drugem razredu osvojila zla -
tega delfinčka in bila povabljena v 
domači plavalni klub Fužinar. »K plavanju 
me je spodbudila mama, ki ga je tudi sama 
nekaj časa trenirala. Začelo se je kot igra, 
najprej smo se učili skokov v vodo in po -
dobno,« se svojih začetkov spominja petin -
dvajsetletnica, ki pravi, da izhaja iz športne 
družine, saj je bil tudi oče vsestranski špor -
tnik in odbojkarski reprezentant. »Kmalu 
sem na tekmovanjih začela dosegati dobre rezultate in izkazalo se je, da sem zelo vzdr -
žljiva ter da mi najbolj odgovarja tehnika 
kravl, zato sem se usmerila v dolge proge,« 
je povedala  športnica, ki tekmuje v dveh di -
sciplinah, in sicer na 800 metrov in 1500 
metrov prosto. »Vsak odmeven rezultat mi 
je dal nov zagon. Če se nekaj odločiš tre -
nirati, seveda poskušaš biti v tem najbolj -
ši in svoj trud nagraditi z dobrimi uvrsti -
tvami na tekmah,« je poudarila plavalka, ki 
je po končani športni gimnaziji na Ravnah 
na Koroškem študij pred leti nadaljevala 
kot športna štipendistka poslovne fakulte -
te v Arizoni (Eller College of Management).
V	TUJINI	ŠTUDIJ	PRILAGOJEN 	
ŠPORTNI	KARIERI
»Za študij v ZDA sem se odločila, ker je na 
njihovih kampusih vse prilagojeno športu. 
Glede na treninge si lahko ustvariš urnik 
in se dogovoriš, kdaj boš hodil na preda -
vanja. Zate skrbijo tudi posebni tutorji, ki 
te spodbujajo, da zaradi odsotnosti zaradi 
tekem in treningov nadoknadiš učno snov,« 
je povedala športnica ter opisala, kako je 
potekal njen običajen dan: »Ob 6. uri sem 
imela prvi trening, nato sem okoli osmih že 
odšla na predavanja, kjer sem bila do kosi -
la. Popoldne je sledil še en trening, zvečer 
pa so nam pri učenju pomagali inštruktor -
ji, ki jim je bilo veliko do tega, da smo špor -
tniki dobri tudi pri študiju.« Tjaša Oder je 
najprej želela študirati dentalno medicino, 
a jo je potem prepričala predstavitev ome -
njene fakultete. Poslovno znanje ji bo pri -
šlo prav tudi doma, saj se namerava v pri -
hodnosti zaposliti v domačem podjetju. 
Šolanje je lani uspešno končala, se marca 
zaposlila v Slovenski vojski in se posvetila 
treningom v domačem kraju, na katerega je 
močno navezana. »Vesela sem, da sem se vr -
nila na Ravne. Šele ko greš v tujino, ugoto -
viš, kako lepo je doma. Življenje v Ameri -
ki je precej drugačno kot tukaj. Vse poteka 
hitro, ni časa za druženje. Pri nas so ljudje 
bolj pristni in zdi se mi, da znamo bolj uži -
vati v življenju,« je pojasnila, zakaj je ni ni -
koli zamikalo ostati v tujini. BRONASTA KOLAJNA Z EVROPSKEGA PRVENSTVA V LONDONU 48 SV
 SV 49 48 SV SV 49SPODBUDNA MISEL
PREBRALI SMO
JERONIM PEROVIĆ:  
FROM CONQUEST TO DEPORTATION: 
THE NORTH CAUCASUS UNDER RUSSIAN RULE
Severni Kavkaz je gorata in z muslimanskim 
prebivalstvom naseljena pokrajina, ki spa -
da med najnemirnejše na svetu. Potem ko je 
po več desetletjih trdovratnega odpora leta 
1859 njen vzhodni del s Čečenijo in Dagesta -
nom osvojila Rusija, je v naslednjih letih ena -
ko usodo doživel tudi zahodni del. Po ruski 
osvojitvi se je severni Kavkaz spremenil v ne -
mirno obmejno območje, kjer je prihajalo do 
oboroženih vstaj. Zaradi posebne geostra -
teške lege, na robu imperija, območja niso 
uspele nadzirati niti carska Rusija niti pozne -
je Sovjetska zveza in Ruska federacija. Pre -
bivalstvu so takšne razmere omogočale, da 
se je lahko upiralo nasilnemu uvajanju spre -
memb od znotraj, če so bile te v nasprotju z 
njegovimi tradicijo, vero in načinom življenja. 
Revolucija, državljanska vojna in nato še po -
skusi posodobitve ter sovjetizacije niso bili do -
bro sprejeti. Država je načrtovala, da se bo 
tudi nerusko prebivalstvo na severnem Kavka -
zu vključilo v novo sovjetsko družbo, kar naj 
bi dosegli z uvajanjem Stalinovih mobilizacij -
skih projektov: kolektivizacijo, dekulakizaci -
jo in sekularnim izobraževanjem. Prizadeva -
nja so bila neuspešna in potem, ko so Čečeni 
in Inguši med drugo svetovno vojno kolabori -
rali z Nemci, sta se Stalin ter Berija odločila, 
da jih bosta kaznovala z izgonom v central -no Azijo. Deportacije in etnično čiščenje v le -
tih 1943 in 1944 po mnenju avtorja odraža -
jo nemoč države, da bi območju vladala. Ker 
ji to ni uspelo niti v naslednjih desetletjih, so 
se na severnem Kavkazu ob razpadu Sovjet -
ske zveze ponovno dogajale oborožene vsta -
je. Z dvema čečenskima vojnama, ki sta teži -
li k oblikovanju samostojne države, je regija v 
90. letih prejšnjega stoletja postala krizno ža -
rišče in izvor islamskih skrajnežev. 
Avtor monografije se sprašuje, zakaj se je pre -
bivalstvo na južni meji multietnične države ve -
dno znova zateklo k oboroženemu uporu. Ene -
ga izmed razlogov vidi v družbeni ureditvi, ki 
temelji na vaških skupnostih s klani in stareši -
nami, islamu in arhaičnih ustanovah, ki omo -
gočajo družbeno solidarnost ter zaščito pred 
intervencijo države. Naslednji razlog vidi v na -
sprotju med muslimanskim severnim Kavkazom 
in slovansko ortodoksno Rusijo, čeprav meni, 
da te razlike niso bile vedno ovira za integra -
cijo, ki se v tej obmejni pokrajini ni zgodila. 
Kavkaška ljudstva so se upirala spremembam 
enako vztrajno kot ruski pravoslavni kmetje v 
stepah centralne Azije ali pa šamanska ljud -
stva Sibirije. Prebivalstvo na teh območjih je 
lahko ohranilo svoje svoboščine in nekaj av -
tonomije v zameno za zvestobo ter vzdrževa -
nje reda in miru. Tretji razlog naj bi bila šibka 
bim. Približa se razgreti nasprotnik. Vidi solze 
in prasko. Opraviči se sam od sebe. »Oprosti, 
žal mi je!« Ranjenec obriše solze: »Je že do -
bro.« Podata si roke, igra teče naprej. 
Na delavnici oblikovanja iz gline nekomu ne 
gre najbolje. Vsem gre dobro, njemu ne. Sram 
in jeza, da se glina noče postaviti tako, kot si 
je zamislil. Želi končati. Njegova soseda ga 
pogleda in reče: »Je to skodelica? Zanimivo. 
Nenavadna, ampak meni je všeč! Izviren si!« 
Takoj nasmeh na licih in veselje do oblikova -
nja gline, kot se pač sama hoče. 
Nekdo me prosi, da grem z njim na tobogan. 
»Previsoko je, sam si ne upam. Prosim, pojdi z 
mano!« Grem na raketo , kot se imenuje stra -
šni tobogan. Stojim ob njem, samo za moral -
no podporo. Deček se zapelje po toboganu. 
Spremljam ga z očmi in vidim, kako ponosno 
stopi s tobogana na koncu. Vstane in zakriči, 
da ga slišim na vrh stolpa. »Uspelo mi je, hva -
la, hvala!«
Izreči besede oprosti, lepo je in hvala ti . Tako 
lepo jih je slišati, težko izgovoriti. Še enkrat bi 
bil otrok samo zato, da bi spet laže izgovoril 
te čarobne besede.
Miha Novak, pastoralni asistent, VVIK V poletnih mesecih marsikje potekajo tabori 
za otroke pripadnikov SV. Tudi sam sem se kot 
animator udeležil tabora Vera in šport. Dva 
tedna, 60 otrok, veselje, smeh, praske, ra -
dost, kakšna solza, nova prijateljstva, domo -
tožje, pesmi, jutranja budnica, pravila, nogo -
met, beseda oprosti, adrenalinski park, skrb 
za drugega, risbe, tobogani, hihitanje, sonč -
na krema, prepiri, palačinke, užaljenost, tek -
movanje v vlečenju vrvi, sladoled, iskrenost, gol itn. Nedolžen otroški direndaj da člove -
ku misliti. Zakaj se imajo tako lepo, v čem je 
skrivnost njihove sproščenosti in, kot pravimo, 
otroške iskrenosti? Nimajo veliko odgovorno -
sti? Mogoče. Nimajo skrbi? Ne vem, v čem je 
skrivnost. Vem le, da otroci veliko laže izreče -
jo besede oprosti, zelo lepo in hvala.
Igramo nogomet, nekdo z roko po nesreči za -
mahne po obrazu. Sledijo solze, jok. Ustavi -
mo igro. Stopim do ponesrečenca, da ga oskr -Foto: Luka Mitrovič
prizadevanja države, da bi območje vključila 
v večnacionalno državo tako, da bi poskrbe -
la za izobraževanje prebivalstva, gospodarski 
razvoj in gradnjo infrastrukture. Zato je na se -
vernem Kavkazu lahko napredovala le manjši -
na, večina prebivalstva v odročnih predelih pa 
je še naprej živela na svoj tradicionalen način.
Ana Brodnik,
Knjižnično-informacijski in založniški center
Z	MISLIMI	NA	SVETOVNEM 	
PRVENSTVU
Med številnimi medaljami z mladinskih 
evropskih in svetovnih prvenstev ji je naj -
bolj v spominu ostala zlata leta 2011, ko je v 
Peruju postala mladinska svetovna prvaki -
nja na 1500 metrov prosto. V članski kon -
kurenci je bil njen najodmevnejši rezul -
tat tretje mesto na evropskem prvenstvu v 
Londonu leta 2016, kar nekajkrat pa se ji je 
za malo izmuznil bron. »Zdi se mi, da se me 
na evropskih prvenstvih drži smola, saj sem 
bila v karieri že tolikokrat na nehvaležnem 
četrtem mestu, včasih le za nekaj stotink. 
Tudi letos na evropskem prvenstvu, kar je 
vsekakor pustilo malo grenkega priokusa,« 
je dejala plavalka, a dodala, da ji motivacije 
za naprej ne manjka. Že dvakrat je nastopila 
tudi na olimpijskih igrah, v Riu de Janeiru 
leta 2016 je na 800 metrov prosto zasedla 13. 
mesto. V času pogovora se je ravno pripra -
vljala na svetovno prvenstvo v Južni Koreji 
med 21. in 28. julijem. Njen cilj na tekmo -
vanju je uvrstitev v finale v obeh discipli -
nah. Z mislimi pa je tudi že pri olimpijskih 
igrah. »Normo sem že dosegla, zato se lahko 
v miru pripravljam na zadnjo olimpijsko 
preizkušnjo. Telo zmore le določeno mero 
takšnih dolgoletnih fizičnih naporov, zato 
sem se odločila, da po Tokiu sklenem špor -
tno pot in se posvetim novim življenjskim 
izzivom,« je pojasnila Korošica, ki načrtu -
je, da se bo zaposlila v očetovem podjetju in morda kot vaditeljica plavanja učila plava -
ti najmlajše. »Vsekakor bom ostala na Rav -
nah na Koroškem,« je poudarila plavalka in 
z nasmehom dodala, da ljudi s teh koncev 
pregovorno odlikuje trma in da so mogoče 
zato tako dobri športniki. 
TEKMOVALA	BO	TUDI	NA 	
SVETOVNIH	VOJAŠKIH	IGRAH
Tjaši Oder je pri vrhunskem športu po -
membno, da se po neuspehih pobereš in si 
zadaš nove, uresničljive cilje. »Tudi psiho -
loška priprava je pomembna, pred tekmo se 
sproščam. Ko sem enkrat v vodi, se posku -
šam potruditi po svojih najboljših močeh 
in ne mislim na nič drugega kot na tekmo. 
Na 1500 metrov prosto je pomembna tudi 
taktika oziroma plavanje s primernim tem -
pom, da prezgodaj ne pojenjajo moči.« Če -
prav je plavanje zelo zahteven, »garaški« 
šport – samo pri enem treningu porabi pri -
bližno 1000 kalorij –, pa priznava, da obo -
žuje občutek v vodi. »Ko plavaš, nič ne slišiš, 
lahko se poglobiš vase, med treningi veli -
ko razmišljam in občutki v vodi so medita -
tivni,« je opisala svojo ljubezen do plavanja 
Tjaša Oder, ki trenira pod vodstvom dolgo -
letnega trenerja Gorazda Podržavnika. Tre -
nira dvakrat na dan, dve uri zjutraj in dve 
popoldne, 3- do 4-krat na teden pa po pro -
gramu Mihe Robnika izvaja še suhi trening 
s krožnimi vadbami in fitnesom. Od marca 
lani, ko je postala pripadnica Športne enote Slovenske vojske, se lahko plavanju posve -
ča tudi brez skrbi za socialno in finančno 
varnost, saj si mora veliko stroškov zara -
di plavanja kriti sama. »Ta služba mi veli -
ko pomeni, spoznavanje življenja v vojski 
na obveznih usposabljanjih mi je v veselje, 
saj se srečam z drugimi vrhunskimi špor -
tniki in spoznavam organiziranost vojske,« 
je povedala plavalka, ki se bo udeležila tudi 
letošnjih svetovnih vojaških iger na Kitaj -
skem. »Moje rezerve na prihajajočih tek -
mah za ukradene stotinke so še v tehniki, a 
se mi zdi, da se že bližam tisti ravni, ko jih 
nimam več prav veliko,« ob koncu pogovo -
ra po jutranjem treningu razmišlja simpa -
tična plavalka, ki rada tudi veliko bere in se 
v prostem času druži s prijatelji ter doma -
čimi, ki jo vztrajno podpirajo in zanjo sti -
skajo pesti.  NAJBOLJ JI ODGOVARJA TEHNIKA KRAVL. SV 51
 50 SVNAGRADNA KRIŽANKARAZVEDRILO
SPOŠTO-
VANJENOVINAR IN
UREDNIK
KORLJANSLOVEN SKI
SKLADAT. IN
SLAVIST
(PAVLE)STENAMESTO NA
NIZOZEM-
SKEMRIBIŠKA
MREŽA NA
PALICI
EGIPČANSKI
FARAON
VERGILOVA
PESNITEV
ZAMAŠEK
V ŽILI
BARVA
KART
ŠTAJERSKA
ŠEMAPREBIVAL.
JEREKEPERONOVA
ŽENAHROŠČ, KI
SE HRANI Z
MOKO IN
OTROBI
Avtor:
Vladimir
Milovanović,
NAJETO
PEROJULIJIN
IZBRANECODSTRA-
NJEVALEC,
IZLOČE-
VALECFAKU LTETA
(ŽARG.)VPREŽNI
DROGRUDI
ŠELIGOŠIBAST PRI-
MOR. GRM
MODEL,
VZOREC
BOL. PREDS.
MORALES
SPO R, KRE-
GAN JE
ZAGO-
VORNIK
REFORMMOČ EN
VZKLIK
GORAZD
PRETNAR
OMILITEV
OBVEZ-
NOSTIŠVED. IGR.
GAR BO
OKRASNI
KAMEN
BOKSAR
TYSONKLEMEN
LAVRIČ
FINA
GOSPAIZDELO-
VALEC
OPEKE
ALUMINIJ
REKA V SZ
NEMČIJIBOKSAR
ZAVEC
PTICA
SELIVKAGALIJ
SOL
DUŠIKOVE
KISLINEKRAJ PRI
VELENJUSOVJETSKI
DRŽAVNI K
(JOSIP)
OLIMPIJ-
SKE IGRETKANINA ZA
PODLOGO
IZOLACIJA,
OSAMITEVSRB. IGRAL-
KA (EVA)
MEH KA
TKANI NA
AM. PISAT.
MAILER
STISNJENA
DLANOCET
JAKOV BRAT
DVOJČEK,
EDOMKON EC
POLOTOK A
PISATELJ
CANKAR
SNOV ZA
LOŠČENJEJED
DVOJICA
ZEMELJSKI
PLINMEHIŠKI
PISATELJ
(OCTAVIO)
KALCIJTEKMEC,
NASPROT-
NIK
PAUL ANKA
SAMIC A
SOMAGOROVJE
NA SV ZDA
IZDELO-
VALEC
TRAKOVFINSKI RELI
VOZNIK (ARI)
REŠEVALCEM 	NAGRADNE 	KRIŽANKE
Pravilna rešitev gesla iz prejšnje številke: DAN DRŽAVNOSTI .
Nagrade prejmejo:
– Simon Godec , Škalce 5 a, 3210 Slovenske Konjice,
– Mitja Maher , Mirna ulica 14, 2212 Šentilj,
– Tatjana Ponikvar , Malgajeva 12, 1000 Ljubljana.
Nagrajencem čestitamo.
Pravilne rešitve tokratne križanke nam pošljite do srede, 14. avgusta 2019 , na naslov:  
Uredništvo Revije SV, Vojkova cesta 55, 1000 Ljubljana, ali na elektronski naslov: urednistvo.sv@mors.si .POIŠČI PET RAZLIK
REŠITEV IZ PREJŠNJE ŠTEVILKE
Informativno glasilo
Izdajatelj in financer:
Naslednja številka Revije SV
izide 26. avgusta 2019.
Revija Slovenska vojska je prvič izšla
14. maja 1993. Na leto izide 12 številk
revije. Prispevki, objavljeni v reviji, niso
uradna stališča Ministrstva za obrambo.
Nenaročenega gradiva ne vračamo.
Vojkova cesta 55, 1000 Ljubljana
Telefon: +386 1/471 26 62
Faks: +386 1/431 12 42
Elektronska pošta: urednistvo.sv@mors.si
Fotografija na naslovnici:
Bruno Toič
Lektoriranje:
Tina Pečovnik
Natalija Krese
Tajnica uredništva:
Milena Topolovec
Oblikovanje, prelom in tisk:
Schwarz print, d. o. o.
Naklada:
7200 izvodov
Revija SV je članica Evropskega
združenja vojaškega tiska (EMPA).
Revija SV je tudi na družbenih 
omrežjih Facebook in Instagram.
Urednik:
Marko Pišlar
Fotograf:
Bruno Toič
Novinarka:
Jerneja Grmadnik
 
REVIJA SLOVENSKA VOJSKA št. 10 oktober  2020
IZ NAŠIH ENOT SODOBNE TEHNOLOGIJE
novo opremo 
pred množicoPotapljači spoznavali 
Premagali strah  ZAŠČITITI MORAMO SEBE 
IN DRUGE
Pogovor z vodjo mobilnega 
biološkega laboratorija SV 
VVU XI. r. Jasmino Bevc 
UREJENOST, STRUMNOST 
IN ENOTNOST
Gardisti SV
predstavili usposabljanje
za opravljanje različnih nalog4
8
12
14
16 3120
18
STRELJALI ČEZ SVOJE 
ENOTE IN MIMO NJIH
10. pehotni polk SV
izvedel taktično vajo
z bojnim streljanjemSODELOVANJE MED 
DRŽAVAMA ZGLEDNO
Obrambni minister Tonin 
na obisku v Rimu
STRATEŠKI KOMPAS ZA 
VARNOST IN OBRAMBO
Proces razvoja strateškega 
kompasa kot priložnost za 
oblikovanje skupne evropske 
obrambno-varnostne kultureDRAGOCENA POMOČ 
HELIKOPTERJA 
Pri prevozu materiala
za gradnjo nove planinske koče 
na Okrešlju pomagala
posadka helikopterja SVIZBOR ODPIRA VRATA 
V ELITNO ENOTO
S selekcijo do najboljših 
kandidatov za delo 
v Enoti za specialno delovanjePREMAGALI STRAH 
PRED MNOŽICO
Pripadniki 42. kontingenta 
SV za sile Kforja so se 
usposabljali iz nadzora 
množic in nemirov
ENOTNI, KOT SMO BILI
V noči s 25. na 26. oktober pred 29 
leti je Slovenijo zapustil še zadnji vo -
jak v vojni za Slovenijo poražene Ju -
goslovanske ljudske armade. Tako je 
bil narejen zadnji korak osamosvaja -
nja. Umik pripadnikov JLA iz Sloveni-
je je na pristaniški ploščadi koprske -
ga pristanišča v skrbno načrtovani in 
uspešni akciji varovala ter nadzira -
la skupina več kot 130 pripadnikov 
enot takratne Teritorialne obrambe, 
milice, specialne brigade MORiS in 
drugih civilnih varnostnih struktur. 
Dan, ko je naše ozemlje zapustil še 
zadnji jugoslovanski vojak, bo tako 
ostal za zmeraj zapisan v vojaški 
zgodovini.
Slovenci smo enotno dočakali osa -
mosvojitev Slovenije in kot vrhunec 
dosegli svojo suverenost. Po skoraj 
30 letih, ko je zaradi množičnega šir -
jenja koronavirusa že drugič razgla -
šena epidemija v državi, se moramo 
kot narod znova povezati in delova -
ti odgovorno do sebe ter drugih in 
preseči različne delitve. Samo tako 
nam bo uspelo zmagati v pomemb -
ni vojni, ki jo proti temu nevidnemu 
smrtonosnemu sovražniku bije ves 
svet.  Marko Pišlar
 INTERVJU oktober 20204
Revija Slovenska vojska 5
INTERVJU
ZAŠČITITI 
MORAMO 
SEBE IN 
DRUGE
andemija nove koronavirusne bolezni, ki vpliva na 
naše življenje že od začetka leta, dobiva nov zagon 
po vsem svetu. Verjamemo, da je znanje najbolj -
še orožje proti nevednosti in brezbrižnosti, zato 
nam je višja vojaška uslužbenka X. razreda Jas -
mina Bevc pomagala razumeti nevidni svet mikroorganizmov. 
Univerzitetna diplomirana mikrobiologinja je v Slovenski vojski 
zaposlena deseto leto, zadnja štiri leta dela kot vodja mobilne -
ga biološkega laboratorija Vojaške zdravstvene enote. Delo v 
laboratoriju je že od marca podrejeno analizi brisov pripadnikov 
Slovenske vojske in Ministrstva za obrambo na novi koronavi -
rus. Skupno je bilo od razglasitve epidemije analiziranih že več 
kot 1000 vzorcev. Z mikrobiologinjo smo govorili o tem, kaj pri 
novem virusu bega strokovnjake, kako je z razvojem cepiv in 
kako je Slovenska vojska vpeta v ukrepe za preprečitev širjenja 
novega koronavirusa.
 O NOVEM KORONAVIRUSU SVA PRVIČ GOVORILI FEBRUARJA, ŠE 
PREDEN SMO V SLOVENIJI POTRDILI PRVE PRIMERE. ŽE TAKRAT STE 
PRAVILNO NAPOVEDALI, DA BO JESENI NAJBRŽ VIRUS DOBIL NOV 
ZAGON. KAKO KOT MIKROBIOLOGINJA SPREMLJATE NARAŠČAJOČE 
ŠTEVILKE?
Statistiko spremljam z veliko zaskrbljenostjo, saj so številke za Sloveni -
jo resnično zastrašujoče. Oboleli s covidom-19 bodo zasedli zdravstve -
ne kapacitete, kar pomeni, da bodo ogroženi tudi drugi ljudje, ki bodo 
BESEDILO Jerneja Grmadnik
FOTO Tadej KreseP
­ potrebovali­ oskrbo.­Poleg­tega­zaradi­okužb­med­zdravstvenim­ osebjem­
izgubljamo­kader,­kar­še­dodatno­bremeni­zdravstveni­sistem.­
 ZADNJA OBSEŽNA IN SMRTONOSNA PANDEMIJA ŠPANSKE GRIPE SE 
JE DOGAJALA PRED 100 LETI, PA VENDAR SO BILE TAKRAT OKOLIŠČINE 
NEKOLIKO DRUGAČNE, TUDI MIKROBIOLOGIJA SE JE RAZVILA ŠELE 
POZNEJE. KATERI SO BILI GLAVNI PREBOJI PRI RAZUMEVANJU 
MIKROORGANIZMOV?
Znanje­je­v­mikrobiologiji­ začelo­skokovito­ naraščati­ z­molekularno­ bio-
logijo,­ki­se­ukvarja­s­preučevanjem­ genskega­ zapisa­oziroma­ njegovega­
izražanja, ­prepisovanja. ­Gre­torej­za­vpogled ­v­gensko­zasnovo ­mikroorga -
nizma.­To­nam­je­omogočilo ­razumevanje, ­kaj­neki­gen­dela­in­za­kaj­je­od-
govoren. ­Med­tehnike­molekularne ­biologije­spadajo­izolacija­nukleinskih ­
kislin­(DNK,­RNK),­ločevanje ­nukleinskih ­kislin­in­verižne­reakcije­s­polime -
razo.­To­je­metoda­za­kopiranje­ odsekov­ DNK­z­encimom­ DNK-polimeraze.­
Po­tem­principu­ deluje­tudi­test­za­novi­koronavirus.­ Ti­glavni­preboji­so­se­
zgodili­postopoma­ več­desetletij­ po­epidemiji­ španske­ gripe.­Sicer­pa­sta­
virusa­influence­ in­novega­koronavirusa­ neprimerljiva,­ saj­delujeta­ povsem­
drugače.­ Z­gripo­smo­se­navadili­živeti,­zato­tudi­smrtnost­ ni­tako­velika,­to­
pa­je­nov,­še­ne­povsem­razumljen­virus.­
 LAHKO POJASNITE, KAKO DELUJEJO VIRUSI, KI SO V NASPROTJU Z 
BAKTERIJAMI NEŽIVI ORGANIZMI? ČE SMO BOJ Z BAKTERIJAMI DOBILI 
Z IZNAJDBO ANTIBIOTIKOV, JE UNIČENJE VIRUSA VELIKO TEŽJE IN TUDI 
ANTIVIROTIKI NISO TAKO UČINKOVITI. ZAKAJ?
Virus­se­lahko­razmnožuje ­samo­v­živih­celicah.­Veže­se­na­celico­in­vstopi­
vanjo­ter­ob­tem­izgubi­ovoj.­Njegov­DNK­ali­RNK­uporabi­celične­meha -
nizme,­da­sestavi­nove­viruse­in­se­razmnoži. ­Razen­razmnoževanja ­nima­
drugega­ znaka,­da­je­živ.­Evolucijsko­ je­cilj­vsakega­ virusa,­da­sobiva­z­
gostiteljem,­ zato­v­želji­po­boljši­prilagodljivosti­ v­začetku­virus­hitro­spre -
minja­genom.­Med­svojim­spreminjanjem­ lahko­virus­postane­ bolj­ali­manj­
smrtonosen,­ bolj­kužen­itn.­Nekateri­ virusi­so­se­na­primer­dobro­prila -
godili­na­gostitelja­ in­razen­ob­padcu­imunskega­ sistema­ ne­povzročajo­
bistvenih­ težav.­Taka­sta­na­primer­virusa­Epstein-Barr­ ali­vsem­dobro­
poznani­ herpes.­Antibiotiki­ delujejo­ na­bakterijo­ in­jo­uničijo,­medtem­ ko­
antivirotiki,­ zdravila­za­zdravljenje­ virusnih­ obolenj,­ delujejo­ na­procese­ v­
nekem­delu­potovanja­virusa­v­gostitelju,­ne­pa­zgolj­na­uničenje­virusa.
 PRIZNANA PROFESORICA MIKROBIOLOGIJE DR. INES MANDIĆ 
MULEC JE PRED KRATKIM IZJAVILA, DA JE NEMOGOČE, DA BI V NEKAJ 
MESECIH POVSEM RAZUMELI NOVI KORONAVIRUS. KAJ JE JASNO O TEM 
VIRUSU IN KAJ ŠE BEGA STROKOVNJAKE?
Virus­smo­opredelili,­ vemo,­kakšen­je­njegov­genom,­katere­proteine­ ima­
na­ovojnici,­da­je­iz­družine­koronavirusov, ­da­je­to­RNK-virus, ­vemo,­kako­
vstopa­v­celice.­Težko­pa­je­napovedati,­ kako­bo­v­posameznem­ organiz -
mu­deloval,­na­kaj­se­bo­vezal,­kakšen­potek­bolezni­bo­sprožil.­Ne­vemo­
še,­zakaj­recimo­ne­prizadene­ otrok,­temveč­predvsem­ starejše,­ ne­vemo,­
zakaj­nekateri­ zbolijo,­drugi­ne.­Tudi­kužnost­pred­pojavom­ simptomov­ je­
uganka,­ ki­prav­gotovo­pripomore­ k­hitrejšemu­ širjenju.­ Na­primer,­pri­vi-
rusu­ebole­je­človek­kužen,­ko­se­pojavi­prvi­simptom,­ zato­je­bilo­izbruh­te­
bolezni­v­Afriki­pred­leti­laže­zajeziti.­Hitro­širjenje­novega­koronavirusa ­bi­
pripisala več dejavnikom. Živimo v mes -
tih z visoko gostoto prebivalstva, veliko 
je stikov in svet je globaliziran. Zaradi 
teh vzrokov se je ob kitajskem novem 
letu virus iz Kitajske z lahkoto razširil po 
vsem svetu. 
 ČE SE INFEKTOLOGI IN 
EPIDEMIOLOGI UKVARJAJO Z 
NAJPOMEMBNEJŠIMA VPRAŠANJEMA, 
KAKO VIRUS ZDRAVITI IN KAKO 
SE VIRUS ŠIRI, SE MIKROBIOLOGI 
UKVARJATE Z VPRAŠANJEM, KAKO 
GA POISKATI. LAHKO RAZLOŽITE 
POSTOPKE PRI VIRUSNI DETEKCIJI, 
S KATERO SE UKVARJATE TUDI V 
MOBILNEM BIOLOŠKEM LABORATORIJU 
SLOVENSKE VOJSKE? 
V laboratoriju po prejetju suhega brisa 
sledi priprava vzorca na analizo. Brisu 
dodamo fiziološko raztopino, da prido -
bimo celice nosnožrelnega predela in 
virusov. Fiziološko raztopino s celicami 
in virusi primešamo reagentom za izola -
cijo RNK. S tem postopkom nato ločimo 
izoliran RNK in druge nečistoče. Izoliran 
RNK prenesemo v reakcijsko mešanico 
za verižno reakcijo s polimerazo. S to re -
akcijo, ki poteka v posebnem aparatu, 
ugotavljamo, ali je v ekstraktu prisoten 
RNK virusa SARS-CoV-2. Rezultate odči -
tamo na računalniku. V našem labora -
toriju zmoremo preučiti približno deset 
vzorcev na tri ure. Delo poteka v komori 
za varno laboratorijsko delo, pri postop -
kih pa je najpomembnejše, da ne pride 
do kontaminacije. Pomembno je tudi za -
gotoviti ustrezno sledljivost vzorcev. 
 V TESTIRANJE BRISOV 
PRIPADNIKOV SLOVENSKE VOJSKE 
IN DRUGEGA OSEBJA MINISTRSTVA 
ZA OBRAMBO STE VKLJUČENI ŽE OD 
RAZGLASITVE EPIDEMIJE MARCA. 
KAKO POTEKA DELO IN KOLIKO 
VZORCEV STE DO ZDAJ ANALIZIRALI?
Mobilni laboratorij ni namenjen obravna -
vi velikega števila vzorcev, vendar smo 
delo prilagodili tako, da jih analiziramo čim 
več. Trenutno sva v  laboratoriju  zaposleni 5
 INTERVJU oktober 20206
Revija Slovenska vojska 7
INTERVJU
dve mikrobiologinji, ki analizirava vzorce, 
dve vojakinji Vojaške zdravstvene eno -
te pa nama pomagata pri administrativ -
nem delu. Ob tem moram pohvaliti vse 
tri pripadnice, ki brez težav delajo tudi 
več kot 12 ur na dan. Brez take ekipe bi 
bilo nemogoče delati ob vseh izzivih. Od 
 16.    marca do 15. oktobra smo preučili 
1134 brisov. Brise jemljejo zdravstveniki 
Vojaške zdravstvene enote. Naše testira -
nje je namenjeno pripadnikom Slovenske 
vojske in zaposlenim na Ministrstvu za 
obrambo. Večinoma gre za preventivna 
testiranja pred odhodi na misije ali napo -
titve v tujino. Preučevali smo tudi brise tis -
tih, ki so bili v stiku z okuženimi. Načeloma 
vse vzorce analiziramo še isti dan in prav 
tako isti dan pridobimo rezultate. Poziti -
ven vzorec damo v potrditev na Inštitut 
za mikrobiologijo in imunologijo v Ljublja -
ni. Tam vzorec še enkrat preučijo, identi -
ficirajo in ga potrdijo ter vnesejo v sistem 
Nacionalnega inštituta za javno zdravje.
Mobilni laboratorij 
ni namenjen 
obravnavi velikega 
števila vzorcev, 
vendar smo delo 
prilagodili tako, 
da jih analiziramo 
čim več.
zimo, in da bodo do njega najprej upravičeni tisti najbolj ogroženi ter 
izpostavljeni. Zato pa se je letos smiselno cepiti proti gripi, da ne bi po 
nepotrebnem zapolnili zdravstvenih oddelkov še zaradi te bolezni, ki se 
pojavi vsako zimo. 
 SLOVENSKA VOJSKA JE ŽE V PRVEM VALU POMAGALA ZAJEZITI 
KORONAVIRUS IN JE PREVZELA TESTIRANJA NAD OKUŽBO MED 
PRIPADNIKI SLOVENSKE VOJSKE TER ZAPOSLENIMI NA MO. KAKO ŠE JE 
BILA IN JE VOJAŠKA ZDRAVSTVENA ENOTA VKLJUČENA V PREVENTIVNE 
UKREPE?
Celotna Vojaška zdravstvena enota je vključena v številne dejavnosti. 
Zdravstveniki jemljejo brise, pripadniki Enote LAB JRKBO izvajajo pre -
voze biološkega materiala, v laboratoriju pa opravljajo analitiko. Vse čete 
 JRKBO so prevzele dezinfekcije po Sloveniji znotraj Slovenske vojske, in 
sicer tam, kjer se pojavijo okužbe, pa tudi preventivno, recimo ob vsaki 
menjavi ekip, ki patruljirajo na meji. 
 PANDEMIJA JE, ČE NEKOLIKO PRETIRAVAMO, NEKE VRSTE BIOLOŠKA 
VOJNA NARAVE PROTI ČLOVEKU. SICER PA UPORABA BIOLOŠKEGA 
OROŽJA V ZGODOVINI VOJAŠKEGA DELOVANJA NI TAKO REDEK POJAV. 
KAJ SPADA MED BIOLOŠKO OROŽJE? 
KATERI SO NAJBOLJ ZNANI PRIMERI?
Biološko orožje je vsakršna uporaba 
mikroorganizmov z namenom nekoga 
onesposobiti. V zgodovini je bilo veli -
ko tega, od črnih koz do antraksa. Mi -
kroorganizem je neviden in ustvarjanje 
velikih količin mikroorganizmov v vi-
sokih koncentracijah je lahko  cenejše 
v primerjavi z drugim orožjem. Po -
enostavljeno lahko rečemo, da je to 
atomska bomba za reveže. Skrb za bio -
loško obrambo je pomemben del veči -
ne oboroženih sil.
 KAJ VAS NAJBOLJ PREVZEMA NA 
PODROČJU MIKROORGANIZMOV, DA 
STE SE ODLOČILI TEMU POSVETITI 
SVOJO POKLICNO POT?
Že v gimnazijskih letih sem se pri pred -
metu mikrobiologije navdušila nad ne -
vidnim svetom in tem, kaj lahko iz nje -
ga zrase. Brez mikroorganizmov, ki so 
tudi del nas, ne moremo živeti. Zaradi 
njih lahko pridelamo jogurte, kvas, an -
tibiotike, pivo, poleg vsega koristnega 
pa nas lahko tudi ubijejo. Trenutno je 
na svetu več kot 30.000 različnih se -
vov bakterij in še enkrat toliko različ -
nih sevov virusov, kar pomeni, da so 
možnosti njihovega raziskovanja brez -
mejne. 
 KAJ NAM ZA KONEC V BOJU 
PROTI KORONAVIRUSU KOT 
STROKOVNJAKINJA PRIPOROČATE? 
Zdaj ni čas za različne te orije zarote, ob 
katerih sama pogosto zmajujem z gla -
vo. Paranoja nam ne bo pomagala, prav 
tako ne popolna sproščenost. Vesti se 
je treba samozaščitniško, skrbeti za hi -
gieno in upoštevati navodila stroke. Če 
smo bolni, ostanimo doma. Želeli smo 
si lepše jeseni, vendar se bo očitno tre -
ba prebiti do konca zime. Nihče si ne 
želi omejitev, vendar žal trenutno druge 
možnosti ni. Tudi preostale države ukre -
pajo podobno. Pred virusom ni varen 
nihče, ne nazadnje so na intenzivni negi 
tudi 40-letniki brez drugih obolenj. Če 
nas to ne prepriča, moramo imeti v mis -
lih starše, stare starše in druge najbolj 
ogrožene, ki jih je treba obvarovati. 
 VELIKO SE GOVORI O HITRIH TESTIH, TESTIH Z GRGRANJEM, 
CELO O DETEKCIJI VIRUSA S POMOČJO PSOV, ČESAR SO SE LOTILI NA 
FINSKEM. KAJ LAHKO V BOJU Z VIRUSOM PRI TESTIH PRIČAKUJEMO V 
PRIHODNOSTI? 
Zdaj testiranje od odvzema do rezultata traja približno tri ure. Prav go -
tovo se usmerjamo k temu, da bodo rezultati na voljo v krajšem času. 
Upamo, da bomo kmalu pridobili hitre teste. Kdaj se bo to zgodilo, je 
težko napovedati. Grgranje pa je samo drug način odvzema brisa, pri 
čemer menim, da odvzem iz nosu ni tako grozen in je morda neprijeten 
samo tri sekunde. 
 PRED ZAPOSLITVIJO V SLOVENSKI VOJSKI STE DELALI NA PODROČJU 
RAZVOJA CEPIV PROTI GRIPI. TUDI PRI KORONAVIRUSU SO VSE OČI 
UPRTE V UČINKOVITO IN VARNO CEPIVO, TEGA PA V KRATKEM ŠE NI 
MOGOČE PRIČAKOVATI. ZAKAJ JE RAZVOJ CEPIV TAKO DOLGOTRAJEN?
Nekaj držav je že ubralo bližnjice, vendar menim, da je pomembno prido -
biti učinkovita in varna cepiva, zaradi katerih ne bi nihče oboleval. Veliko 
cepiv je v postopku kliničnih raziskav. Pri tem odobravam odločitev Evrop -
ske agencije za cepiva, ki ne znižuje standardov, ko gre za odobritev cepi -
va. Pričakujem, da bo cepivo na voljo prihodnje leto, vsaj pred  prihodnjo INTERVJU PREDSTAVLJAMO8 9
PREDSTAVLJAMO Revija Slovenska vojska oktober 2020
IME IN PRIIMEKPogovor z
Slovenski vojski je za opravljanje protokolarnih 
nalog in izkazovanje vojaških časti ob obiskih naj -
višjih tujih državnih in vojaških gostov, počastitvi 
državnih praznikov ter drugih protokolarnih dogod -
kih oblikovana, opremljena in usposobljena Gardna 
enota SV. Z izvedbo več kot 500 gardnih in vojaških protokolarnih 
nalog na leto pripadniki te enote prispevajo tudi k ohranjanju in 
dvigu ugleda države ter promociji Slovenske vojske doma in v 
tujini. Slovenski gardisti so v torek, 22. septembra, v Vojašnici 
Edvarda Peperka v Ljubljani, kjer je sedež enote, na stežaj odprli 
vrata predstavnikom medijev ter prikazali načine usposabljanja 
za opravljanje različnih nalog. Svoji profesionalnost in vrhunsko 
izurjenost so že naslednji dan prikazali med častno stražo pred 
predsedniško palačo, kjer je bil dan odprtih vrat ob novem držav -
nem prazniku, dnevu slovenskega športa. Delo in usposobljenost 
njenih pripadnikov si je tam ogledal tudi obrambni minister mag. 
Matej Tonin, ki spoštuje njihovo delo in je nanje ponosen. VKORENINE ENOTE SEGAJO V LETO 1991
Zgodovina Gardne enote SV sega v leto 
1991, ko je bil 26. junija na slovesnosti 
ob razglasitvi samostojne in neodvisne 
države Republike Slovenije prvi častni 
postroj. Enota je bila sestavljena iz pri -
padnikov 510. in 710. učnega centra TO z 
Iga in iz Peker. Častna četa TO Republike 
Slovenije se je uradno oblikovala s pod -
pisom uredbe o njeni formaciji 7. oktobra 
1992, vendar je bila enota še vedno v se -
stavi 1. bataljona 52. brigade. 1. januarja 
1993 se je enota preimenovala v 106. ča -
stno četo in prešla pod neposredno po -
veljstvo takratnega Republiškega štaba 
TO kot ena izmed prištabnih enot. 17. ok -
tobra 1997 je bila z odredbo takratnega 
ministra ukinjena in iz 106. častne čete 
ter 1. bataljona 52. brigade se je obliko -
val 12. gardni bataljon. Konec leta 1997 
je pod njegovo poveljstvo prešel tudi Or -
kester SV. Ob ukinitvi obveznega služe -
nja vojaškega roka leta 2003 je prenehal 
delovati 12. gardni bataljon, iz katerega 
sta se izoblikovala Orkester SV in delovna 
skupina, ki se je 1. aprila 2004 preimeno -
vala v Enoto za protokol. Obe enoti sta 
dobili status samostojnih enot pri Gene -
ralštabu SV. 1. junija 2013 sta se v proce -
su transformacije Slovenske vojske enoti 
ponovno združili v Enoto za protokol, 1. 
januarja 2018 pa se je enota preobliko -
vala v Gardno enoto SV in Orkester SV.
SPREJEMI Z VOJAŠKIMI ČASTMI IN 
ČASTNE STRAŽE 
Gardna enota je danes namensko obli -
kovana, usposobljena in opremljena 
enota SV, ki je odgovorna za opra -
Usposabljanje za delo s protokolarnimi topoviUREJENOST, STRUMNOST 
BESEDILO Marko Pišlar
FOTO Bruno Toič PREDSTAVLJAMO10 11
vljanje gardnih in vojaških protoko -
larnih nalog na državni ter ministrski 
ravni doma in v tujini, v enotah ter 
poveljstvih SV in lokalnih skupnostih. 
Pripadniki enote so vključeni v izved -
bo sprejemov z vojaškimi častmi pred -
sednikov držav, vlad, ministrov za ob -
rambo, načelnikov generalštabov ter 
drugih visokih predstavnikov iz Nata in 
EU. V postroju za sprejem z vojaškimi 
častmi predsednika države glede na 
kadrovske razmere v Slovenski vojski 
danes stoji 48 vojakov, za ministra za 
obrambo 28 vojakov in za načelnika 
Generalštaba SV 24 vojakov. Včasih 
so bile te številke do dvakrat višje. Iz -
vajajo tudi častne straže, kordonske 
postroje, sodelujejo na predajah akre -
ditivnih pisem, na spominskih in žalnih 
slovesnostih ter na pogrebih z vojaški -
mi častmi. 
IZSTRELITEV TOPOVSKIH SALV IN 
PREDSTAVITVENI PROGRAM
Naloga gardistov je tudi izstreljevanje 
topovskih salv iz več protokolarnih to -
pov ob državnih praznikih. Štabni vo -
dnik Jože Plahuta je pojasnil, da vsako 
leto v počastitev praznovanja dneva 
državnosti z ljubljanskega gradu iz 
šestih topov izstrelijo šest topovskih 
salv, ob dnevu Slovenske vojske pa iz 
na posebnost nalog ima Gardna enota 
SV svojevrstno organizacijsko struktu -
ro in kadrovsko popolnitev. Za opra -
vljanje rednih nalog se enota popolnju -
je z 20 vojaki, ki so v začasno skupino 
dodeljeni z ukazom za eno ali dve leti, 
morda celo več.  V enoti pa imajo ob 
potrebi po izvedbi nalog, ki zahtevajo 
večje število vojakov, kot jih je na raz -
polago v enoti, tudi 80 pripadnikov iz 
poveljstev in enot SV, ki jih izberejo, 
usposobijo in opremijo  za opravljanje 
gardnih nalog in ustrezajo za delo v 
gardni enoti. Kot je razložil podpolkov -
nik Hlastec, ti vojaki svoje redno delo 
opravljajo v matičnih enotah, v Gardni 
enoti SV pa se javijo samo za izvedbo 
priprav in neposredne naloge na pod -
lagi zahtevka in ukaza Poveljstva sil 
SV. Po končani nalogi se nato vrnejo v 
matično enoto. 
NA LETO IZVEDEJO VEČ KOT 
500 NALOG
V enoti opravijo večino usposab -
ljanj za opravljanje gardnih in voja -
ških protokolarnih nalog. Kljub temu 
pa ohranjajo bojni značaj enote, kar 
pomeni, da gardisti izvajajo tudi vo -
jaška usposabljanja z vso bojno opre -
mo. Samo tako lahko z nekaj pripa -
dniki redno  sodelujejo pri nalogah v 
podporo Policiji pri varovanju državne 
meje ter prispevajo svoje pripadnike 
v sestavo slovenskih kontingentov za 
mednarodne operacije in misije v tuji -
ni. Organizacijsko je enota razdeljena 
na poveljstvo, gardno četo in odde -
lek za podporo. Podpolkovnik Hlastec 
je povedal, da v enoti v povprečju na 
leto opravijo več kot 500 gardnih in 
vojaških protokolarnih nalog. Izmed 
teh sodelujejo na najmanj dvajsetih 
sprejemih z vojaškimi častmi na naj -
višji ravni, prav tako so prisotni na 
150 do 200 častnih stražah. Njihovi 
pripadniki na leto položijo tudi od 100 
do 130 vencev, približno 30 je pogre -
bov z vojaškimi častmi, preostalo pa 
so druge protokolarne naloge. 
ZA DELO V GARDI PREDPISANI POGOJI 
IN MERILA
Gardiste SV odlikujejo urejenost, stru -
mnost in enotnost. Zato so v Gardni 
enoti SV pozorni na predstavljanje Slo -
venske vojske in videz njenega pripa -
dnika doma in v tujini. Za pripadnike 
enote so za določitev enotnega videza 
pri opravljanju vojaških protokolarnih 
nalog določeni strogi pogoji in pravi -
la. Kot primerni za opravljanje nalog v 
enoti so lahko izbrani samo tisti pripa -
dniki, ki jim ustrezajo. Za delo v eno -
ti se pripadniki odločajo prostovoljno. 
Njihova telesna višina mora znašati 
med 178 in 188 centimetri, številka 
noge pa od 42 do 46. Pripadniki mora -
jo biti urejeni, ostriženi na kratko, brez 
brkov, brad in bradic ter zalizcev. Pri -
padnice morajo imeti lase spete v figo 
in skrite pod čapko. Kandidati za vstop 
v gardo tudi ne smejo imeti izstopa -
jočih telesnih posebnosti, kar pome -
ni, da morajo imeti pravilno razmer -
je med višino in težo, ne smejo imeti 
krivih nog in se ne smejo zibati med 
hojo. Prav tako mora biti njihovo telo 
brez vidnih tetovaž ali brazgotin. Delo 
v Gardni enoti SV tudi ne pozna de -
lovnega časa, za opravljanje vojaških 
protokolarnih nalog pa sta nujni dobra 
psihofizična pripravljenost in motorič -
na sposobnost, kar nadrejeni ocenju -
jejo z rednimi preverjanji. 
Gardisti vzdržujejo 
pripravljenost z redno 
kondicijsko vadbo.
Častna straža pred 
predsedniško palačo 
ob državnih praznikih 
stoji od junija 2013.
šestih topov izstrelijo tri častne sal -
ve. Dodal je, da pred izvedbo naloge 
s topovi vadijo nekaj dni prej, mesec 
dni pred tem pa opravijo urjenje z ma -
nevrskim strelivom. Trening in urjenje 
sta posebni vrlini vsakega gardista, 
zlasti pa tistih pripadnikov, ki sodelu -
jejo v predstavitvenem programu. Ta 
obsega različna postrojila z orožjem 
med premikanjem ob taktih vojaške -
ga bobna. Pri tem morajo biti usklajeni 
vsak gib, premik in met orožja. Višji 
vodnik Borut Gajšt je razložil, da s po -
stopkom izbora dobijo kandidate, ki 
imajo primerne motorične sposobnos -
ti. Dopolnil je, da delo v Gardni enoti 
SV zato ni primerno za vsakogar. Urje -
nja za izvedbo predstavitvenega pro -
grama potekajo praviloma vsak dan 
najmanj dve uri. Da vojak lahko sode -
luje v njem, se mora vsak dan od pol 
do enega leta intenzivno uriti. 
Z VOJAŠKIMI URJENJI OHRANJAJO 
BOJNI ZNAČAJ ENOTE
Za profesionalno in nemoteno opra -
vljanje številnih gardnih in vojaških 
protokolarnih nalog gardisti potrebu -
jejo redna usposabljanja, zato je ena 
izmed nalog tudi skrb za izvedbo uspo -
sabljanj pripadnikov iz poveljstev in 
enot SV, katerim so priključeni. Glede V Gardni enoti SV 
na leto opravijo 
več kot 500 
gardnih in vojaških 
protokolarnih nalog.Vsi gibi in meti 
morajo biti čim bolj 
usklajeni.  SLOVENIJA IN EU12 13
SLOVENIJA IN EU Revija Slovenska vojska oktober 2020
STRATEŠKI 
KOMPAS ZA 
VARNOST IN 
OBRAMBO 
etos se je z nemškim prevzemom predsedovanja 
Svetu EU začel pomemben proces refleksije v okvi -
ru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), 
imenovan strateški kompas. Ta bo predstavljal tudi 
pomemben del slovenskega predsedovanja Svetu 
EU v drugi polovici leta 2021. Gre za projekt štirih predsedstev, 
ki naj bi se predvidoma končal med francoskim predsedovanjem 
v prvi polovici leta 2022.
Zamisel o vpeljavi kompasa je prvič predstavila Zvezna republika Nemčija 
zaradi splošnega prepričanja, da je treba v okviru evropske obrambe in 
varnosti bolje povezati strateško in operativno raven doseganja ambicij, 
kar je bilo potrjeno z Globalno strategijo EU leta 2016. Gre za potrebo po 
uresničitvi treh strateških prednostnih nalog strategije, in sicer okrepitev 
zmožnosti odzivanja EU na zunanje krize, izboljšanje zmogljivosti partner -
jev ter varovanje Evrope in njenih državljanov. Te naloge so opredeljene v 
precej splošnih in abstraktnih izrazih. Med različnimi razpravami na ravni 
EU se je zato pokazala potreba po vpeljavi dodatne jasnosti glede opera -
tivnega izvajanja teh nalog, pri čemer bi omenjene pomanjkljivosti med 
strateško in operativno ravnjo zapolnil prav strateški kompas. Številni vi -
soki predstavniki EU in voditelji držav članic vidijo proces razvoja kompasa 
tudi kot priložnost za oblikovanje skupne evropske obrambno-varnostne 
kulture, kar je neločljivo povezano s krepitvijo strateške avtonomije na 
področjih varnosti in obrambe. 
SKUPNA ANALIZA GROŽENJ IN IZZIVOV 
Prvi mejnik bo dokončanje procesa oblikovanja skupne analize groženj in iz -
zivov, ki bo projekcijo umestila v kratko- do srednjeročnem obdobju (2025–
2030). Kot pravi Daniel Fiott z Inštituta Evropske unije za varnostne študije 
(EU ISS), EU trenutno nima uveljavljenega skupnega pristopa do razume -
vanja različnih vrst groženj, ki pretijo varnosti Evrope, v okviru katerega bi 
se celovito upoštevali spremembe v globalnem varnostnem okolju ter vpliv 
tehnoloških trendov. Analiza, ki jo bo pripravil Obveščevalno-analitični  center 
BESEDILO Martin Kolenc, Sektor za 
evropske zadeve, DOP
FOTO www.cer.euL
EU na podlagi prispevkov obveščevalno -
-varnostnih služb držav članic, bo sicer 
poskušala upoštevati načela 360-stopinj -
skega pristopa h kriznemu upravljanju, 
vendar bo oblikovanje enotnosti na ravni 
vseh držav članic verjetno moralo slediti 
iskanju najmanjšega skupnega imenoval -
ca. Predvsem zaradi različnih geopolitič -
nih interesov in zgodovinskih izkušenj po -
sameznih držav bi bilo lahko oblikovanje 
skupnega dojemanja groženj na ravni EU 
precej zahtevna naloga.
STEBRI STRATEŠKEGA KOMPASA 
Skupna analiza groženj in izzivov bo 
tako predstavljala podlago za izvedbo 
strateškega dialoga v okviru štirih ste -
brov strateškega kompasa: kriznega 
upravljanja, odpornosti, razvoja zmo -
gljivosti in partnerstev. Stebri določajo 
okvirna področja, okoli katerih se bodo 
oblikovale politično-strateške smernice, 
kar bo vodilo v jasnejšo in konkretnejšo 
določitev ciljev na področjih obrambe in 
varnosti. Proces bo v formatu zunanjih 
in obrambnih ministrov usmerjal Svet 
EU, ki bo predstavil usmeritve na podla -
gi nasvetov visokega predstavnika Unije 
za zunanje zadeve in varnostno politiko 
Josepa Borrella ter Evropske službe za 
zunanje delovanje (EEAS). 
KRIZNO UPRAVLJANJE
Skladno z integriranim pristopom EU 
bodo imele države možnost razpravljati 
o izboljšanju učinkovitosti in robustnosti 
mandatov operacij in misij skupne var -
nostne in obrambne politike ter o načinih 
zapolnjevanja primanjkljajev v procesu 
generiranja sil. V ospredju razprav bodo 
tako orodja, ki lahko potencialno poveča -
jo zmožnosti odzivanja EU na krize, kot 
je na primer finančni instrument Evrop -
ski mirovni sklad (EPF). Ta bo imel v se -
demletnem obdobju (2021–2027) na raz -
polago pet milijard evrov za financiranje 
skupnih stroškov operacij in misij skupne 
varnostne in obrambne politike ter pod -
pornih ukrepov za razvoj zmogljivosti 
partnerjev v neposredni soseščini EU. 
ODPORNOST
Drugi steber predpostavlja razpravo, v ka -
teri bodo imele države možnost predsta -
viti svoje poglede na mogoče načine 
krepitve odpornosti z naslovitvijo posa -
meznih ranljivosti EU, pri čemer bo treba 
upoštevati naučene lekcije iz pandemije 
covida-19. V sodelovanju z Evropsko ko -
misijo se bo poskušalo prepoznati mož -
nosti za povečanje sinergij na strateških 
področjih, kot so kibernetski prostor, po -
morstvo, vesolje in digitalizacija (umetna 
inteligenca). Pomemben del teh razprav 
bodo predstavljali tudi scenariji o mogo -
či uporabi vzajemne in solidarnostne kla -
vzule (člen 42.7 Pogodbe o Evropski uniji, 
222. člen Pogodbe o delovanju Evropske 
unije), ki predpostavljajo zavezo po sku -
pnem delovanju držav članic ob oborože -
nem napadu na ozemlje države članice, 
terorističnem napadu, naravni nesreči ali 
nesreči, ki jo je povzročil človek. 
RAZVOJ ZMOGLJIVOSTI
Politične smernice za izboljšanje proce -
sa razvoja zmogljivosti se bodo osredo -
točale na vidik krepitve vojaških in civil -
nih zmogljivosti, ki so nujne za izpolnitev 
dogovorjene ravni ambicij. Države bodo 
lahko predstavile svoje predloge za vpe -
ljavo bolj usklajenega načrtovanja zmo -
gljivosti na ravni EU, pri čemer bi se od -
ražala predvsem načela enotnega nabora 
sil in nepodvajanja z Natom. Pomemben 
del razprave bo namenjen tudi posame -
znim vidikom razvoja prebojnih tehnolo -
gij, kot so umetna inteligenca in kvantne 
tehnologije, in njihove mogoče uporabe 
na obrambno-varnostnem področju. 
PARTNERSTVA
V okviru tega stebra se bodo obravna -
vali predlogi za izboljšanje sodelovanja 
s partnerji pri uresničevanju skupnih cil -
jev. Pri tem bodo v ospredju vprašanja, 
kako bi bilo mogoče partnerje bolj vklju -
čiti v misije in operacije ter v različne 
pobude skupne varnostne in obramb -
ne politike, pa tudi vprašanja prevze -
ma večje odgovornosti za zagotavljanje 
svoje varnosti z razvojem svojih zmo -
gljivosti. Eden izmed mogočih rezulta -
tov teh razprav bi bilo lahko oblikovanje 
strateškega pristopa do partnerstev, pri 
čemer se bodo izpostavili predlogi za iz -
boljšanje sodelovanja z organizacijami, 
kot so OZN, Nato, OVSE in Afriška unija. 
V ospredju prednostnih nalog slovenske -
ga predsedovanja Svetu EU ostaja regija 
Zahodni Balkan, zato bo pomembno, da 
se bodo obrambno-varnostne dimenzije 
Zahodnega Balkana ustrezno odražale 
tudi v razpravah o partnerstvih strate -
škega kompasa. 
SLOVENIJA IN EU
STEBRI 
STRATEŠKEGA 
KOMPASA
krizno 
upravljanje
odpornost
razvoj 
zmogljivosti
partnerstvacircleEXCLAMATION
Shield-Alt
user-tie
HANDS-HELPING IZPOSTAVLJAMO14 15
IZPOSTAVLJAMO Revija Slovenska vojska oktober 2020
inister za obrambo 
RS mag. Matej To -
nin se je odzval na 
povabilo ministra za 
obrambo Republike 
Italije Lorenza Guerinija in ga 15. 
oktobra uradno obiskal v Italiji. Po 
sprejemu z vojaškimi častmi v ča -
stniškem centru italijanskih obo -
roženih sil Pij IX. v Rimu sta dele -
gaciji razpravljali o dvostranskem 
sodelovanju in sodelovanju v okvi -
ru zavezništva ter o drugih aktual -
nih vprašanjih. 
Sogovornika sta v uvodu ocenila, da 
je dvostransko sodelovanje med dr -
žavama na obrambnem in vojaškem 
področju odlično in razvejano na več 
ravneh. Predvsem je dobro na podro -
čju mednarodnih operacij in misij, na 
katerem pripadniki obeh vojsk že več 
let uspešno sodelujejo pri ohranja -
nju mednarodnega miru in varnosti. 
V tem okviru je za Slovensko vojsko 
zelo pomembna logistična podpora 
italijanskih oboroženih sil. Ministra 
sta se strinjala, da bi lahko v priho -
dnosti še okrepili skupna usposablja -
nja za delovanje v mednarodnih ope -
racijah in na misijah. Minister Tonin 
je italijanskega kolega seznanil z na -
menom uravnoteženja prisotnosti na -
ših sil v mednarodnih operacijah in na 
misijah, pri čemer bo Slovenija neko -
liko zmanjšala svojo navzočnost na 
Kosovu. Po drugi strani bomo svojo 
prisotnost povečali v Maliju. Za obe 
državi sta stabilnost in varnost v Se -
verni Afriki zelo pomembni, kajti če jo 
zagotavljamo tam, bo manj migracij. 
Italijanskemu kolegu je še napovedal, 
da bo Slovenija v operacijo EUNAV -
FOR MED Irini v Sredozemlje napotila 
večnamensko ladjo Triglav, ko bo kon -
čano njeno vzdrževanje. Ministra sta 
pozdravila tesno sodelovanje obeh 
držav v regionalnih pobudah, ki pod 
vodstvom Italije ter z znatnim prispevkom Slovenije  krepijo varnost 
in stabilnost v regiji.
V nadaljevanju sta ministra pregledala sodelovanje znotraj zavez -
ništva. Italija že več let prispeva svoje letalske zmogljivosti pri zave -
zniški mirnodobni misiji za zagotavljanje nadzora in varovanja zrač-
nega prostora nad Slovenijo. Minister Tonin je predlagal izmenjavo 
radarskih slik med državama in nadaljevanje skupnih usposabljanj 
na tem področju, kar bo še izboljšalo učinkovitost nadzora. O zade -
vi se bodo na obeh straneh dogovorili na strokovni ravni in pripravili 
ustrezen dogovor, ki bi ga lahko čim prej podpisali. Del pogovorov 
sta namenila tudi pregledu zmogljivosti obeh držav. Minister Tonin je 
italijanskega kolega seznanil z načrti glede naložb v opremljanje Slo -
venske vojske, ki jih bodo zagotovili v okviru Zakona o zagotavljanju 
sredstev za investicije v Slovenski vojski v letih 2021–2026, ki je v 
tretjem branju v Državnem zboru RS. Ministra sta se strinjala, da lah -
ko z vojaškimi zmogljivostmi pomagamo tudi pri premagovanju koro -
navirusa. Spregovorila sta še o vprašanjih glede nezakonitih migracij 
in se strinjala, da je sodelovanje na tem področju dobro. Obe državi 
se bosta potrudili čim bolj omejiti nezakonite prehode državnih meja, 
pri čemer bosta policiji obeh strani pomagali vojski. Minister Tonin je 
sogovornika seznanil s pripravami Slovenije in slovenskega obrambne -
ga ministrstva na predsedovanje Svetu Evropske unije v drugi polovici 
leta 2021 in s prednostnimi nalogami predsedovanja na obrambnem 
področju. 
SODELOVANJE MED DRŽAVAMA 
ZGLEDNO
M
BESEDILO SSK
FOTO www.difesa.it
Na prošnjo nekdanjega ministra za obrambo RS Karla Erjavca objavljamo besedilo drugega odstavka iz prve točke sodne 
poravnave pred Okrajnim sodiščem v Ljubljani, z dne 22. 9. 2020, med tožečo stranko Mihom Škerbincem in toženo stran -
ko Karlom Erjavcem.
»Miha Škerbinc in Karel Viktor Erjavec sva se dne 8. 9. 2020 poravnala z zadevi v zvezi s tožbenim zahtevkom za plačilo 
odškodnine za utrpelo negmotno škodo povezano z dogodki po 5. 4. 2019. Oba razumeva, da sva bila žrtvi spleta različnih 
okoliščin in interesov. Karlu Viktorju Erjavcu, kot bivšemu ministru, je žal za krivico, ki se je zgodila Mihi Škrbincu. Istoča -
sno pa je tudi sam Karel Viktor Erjavec trpel zaradi vseh zapletov, ki so se posledično zgodili njemu.«
*Besedilo v navednicah je v izvirni obliki.
e glede na opustitev 
izvajanja posame -
znih sestavin vojaške 
dolžnosti v miru se 
od leta 2004 po do -
ločilih Zakona o vojaški dolžnosti 
vsako leto izvaja vpis vojaških ob -
veznikov v vojaško evidenco v spo -
mladanskem in jesenskem času. 
Po vpisu državni organ, pristojen 
za obrambne zadeve, vojaškega 
obveznika seznani z dolžnostmi in 
pravicami v koledarskem letu, ko 
ta dopolni 18 let. Zaradi epidemi -
je koronavirusa so bile vse letoš -
nje seznanitve vojaških obvezni -
kov, načrtovane v spomladanskem 
času, prestavljene na jesenski ter -
min. Razmere zaradi širjenja koro -
navirusa tega ne dopuščajo tudi je -
seni, zato vojaške obveznike iz vse 
Slovenije od 20. oktobra z njihovi -
mi pravicami in dolžnostmi sezna -
njajo po pošti. 
Leta 2020 je bilo predvideno, da se 
na seznanitve z vojaškimi dolžnostmi 
in pravicami povabi približno 9000 vo -
jaških obveznikov, rojenih leta 2002. 
Zaradi trenutnih razmer, ki jih zahteva 
širjenje covida-19, in splošnih omejitev 
ter prepovedi množičnega zbiranja ljudi 
se bo seznanitev vojaških obveznikov s 
pravicami in njihovimi dolžnostmi letos 
izvedla posredno, in sicer s pošiljanjem 
navadne poštne pošiljke. 
Za pošiljanje obvestila o seznanitvi in 
možnostih sodelovanja s Slovensko vojsko so bile izdelane posebne kuver -
te z dotiskom V službi domovine/ENOTNI/postanivojak.si na sprednji stra -
ni. Uprave za obrambo so v spremnem dopisu mladim razložile namen in 
vsebino pošiljke. V poštno kuverto je vstavljena zgibanka V službi domo -
vine, v kateri so v sliki in besedi predstavljene možnosti za sodelovanje s 
Slovensko vojsko, in sicer kot poklicni vojak, vojak prostovoljec, pogodbeni 
rezervist, štipendist, udeleženec dijaških in študentskih vojaških taborov 
ali častnik. Prav tako je v kuverti pismo, v katerem vojaške obveznike 
nagovarja minister za obrambo mag. Matej Tonin. V njem pojasnjuje, kaj 
sta vojaška evidenca in vojaška dolžnost, kakšne so obveznosti vojaških 
obveznikov ter kako je videti vojaška dolžnost v praksi. Ob koncu jih vabi k 
sodelovanju v Slovenski vojski, saj je temeljna vrednota njenih pripadnikov 
domoljubje, s katerim razumemo zavestno in prostovoljno pripadnost do -
movini, iz česar izhajajo vrednote, kot so čast, pogum, lojalnost, tovarištvo 
ter predanost, ki jih izpostavljajo v Slovenski vojski. Zaposlitev v Slovenski 
vojski pomeni tudi redno plačilo in socialno varnost.SEZNANITVE VOJAŠKIH OBVEZNIKOV 
LETOS PO POŠTI
N
 CIVILNO-VOJAŠKO SODELOVANJE16 17
CIVILNO-VOJAŠKO SODELOVANJE Revija Slovenska vojska oktober 2020
ktobra 2017 je požar uničil Kocbekov dom na Koro -
šici. Komaj dve leti zatem je pogorel še Frischaufov 
dom na Okrešlju. Obe koči, ki sta v lasti PD Celje 
Matica, bodo z veliko pomoči helikopterjev Sloven -
ske vojske ponovno zgradili na pogorišču starih 
koč. Posadke 151. helikopterske eskadrilje Slovenske vojske so 
za potrebe obnove koč na Korošici in Okrešlju opravile več serij 
helikopterskih prevozov. Zadnji v seriji je bil prevoz opek, grad -
benih odrov, vezanih plošč in drugega gradbenega materiala na 
gradbišče nove koče na Okrešlju. Iz Logarske doline, kjer je pri -
ročno skladišče gradbenega materiala, so 1. oktobra 2020 s he -
likopterjem Cougar na 1396 metrov visoko ploščad novonastaja -
joče koče na Okrešlju prepeljali 28 ton tovora.
PRIPRAVA POSADK
Prevoz zunanjega tovora s helikopterjem 
v gorskem svetu spada med najzahtev -
nejše naloge, za katere morajo biti po -
sadke posebej izšolane. Pilot nadporočnik 
Mitja Černilec je povedal, da priprave na 
letenje obsegajo izračun zmogljivosti he -
likopterja na zahtevanih višinah v visoko -
gorju. »Pomembno je, da vsak član ekipe 
natančno ve, kaj je njegova naloga. Tok -
rat nas je pri prevozu sodelovalo sedem. 
Že med pripravo določimo smer prihoda 
in odhoda ter območja odmetavanja to -
vora ob izrednem dogodku, ki je lahko 
posledica okvare na helikopterju ali dina -
mike tovora. Če tovor ni stabilen, ga po -
skušamo umiriti, če pa to ni mogoče in je 
ogrožena varnost, se odločimo, da tovor 
odvržemo,« je morebitne težave pojasnil 
nadporočnik. Med pripravo na letenje se 
posadke seznanijo tudi s količino, mera -
mi in težo tovora. Pred nalogo preverijo 
vreme na lokaciji, saj je lahko to odločil -
no za varno izvedbo naloge. Tehnik leta -
lec mora biti pozoren na pripravo tovora 
za transport. Najprej preveri težo tovora, 
vpenjalna mesta, dimenzije in njegovo ob -
liko. »Pomembna je tudi vrsta tovora,« je 
povedal višji vodnik Primož Turk, ki je so -
deloval že pri prevozih najrazličnejših to -
vorov, med drugim peska, goriva v sodih, 
desk, železnih konstrukcij, gradbenega 
materiala, mini bagrov in strojev za pre -
voz materiala ter tudi lomljivih stvari, kot 
je na primer steklo. Tričlanski posadki he -
likopterja sta se pridružila še dva tehnika 
letalca iz 151. helikopterske eskadrilje, ki 
sta vpenjala tovor v Logarski dolini, in dva 
pripadnika 132. gorskega polka, ki sta na 
Okrešlju tovor odpenjala.
PREVOZ TOVORA S HELIKOPTERJEM
Prevoz tovora se mora prilagoditi zmoglji -
vostim helikopterja v visokogorju. Te so 
bistveno drugačne kot tiste na nižjih nad -
morskih višinah, saj nanje vplivajo okoliška 
temperatura, višina leta, hitre spremem -
be vremena, veter in teža helikopterja, ki 
vključuje različna bremena. Pomembna je 
še količina goriva, ki jo helikopterji  nosijo. 
DRAGOCENA POMOČ HELIKOPTERJA
O
BESEDILO IN FOTO Borut Podgoršek
mu  javlja parametre leta in komunicira s posadko na tleh. Tehnik letalec po -
roča tudi o premikanju tovora med letenjem. »Ob nihanju tovora poskušamo 
zadržati helikopter v stabilnem položaju brez hitrih sprememb višine, hitrosti 
ter moči. Če tovor kljub temu ne zmanjša svojega nihanja, pristopimo k spre -
membi moči oziroma helikopter zapeljemo v blagi zavoj,« je razložil pilot nad -
poročnik Mitja Černilec.
Tehnik letalec na koncu usmerja pilota na točko odlaganja in mu poroča o 
višini tovora ter o tem, kdaj se bo ta dotaknil tal. Poleg tega mora biti pozo -
ren tudi na teren okoli dviganja in odlaganja tovora ter poročati o morebitnih 
ovirah, ki bi lahko ogrozile varen transport tovora. Na točki odlaganja tovora 
sta helikopter pričakala pripadnika 132. gorskega polka štabna vodnika Matej 
Bizjak in Miha Arh, sicer tudi člana Helikopterske reševalne skupine Slovenske 
vojske. »Znanje in izkušnje, ki jih pridobimo na vajah in reševanjih v gorah, 
nam koristijo pri pomoči helikopterskim posadkam pri nošnjah tovorov. Naše 
naloge so priprava, zapenjanje in odpenjanje tovorov na ravnem in zahtev -
nem terenu ter komunikacija s posadko. Komunikacija med nami in posadko 
poteka po radijski zvezi in tudi vizualno,« je pojasnil štabni vodnik Arh. Člana 
Helikopterske reševalne skupine sta poskrbela za varno odpenjanje tovora in 
koordinacijo na točkah odlaganja tovora.
POMOČ HELIKOPTERJA PRI OBNOVI KOČ V VISOKOGORJU JE NUJNA
Predsednik Planinske zveze Jože Rovan je povedal, da je pomoč helikopterja 
pri obnovi koč v sredogorju in visokogorju nujna. Pohvalil je skupno sodelo -
vanje: »S pomočjo Ministrstva za obrambo in Slovenske vojske nam bo letos 
na Okrešlju uspelo končati gradbeno-zidarska dela in pripraviti vse potrebno 
za postavitev lesene montažne konstrukcije naslednje leto.« Gradbena dela 
do vključno prve plošče, na katero bo postavljena lesena konstrukcija, izvaja 
podjetje KB GRADNJE. Po besedah delovodje gradbišča Meha Ferhatovića 
bodo gradbena dela končali do zime. S helikopterjem Slovenske vojske bodo 
na Okrešelj prepeljali še preostali gradbeni material in opremo, da bo nov 
Frischaufov dom na Okrešlju za planince lahko odprl svoja vrata že prihodnje 
leto.
Prevoz gradbenega materiala 
na gradbišče koče na Okrešlju
Nadporočnik Černilec in njegov sopilot 
nadporočnik Simon Ganza sta med tokra -
tnim prevozom v slabih štirih urah opra -
vila 28 ciklov. V vsakem ciklu, ki je trajal 
sedem minut, sta prepeljala povprečno 
tono tovora. Ob tem je helikopter vsakič 
premagal 500 višinskih metrov. V dolini 
sta štabna vodnika Blaž Langus in Peter 
Pavel Smrkolj tovor pripravljala, pripenjala 
ter skrbela za koordinacijo s pilotom heli -
kopterja. Zaradi različnih oblik tovora sta 
uporabljala dva načina vpenjanja. Opeka 
je bila naložena v mreže, velike šest krat 
šest metrov. Kovinsko konstrukcijo odrov, 
deske in preostali material večjih dimen -
zij pa sta vpenjala na štirikrako jeklenico. 
Vse skupaj je pod helikopterjem viselo na 
sestavljenih bremenskih vrveh v dolžini od 
30 do 45 metrov, odvisno od načina vpe -
njanja tovora. Pri prevozu podvesnega to -
vora je namreč treba paziti, da ta ne pre -
seže maksimalne obremenitve podvesne 
kljuke.
Med lebdenjem in dvigom tovora mora 
tehnik letalec v helikopterju usmerjati pi -
lota na točko, na kateri se bo tovor pripel 
na jeklenico, ki je pripeta na helikopter. 
Po pripetju tovora pa tehnik letalec poro -
ča, kdaj naj pilot zategne jeklenico, nava -
ja višino in poroča o tem, kako se tovor 
premika med dviganjem. Pilota si razdelita 
delo tako, da sta enakomerno obremenje -
na. Prvi leti, drugi mu pomaga tako, da Tehnik letalec je pilota usmerjal 
na točko odlaganja tovora. IZ NAŠIH ENOT18 19
IZ NAŠIH ENOT Revija Slovenska vojska oktober 2020
STRELJALI 
ČEZ SVOJE 
ENOTE IN 
MIMO NJIH
ripadniki 10. pehotnega polka 1. brigade SV so od 14. do 
17. septembra na osrednjem vadišču Slovenske vojske 
na Počku izvedli taktično vajo z bojnim streljanjem. 
Pripadniki polka tudi leta 2020 nadaljujejo dvigovanje 
individualne in kolektivne usposobljenosti z namenom 
vzpostavitve zmogljivosti za delovanje v bojni skupini EU. V izvedbo 
aktivnosti taktične vaje so bili vključeni oddelki iz 1. pehotne čete 
10. pehotnega polka. Poveljnik čete nadporočnik Mitja Topalovič Ča -
pelnik je ocenil, da je bila odločitev za izvedbo usposabljanja z vsemi 
simulacijami delovanja dobra, saj so tako približali resničnost bojišča, 
ob tem pa dvignili raven usposobljenosti posameznika ter kolektiva. 
Pohvalil je tudi napredek, ki ga je četa dosegla pri strelskem usposa -
bljanju. 
VZPOSTAVLJANJE ZMOGLJIVOSTI ZA BOJNO SKUPINO EU IN IZBOLJŠANJE 
KOLEKTIVNE USPOSOBLJENOSTI 
Slovenska vojska prihodnje leto nadaljuje sodelovanje v bojni skupini EU (Europe -
an Union Battle Group – EUBG), saj je v okviru Pobude za obrambno sodelova -
nje (Defence Cooperation Initiative – DECI) predvidena vzpostavitev zmogljivosti 
motorizirane čete od julija 2021 do konca leta z možnostjo podaljšanja. Nosilna 
enota za oblikovanje te zmogljivosti v Slovenski vojski je 1. brigada. Poveljnik 10. 
pehotnega polka podpolkovnik Bojan Langerholc je razložil, da so to izhodišče 
upoštevali pri načrtovanju in izvedbi taktične vaje z bojnim streljanjem oddelkov, 
hkrati pa je poudaril dejstvo, da jim glede na tedenske in mesečne delovne ak -
tivnosti enot, ki so razpete med številnimi nalogami varnostnonadzorne službe, 
podpore Policiji pri varovanju državne meje in drugim, ostane malo časa za iz -
vedbo kolektivnih usposabljanj enot iz taktike delovanja. Z realističnim taktičnim 
usposabljanjem pa posledično krepijo kohezivnost enote, kar pomembno vpliva 
na njeno učinkovitost. Predvsem se to pokaže v kritičnih razmerah.
MED PRIPRAVAMI NA VAJO OPRAVILI VELIKO AKTIVNOSTI
Med pripravami na taktično vajo z bojnim streljanjem je 1. pehotna četa 
10. polka opravila veliko aktivnosti. Vajo so začeli načrtovati in  pripravljati 
FOTO Bruno ToičP
že  konec julija. Kot je razložil poveljnik 1. 
pehotne čete nadporočnik Mitja Topalo -
vič Čapelnik, so izvedli vsa nujna prip -
ravljalna in nadaljevalna streljanja ter 
taktična bojna streljanja na ravni posa -
meznika, para in skupine. Pri tem so op -
ravili streljanje na neznane razdalje, na 
premične cilje, iz alternativnih položajev 
ter streljanje posameznika, para in skupi -
ne med premikom na taktični stezi. Tako 
so dosegli vsa predpisana merila za iz -
vedbo taktične vaje z bojnim streljanjem 
na ravni oddelka. Med pripravami so na -
črtovali tudi vključitev puškomitraljezov 
za streljanje čez svoje sile in mimo njih 
ter izvedli vsa nujna testiranja. Tako so 
dosegli predpisane norme za met bojne 
ročne bombe med vajo. Izvedba taktične 
vaje z bojnim streljanjem oddelka je bila 
po njegovih ocenah vrhunec večmeseč -
nega usposabljanja pripadnikov čete.
VAJO PODPRLI Z NOVIM SISTEMOM 
TARČ V SLOVENSKI VOJSKI
V okviru taktične vaje z bojnim stre -
ljanjem so v manever oddelka vključili 
streljanje s puškomitraljezoma FN Mag 
in FN Minimi čez svoje sile in mimo njih 
ter opra  vili met ofenzivne bojne ročne 
bombe. Podpolkovnik Langerholc je raz -
ložil, da so nekatere postopke v enoti 
izvajali prvič po sprejemu novega Pra -
vilnika o  zagotavljanju varnosti na voja -
ških vadiščih, streliščih in poligonih ter 
po podpisu Navodila za streljanje v Slo -
venski vojski iz let 2018 in 2019. S taktič -
no vajo z bojnim streljanjem in vključe -
vanjem streljanja s puškomitraljezi čez 
svoje sile in mimo njih ter metom ročne 
bombe so zahtevnost streljanja še pove -
čali. Ob tem je še izpostavil, da so med 
izvedbo bojnih streljanj uporabljali nove 
sisteme robotskih ter radijsko vodenih 
padajočih tarč, ki jih v Slovenski vojski 
uvajajo v operativno uporabo. Po njego -
vih ocenah je uporaba novih sodobnih 
tarčnih sistemov prispevala k bolj reali -
stičnemu usposabljanju ter prilagajanju 
vadbene situacije med potekom aktiv -
nosti na terenu. Pred izvedbo bojnega 
streljanja so taktično delovanje oddelka 
najprej urili brez manevrskega streliva in 
nato še z njim. 
IZBOLJŠANJE USPOSOBLJENOSTI 
NA VODNI IN ČETNI RAVNI MED 
JESENSKIM USPOSABLJANJEM
V 10. pehotnem polku želijo v priho dnosti 
z izvedbo podobnih vadbenih aktivnosti 
izboljšati tudi taktično in strelsko uspo -
sobljenost 3. pehotne čete, ki bo kot no -
silna enota za sestavo manevrskega dela 
44. kontingenta Slovenske vojske v silah 
Kforja na območje delovanja napotena 
predvidoma oktobra prihodnje leto. Pod -
polkovnik Langerholc je izpostavil, da jih 
v polku v prihodnosti po usposabljanju 
na ravni oddelkov čaka tudi izpopolni-
tev usposobljenosti s taktičnimi urjenji in 
bojnimi streljanji na vodni in četni ravni 
podnevi ter ponoči. K temu bodo delno 
pripomogle aktivnosti 10. pehotnega pol -
ka med jesenskim usposabljanjem enot 
SV, ki potekajo oktobra in novembra zu -
naj vadišč in strelišč SV. Ta vključujejo iz -
vajanje urjenj manjših taktičnih sestavov 
iz pehotne taktike ter pripadnikov povelj -
stva iz individualnih veščin ter vojaškega 
procesa odločanja, s čimer bo 10. peho -
tni polk dvignil stopnjo usposobljenosti 
in pripravljenosti za delovanje. Oktobra 
so v polku za potrebe vključitve novih 
pripadnikov v enoto izvedli večdnevno 
usposabljanje Sokolov let za pridobitev 
rdeče baretke. Ob koncu usposabljanja 
so novi pripadniki zaključni pohod opravi -
li v okviru tradicionalnega pohoda rdečih 
baretk, ki ga v Slovenski izvajajo vsako 
leto v počastitev selitve enote iz Logatca 
v Ljubljano. Streljanje s 
puškomitraljezom 
čez svoje sile 
in mimo njih
Taktična vaja 
je bila vrhunec 
usposabljanja.
Pehotni oddelek 
v premiku Z izvedbo
taktične vaje
z bojnim streljanjem
so dvignili
raven usposobljenosti
posameznika in 
kolektiva. IZ NAŠIH ENOT20 21
ripadniki motorizi -
rane čete iz sestave 
42. kontingenta SV 
konec leta odhajajo 
na misijo Kforja na 
Kosovo. Med 22. septembrom in 
9. oktobrom so se zato na območju 
Vojašnice Murska Sobota in na Va -
dišču Bežigrad v Celju usposablja -
li iz postopkov nadzora množic in 
nemirov ter obvladovanja strahu 
pred ognjem. Na usposabljanju so 
pripadniki razvijali zaupanje v pra -
vilno uporabo zaščitnih sredstev 
in opreme ter pridobivali praktič -
no znanje, kako izvajati postopke 
proti množici ob stopnjevanju sile 
in psihičnega pritiska. Ob koncu 
usposabljanja smo jih 8. oktobra 
obiskali v Celju, kjer so v prikazni 
vaji predstavili ukrepanje ob mno -
žičnih nemirih.
RAZMERE NA KOSOVU STABILNE, 
VENDAR SPREMENLJIVE
Slovenska vojska s svojimi pripadniki 
že dve desetletji podpira prizadevanja 
za zagotavljanje in ohranjanje varnosti 
na Kosovu. Naloge slovenskih vojakov, 
ki delujejo v sestavi sil drugih vojsk, so 
predvsem zagotavljanje varnega in sta -
bilnega okolja ter svobode gibanja. Pri -
padniki slovenskega kontingenta v silah 
Kforja na območju delovanja s patru -
ljiranjem izvajajo nadzor na komunika -
cijah in kontrolnih točkah ter projekte 
PREMAGALI 
STRAH PRED 
MNOŽICO 
PBESEDILO Marko Pišlar
FOTO Tadej Krese in Marko Pišlar
enot SV. Večino kontingenta predstavlja 
motorizirana četa, preostali pripadniki 
pa bodo delovali tudi v poveljstvu misi -
je ter poveljstvih bojnih skupin Vzhod in 
Zahod, v skupinah za povezavo, v skupi -
ni vojaške policije ter v nacionalnem pod -
pornem elementu. Podpolkovnik Lindič je 
poudaril, da večina pripadnikov že ima 
izkušnje z delom na misiji, nekaj izmed 
njih pa bo naloge v mednarodnem oko -
lju opravljalo prvič. V slovenskem kon -
tingentu je tudi približno deset odstot -
kov pripadnic SV. Podpolkovnik Lindič je 
še dodal, da so pripadniki kontingenta 
pred odhodom na misijo ustrezno moti -
virani, zato ne pričakuje večjih težav pri 
delu. 
PRIPRAVE KONTINGENTA SO POTEKALE 
V VEČ FAZAH 
Priprave 42. kontingenta SV za Kfor so 
izvedli v treh fazah. Najprej so obliko -
vali kontingent. Motorizirana četa je v 
drugi fazi izvedla individualno usposa -
bljanje ter kolektivno usposabljanje na 
ravni oddelka, voda in čete. V okviru 
tega so potekale taktične vaje z bojnim 
streljanjem in priprave za izvedbo na -
menskih nalog, kot so postopki iz nad -
zora množic in nemirov, patruljiranje, 
delo na kontrolnih točkah ter varova -
nje objektov posebnega pomena. Drugi 
pripadniki kontingenta so se prav tako 
usposabljali glede na posebne naloge 
na misiji. Ob koncu priprav pa bodo 
potekali še preverjanje kontingenta in 
priprave na odhod na območje delo -
vanja, kar je predvideno za konec no -
vembra. Pripadniki 42. kontingenta SV 
v Kforju bodo zaradi trenutnih razmer 
in ukrepov za zajezitev širjenja koro -
navirusa ter zaradi zagotavljanja stal -
ne prisotnosti mednarodnih mirovnih 
sil na Kosovo napoteni neprekinjeno 
za pet mesecev. Podpolkovnik Lindič je 
razložil, da pripadniki z razumevanjem 
sprejemajo dejstvo, da svojih družin -
skih članov in prijateljev ne bodo videli 
skoraj pol leta. Kljub temu so na misiji 
poskrbeli, da bodo z najbližjimi redno 
v stiku s sodobnimi komunikacijskimi 
sredstvi, po vrnitvi v Slovenijo pa bodo 
lahko izkoristili svoj dopust. Pred napo -
titvijo na misijo bodo vsi pripadniki v 
dvotedenski samoizolaciji in testirani na 
covid-19.
Protestniki so 
na kordon metali 
različne predmete.
Konvoj s humanitarno pomočjo 
je nadaljeval pot.IZ NAŠIH ENOT
civilno-vojaškega sodelovanja, varuje -
jo objekte posebnega pomena, in sicer 
samostan Visoki Dečani, ter ustvarjajo 
razmere za prenos odgovornosti civil -
nim oblastem. Poveljnik 42. kontingen -
ta SV v silah Kforja podpolkovnik Simon 
Lindič je razložil, da so razmere na Ko -
sovu trenutno stabilne, vendar se lah -
ko na podlagi ocene varnostnih razmer 
hitro spremenijo. Zato je pomembno, 
da se pripadniki SV usposabljajo tudi v 
postopkih nadzora množic in nemirov. 
Samo tako lahko uspešno in varno opra­
vijo svoje naloge ter zmanjšajo tvega -
nje za nastanek telesnih poškodb, če 
bi množica proti njim uporabila silo ali 
ogenj. 
NA KOSOVO ODHAJA 246 PRIPADNIKOV, 
IZMED TEH DESETINA ŽENSK
V sile Kforja na Kosovo v začetku de -
cembra odhaja že 42. kontingent SV z 
246 pripadniki iz različnih poveljstev in  22
IZ NAŠIH ENOT oktober 2020
 OBJAVE MO 23 Revija Slovenska vojska
množico. Pri  napredovanju proti barika -
di so pripadniki naleteli na silovit od -
por zamaskiranih upornikov, ki so nanje 
metali nevarne predmete in zažigalna 
sredstva v obliki molotovk, s čimer so 
poskušali kordon razbiti. Poveljnik se 
je zato odločil za uporabo solzivca, s 
čimer je upornike potisnil za barikado 
in jo nato uspešno prebil. Pred tem je 
moral z vozilom za izvlek odstraniti po -
kvarjeno vozilo v cestni barikadi. Zračni 
prostor nad prizoriščem vaje je preleta -
vala posadka helikopterja SV Bell-412, 
ki je izvidovala širše območje in bila na 
voljo poveljniku za morebitno medicin -
sko evakuacijo poškodovanih pripadni-
kov. Namestnik poveljnika motorizirane 
čete za Kfor poročnik Zoran Kovačić je 
povedal, da po izkušnjah zadnjih kon -
tingentov SV na Kosovu teh postopkov 
v praksi najbrž ne bodo izvajali. Je pa 
pomembno, da so z njimi seznanjeni in 
jih nenehno obnavljajo, saj lahko samo 
tako dosežejo ustrezno pripravljenost 
za pravilno odzivanje na nevarnost ob 
poslabšanju varnostnih razmer.
OBVLADALI MNOŽICO IN PREBILI 
CESTNO BARIKADO
V scenariju predstavitvene vaje je bilo 
predvideno, da so pripadniki sloven -
skega kontingenta v koloni z vozili Va -
luk pri prevozu človekoljubne pomoči 
v eni izmed odmaknjenih vasi nalete -
li na skupino upornikov, ki je na cesti 
postavila barikade. Na pomoč so zato 
poklicali motorizirano četo, ki naj bi jih 
odstranila. Ker s pogajanji med vodjo 
uporniške skupine in poveljnikom eno -
te niso dosegli soglasja, so za preboj 
skozi cestno oviro oblikovali kordon ter 
ga dodatno razširili z vojaško-policij -
skimi oklepnimi vozili, ki so namensko 
opremljena za opravljanje takih nalog. 
Četni podčastnik v motorizirani četi 
za Kfor štabni vodnik Srečko Skočir je 
pojasnil, da so pri postopkih nadzora 
množic in nemirov pomembni soraz -
merna uporaba sile ter prav tako vo -
zila, ki pripadnikom v kordonu poveču -
jejo stopnjo zaščite. Z njihovo uporabo 
se tudi stopnjuje psihološki pritisk na 
Pripadniki 
kordona so se 
morali zavarovati 
pred molotovko.
22 IZ NAŠIH ENOT oktober 2020
OBJAVE 
MINISTRSTVA 
ZA OBRAMBO
5886.
Na podlagi 54. člena Zakona o obrambi 
(Uradni list RS, št. 103/04 – uradno 
prečiščeno besedilo) ter prvega odstavka 
80. člena Pravilnika o priznanjih 
Ministrstva za obrambo (Uradni list RS, 
št. 41/07, 4/11, 86/11, 105/13, 37/15 in 
72/18) izdajam 
ODREDBO
O PODELITVI PRIZNANJ MINISTRSTVA 
ZA OBRAMBO
I. MEDALJO ZA MEDNARODNO 
SODELOVANJE II. STOPNJE
prejmeta:
podpolkovnik ERIC DAVID ANGELL, 
1979, Kanada
podpolkovnik JOSEPH LAWRENCE 
BOLAND, 1978, Kanada
II. MEDALJO ZA MEDNARODNO 
SODELOVANJE III. STOPNJE
prejme:
stotnik NATHAN ALEXANDER ROMKEY, 
1993, Kanada
Številka: 094-2/2020-27
Datum: 18. 6. 2020
Mag. Matej TONIN
MINISTER
5887.
80. člena Pravilnika o priznanjih Ministrstva 
za obrambo (Uradni list RS, št. 41/07, ŠT. 344 
OKTOBER 20204/11, 86/11, 105/13, 37/15 in 
72/18) izdajam
ODREDBO
O PODELITVI PRIZNANJ 
MINISTRSTVA ZA OBRAMBO
MEDALJO ZA 
MEDNARODNO 
SODELOVANJE 
III. STOPNJE
prejme:
polkovnik ADAM STĘPIEŃ, 
1967, Poljska
Številka: 094-2/2020-28
MINISTER
5888.
Na podlagi 54. člena Zakona 
o obrambi (Uradni list RS, št. 
103/04 – uradno prečiščeno 
besedilo) ter prvega odstavka 
Ministrstva za obrambo (Uradni 
list RS, št. 41/07, 4/11, 86/11, 
105/13, 37/15 in 72/18) izdajam
ODREDBO
MEDALJO ZA 
prejme:
polkovnik JÓZSEF GULYÁS, 
1961, Madžarska
Številka: 094-2/2020-29
MINISTER
5889.
103/04 – uradno prečiščeno besedilo) ter prvega odstavka 80. člena 
Pravilnika o priznanjih Ministrstva za 
obrambo (Uradni list RS, št. 41/07, 4/11, 
86/11, 105/13, 37/15 in 72/18) izdajam
ODREDBO
ZA OBRAMBO
MEDALJO ZA MEDNARODNO 
prejme:
nadporočnik LUIGI PRENCIPE, 1991, 
Italija
Številka: 094-2/2020-31
MINISTER
5890.
za obrambo (Uradni list RS, št. 41/07, 4/11, 
ODREDBO
ZA OBRAMBO
prejme:
major JONATHAN ZEBRE, 1981, 
Združene države Amerike
Številka: 094-2/2020-32
Datum: 30. 6. 2020
MINISTER
5891.
Na podlagi tretjega in petega odstavka 
62. člena Zakona o obrambi (Uradni 
list RS, št. 103/04 – uradno prečiščeno 
besedilo) in 5. člena Uredbe o činih in 
poviševanju v Slovenski vojski (Uradni 
list RS, št. 99/02, 87/05, 34/06, 
116/07, 39/15 in 73/19) izdajam OBJAVE MO24 25
OBJAVE MO Revija Slovenska vojska
ODREDBO
O PODELITVI ČINA VODNIKA
Sašo KOS, 1977
Številka: 811-7/2020-21
Datum: 7. 7. 2020
MINISTER
5892.
Na podlagi člena 63. a Zakona o obrambi 
(Uradni list RS, 103/04 – uradno 
prečiščeno besedilo, št. 138/04 – skl. 
US, 53/2005 – skl. US, 96/12 – ZPIZ-2, 
95/15) in 3. člena Uredbe o vojaških 
uslužbencih (Uradni list RS, št. 54/03, 
119/07 in 88/15) izdajam
ODREDBO
O POTRDITVI RAZREDA VIŠJIM 
VOJAŠKIM USLUŽBENCEM
I. potrditev XII. razreda:
Judita KLEMEN, 1984
II. potrditev IX. razreda:
Primož KUMIN, 1989
Številka: 811-7/2020-22
MINISTER
5893.
Na podlagi prvega odstavka 45. 
člena Zakona o službi v Slovenski 
vojski (Uradni list RS, št. 68/07) 
in Kriterijev za izredna povišanja 
vojaških oseb v činu ob upokojitvi 
(št. 811 ­11/2018 ­1, z dne 6. 6. 2018) 
izdajam
ODREDBO
O IZREDNEM POVIŠANJU 
PODČASTNIKOV OB UPOKOJITVI
v čin štabnega vodnika:
Mišo RADON, 1964
Številka: 811-7/2020-23
Datum: 7. 7. 2020Mag. Matej TONIN
MINISTER
5894.
Na podlagi prvega odstavka 
45. člena Zakona o službi v 
Slovenski vojski (Uradni list RS, 
št. 68/07) in Kriterijev za izredna 
povišanja vojaških oseb v činu 
ob upokojitvi (št. 811-11/2018-1, 
z dne 6. 6. 2018) izdajam
ODREDBO
PODČASTNIKOV OB 
UPOKOJITVI
v čin višjega štabnega 
vodnika:
Mojca LUKAN, 1964
Številka: 811-7/2020-24
MINISTER
5985.
ODREDBO
v čin višjega 
praporščaka:
Tatjana TRINKO, 1958
Številka: 811-7/2020-25
MINISTER
5896.
Na podlagi 54. člena Zakona o obrambi (Uradni list RS, št. 103/04 
– uradno prečiščeno besedilo) ter 
prvega odstavka 80. člena Pravilnika 
o priznanjih Ministrstva za obrambo 
(Uradni list RS, št. 41/07, 4/11, 86/11, 
105/13, 37/15 in 72/18) izdajam 
ODREDBO
ZA OBRAMBO
SODELOVANJE I. STOPNJE
prejme:
brigadni general ENRICO BARDUANI, 
1969, Italija
prejmejo:
major MICHELE D’ANNUNZIO, 1973, 
Italija
podpolkovnik DOMENICO DI 
CARLUCCIO, 1973, Italija
major GENNARO DI DOMENICO, 1973, 
Italija
polkovnik SERGIO SANTANDREA, 1968, 
Italija
III. MEDALJO ZA MEDNARODNO 
SODELOVANJE V. STOPNJE
prejme:
JOHN KULICK, 1957, Združene države 
Amerike
Številka: 094-2/2020-33
Datum: 12. 7. 2020
MINISTER
5897.
Na podlagi 54. člena Zakona o 
obrambi (Uradni list RS, št. 103/04 
– uradno prečiščeno besedilo) 
ter prvega odstavka 80. člena 
Pravilnika o priznanjih Ministrstva 
za obrambo (Uradni list RS, št. 
41/07, 4/11, 86/11, 105/13, 37/15 in 
ODREDBO
ZA OBRAMBOMEDALJO ZA HRABROST
prejmeta:
Matjaž ČREŠNAR, 1983
Aleš HRAST, 1989
Številka: 094-2/2020-39
Datum: 1. 9. 2020
MINISTER
5898.
ODREDBO
ZA OBRAMBO
prejme:
brigadni general ANDREA DI STASIO, 
1967, Italija
Številka: 094-2/2020-40
Datum: 11. 9. 2020
MINISTER
5899.
ODREDBO
ZA OBRAMBO
BRONASTO MEDALJO SLOVENSKE 
VOJSKE
prejme:
VOJAŠKI VIKARIAT, Ljubljana Številka: 094-2/2020-42
Datum: 21. 9. 2020
MINISTER
5900.
ODREDBO
MEDALJO ZA 
IV. STOPNJE
prejme:
praporščak ROBERT ZURAK, 
1975, Hrvaška
Številka: 094-2/2020-43
MINISTER
5901.
besedilo), drugega odstavka 
105/13, 37/15 in 72/18) in 
Ukaza o priznanjih načelnika 
GŠSV (št. 094 ­5/2013 ­260, z 
dne 17. 1. 2014) izdajam
UKAZ
GENERALŠTABA SV
MEDALJO V SLUŽBI 
MIRUprejme:
Drago MAGDIČ, 1962
Številka: 094-9/2020-1
Datum: 13. 1. 2020
Brigadir
Robert GLAVAŠ
NAČELNIK GENERALŠTABA SV
5902.
obrambi (Uradni list RS, št. 103/04 – 
uradno prečiščeno besedilo), drugega 
odstavka 80. člena Pravilnika o priznanjih 
72/18) in Ukaza o priznanjih načelnika 
GŠSV (št. 094 ­5/2013 ­260, z dne 17. 1. 
2014) izdajam
UKAZ
MEDALJO V SLUŽBI MIRU
prejmejo:
Bojan GRUDEN, 1963
Simon JELEN, 1974
Silvo LOZINŠEK, 1973
Drago NAVRŠNIK, 1967
Milan REŽONJA, 1973
Tomaž VARGA, 1974
Peter VERDNIK, 1971
Damir VOGRINEC, 1974
Številka: 094-9/2020-3
Datum: 3. 2. 2020
Brigadir
5903.
odstavka 80. člena Pravilnika o 
priznanjih Ministrstva za obrambo 
105/13, 37/15 in 72/18) in Ukaza o 
priznanjih načelnika GŠSV (št. 094 ­
5/2013 ­260, z dne 17. 1. 2014) 
izdajam
oktober 2020 OBJAVE MO26 27
UKAZ
I. ZLATO MEDALJO 
NAČELNIKA GŠSV
prejmejo:
Marjanca FRLIC, 1963
Anton KLOPČIČ, 1962
Franc KORAČIN, 1966
II. SREBRNO MEDALJO 
prejmejo:
Saša BILANDŽIJA, 1973
Boštjan BOŽNIK, 1975
Gregor CIMPRIČ, 1974
Iztok ČEBOKLI, 1964
Manuela DJUKIČ, 1974
Amir EGRLIĆ, 1968
Manuela FATUR, 1976
Marko GODNIČ, 1967
Iztok JANC, 1975
Luka KEČKEŠ, 1981
Dušan KUKOVEC, 1967
Jože PETEK, 1966
Robert PETROVIĆ, 1969
France PLUT, 1963
Dejan ŠIMAT, 1971
Franci ŠPES, 1982
David ŠRETL, 1973
Jože VIDRIH, 1964
Rajko VREČAR, 1971
III. BRONASTO MEDALJO 
prejmejo:
Jernej ALIČ, 1982
Maja ANDREJEK, 1976
Aleksander ANDRIC, 1965
Andrej ARNUŠ, 1980
Iztok BASTIČ, 1966
Sandi BEGUŠ, 1969
Luka BJELADINOVIČ, 1983
Damjan BOLE, 1976
Samo BUKOVEC, 1972
Željko ĆAKIĆ, 1963
Dejan ČENGIĆ, 1976
Tomaž DEBEVC, 1976
Klemen FERK, 1988
Damijan FIRM, 1964
Borut GAJŠT, 1981
Janez GAMS, 1981
Aleš GOLOB, 1970
Iztok ISKRA, 1976Vanja IVANKOVIĆ, 1980
Željko JANČAR, 1981
Matjaž KAVČIČ, 1969
Andrej KAVNIK, 1976
Dušan KLADNIK, 1977
Aleš KOCJANČIČ, 1966
Mateja KOKOL, 1976
Ksenja KONJEDIČ, 1969
Dejan KOREN, 1976
Roki KOROŠEC, 1979
Iztok KOSI, 1971
Matjaž KOŠELNIK, 1969
Damjan KOVAČIĆ, 1984
Danijel KREJAN, 1974
Bojana KRIVEC BELE, 1977
Sebastjan KRIŽAJ, 1976
Anton KRKOVIČ, 1978
Žarko LESKOVEC, 1962
Zoran LESKOVŠEK, 1975
Danijel LIVIĆ, 1971
Aleš LUPŠINA, 1975
Tamara MEDVED OBREZA, 1978
Srečko MEŠIČEK, 1967
David MUHIČ, 1982
Matjaž MURŠIČ KLENAR, 1992
Bojan PERŠIČ, 1974
Matej PETRIČ, 1976
Renato PETROVIČ, 1971
Mitja PINTARIČ, 1975
Boris PLOJ, 1965
Uršula PRISLAN UREK, 1972
David RAVŠELJ, 1966
Drago RUS, 1973
Damjan SLAPNIK, 1978
Marko SMODIŠ, 1982
Bojan SOČIČ, 1977
Gregor SUŠANJ, 1978
Tomaž ŠKVARČ, 1979
Robert ŠTIMAC, 1981
Polonca TRBOJEVIĆ, 1984
Primož TROBEC, 1979
Nataša TROHA, 1975
Robert UDOVIČ, 1971
Franci VALENČAK, 1972
Matic VIDIC, 1987
Tomaž ZAVOLOVŠEK, 1981
Mitja ZIDARIČ, 1973
Lidija ZUPAN, 1962
Roman ŽOKALJ, 1967
IV. MEDALJO 
prejmejo:
Alojz ANŽIN, 1964
Uroš ARTAČ, 1979
Klemen AVGUŠTIN, 1972Andrej BAHUN, 1976
Klavdija BENET, 1972
Blaž BERGLEZ, 1987
Katja BEZJAK, 1986
Jaka BIZJAK, 1985
Nataša BRILI, 1979
Janez BUČEVEC, 1964
Stane CVELBAR, 1971
Mitja CVETKO, 1981
Matija ČERNE, 1988
Amel DJEDOVIĆ, 1980
Iztok FIFOLT, 1970
Josip FINK, 1981
Maja FIŠNAR, 1977
Borut GABERŠČEK, 1971
Andrej GOLOB, 1989
Matic GOMBOC, 1987
Robert GORJUP, 1966
Tadej GRAČNAR, 1988
Silva GREGORINČIČ, 1963
Primož GUBANC, 1978
Luka HOČEVAR, 1988
Boštjan JANEŽ, 1970
Vladimir JARABEK, 1965
Marjan JERIČ, 1971
Miroslav JUG, 1971
Matjaž KARTUŠ, 1968
Jurij KER, 1978
Marko KORDEŽ, 1974
Nejc KOS, 1990
Žan KRANJEC, 1992
Natalija KRISTOVIČ, 1971
Tadej LAH, 1981
Jure LEGAN, 1984
Silva LEVA, 1962
Tihomir LOVRIĆ, 1990
Lidija LUNEŽNIK, 1983
Simon MARKELJ, 1970
Martin MARTINOVIĆ, 1985
Rok MAVRIN, 1988
Edita MEŽNER, 1982
Franc MIKLIČ, 1973
Rok MIKUŠ, 1983
Tadej MOHORKO, 1982
Tomaž NAGLIČ, 1975
Luka NEMEC, 1990
Alojz NOVAK, 1971
Janez OBERSTAR, 1983
Cvetko OBLAK, 1964
Igor OBLAK, 1966
Andrej OVČAR, 1972
Enes PAŠALIČ, 1971
Sebastijan PEČNIK, 1982
Dejan PEER, 1971
Daniel PEJOVIĆ, 1982
Albert PELAJ, 1988
Amadej PETELINŠEK, 1992Sebastijan PETERŠIČ, 1984
Tanja PETROVČIČ, 1978
Blaž POLDAN, 1970
Jure POLJANŠEK, 1983
Denis POPUŠEK, 1988
Kristijan POŠTRAK, 1977
Roman POVH, 1972
Urška PRELOG, 1978
Slavko PRISTAJKO, 1961
Tomaž PROSEN, 1973
Jože PUGELJ, 1986
Aleš PUŠAVEC, 1968
Sašo RADIĆ, 1982
Danijel RAJIĆ, 1969
Žiga RAZBORŠEK, 1989
Špela RUS, 1981
Tomaž SAJKO, 1971
Jernej SIMONIČ, 1986
Jana SLUGA, 1979
Damjan SUŠEC, 1978
Roman ŠEME, 1965
Uroš ŠPEHAR, 1978
Andrej ŠUŠTERIČ, 1973
Suzana TKAVC, 1965
Blaž TOMŠIČ, 1968
Anton TOPOLOVEC, 1978
Jože TRŠELIČ, 1981
Primož TURK, 1982
Barbara UNK, 1965
Zvonko VIDOVIČ, 1973
Vojko VOLK, 1978
Pavel VUK, 1969
Marjan ZAPLATAR, 1969
Jasenko ZUKIĆ, 1977
Roman ŽEŽELJ, 1964
V. SREBRNO PLAKETO 
SLOVENSKE VOJSKE
prejme:
STRELSKO DRUŠTVO MAROK
VI. BRONASTO PLAKETO 
prejme:
OŠ IVANA ROBA – PODRUŽNIČNA OŠ 
VOGRSKO
VII. ZLATO MEDALJO VOJAKU SV 
ZA DOSEŽENE USPEHE
prejmejo:
Aleš ALEŠ, 1981
Miran BABIČ, 1975
Klemen JUVAN, 1980
Mitja MESEC, 1981
Rajko SKERLOVNIK, 1976
Matija TURK, 1983
Boštjan VEREŠ, 1978VIII. SREBRNO 
MEDALJO VOJAKU SV ZA 
DOSEŽENE USPEHE
prejmejo:
Dejan AUPIČ, 1977
Zlatko BRATEC, 1976
Silvo GRIČNIK, 1977
Dušan HRNČIČ, 1977
Štefan KISILAK, 1978
Blaž LIPUŠ, 1987
Ermin MUSTAFIĆ, 1978
Jasmin PAUČINAC, 1981
Rok POŠTRAK, 1989
Eva SLIVKA, 1981
Mojca SMOLIČ, 1979
Davorin ŠTER, 1984
David VIVOD, 1976
Karel ŽALIG, 1987
IX. BRONASTO 
prejmejo:
Uroš BAJT, 1982
Boštjan BOGME, 1978
Robert BUTALA, 1985
Luka ČALIČ, 1991
Peter DRAKSLER, 1993
Uroš DRUZOVIČ, 1987
Erik ELEZOVIĆ, 1977
Alen JULARDŽIJA, 1990
Blaž KOLENKO, 1993
Nina KOSTANJEVEC, 1981
Mirko KUČINIĆ, 1990
Tadej KUKOVEC, 1988
Goce NAJDENOV, 1987
Vladislav OBRADOVIĆ, 1990
Jernej PELCL, 1991
Žan PLAVČAK, 1996
Uroš PRIMON, 1975
Blaž REŽEK, 1990
Jan SIHERLE, 1995
Simona SOBIECH, 1975
Tibor TENKO, 1989
Sergej VOZEL, 1984
X. MEDALJO VOJAKU SV 
prejmejo:
Nataša BENDE, 1994
Jože ČOP, 1963
Zlatko DROBNE, 1983
David DROBNIČ, 1975
Blaž GRADIŠAR, 1992
Alen HORVAT, 1990
Leon HOZJAN, 1984
Jure JEŠOVNIK, 1981
Valentina KLANČNIK, 1980Sašo KOGOVŠEK, 1989
Simon MAROLT, 1980
Alen MAROŠLIĆ, 1988
Srečko MAROVŠEK, 1976
Danijel OGOREVC, 1979
Dejan OVEN, 1980
Miran PAVLINJEK, 1983
Tomaž POLANEC, 1979
Gregor POLETTI, 1991
Matic REPINA, 1984
Maja TOPLIŠEK, 1978
Beno TRČEK, 1978
Primož VOGRINC, 1993
Uroš ZAKELŠEK, 1988
Mihael ŽNIDARIČ, 1978
XI. ZLATO PRIZNANJE ZA DELO 
NA ŠPORTNEM PODROČJU
prejme:
Klemen BAUER, 1986
XII. BRONASTO PRIZNANJE ZA 
DELO NA ŠPORTNEM PODROČJU
prejmejo:
Teja BELAK, 1994
Rajko KRAČUN, 1978
Peter SAJEVEC, 1977
XIII. PRIZNANJE ZA DELO NA 
ŠPORTNEM PODROČJU
prejme:
Marjan PODRŽAJ, 1959
Številka: 094-3/2020-10
Datum: 16. 4. 2020
Brigadir
5904.
izdajam
UKAZ
oktober 2020 OBJAVE MO28 29
prejmejo:
Dimitrij FABČIĆ, 1964
Mario FILIPOVIĆ, 1973
Ervin HATUNIĆ, 1971
Marko KOVAČIČ, 1971
Suzana OZIMEK, 1970
Marko PAVLIČ, 1972
Boštjan PIKON, 1963
Andrej SVETANIČ, 1968
Miro ŠTULAR, 1964
Robert TUNJA, 1961
Suzana VEŠNER, 1969
Številka: 094-9/2020-4
Datum: 6. 5. 2020
Brigadir
5905.
prečiščeno besedilo), drugega odstavka 
86/11, 105/13, 37/15 in 72/18) in Ukaza 
o priznanjih načelnika GŠSV (št. 094 ­
5/2013 ­260, z dne 17. 1. 2014) izdajam
UKAZ
prejmejo:
Uroš JURJEC, 1982
Primož JURKOVIČ, 1971
Jernej KOSMAČ, 1969
Goran KOZOLE, 1974
Miha MOČNIK, 1988
Miha TRAMPUŽ, 1981
Številka: 094-9/2020-5
Datum: 27. 5. 2020
Brigadir
5906.
– uradno prečiščeno 
80. člena Pravilnika o 
priznanjih Ministrstva za 
obrambo (Uradni list RS, št. 
41/07, 4/11, 86/11, 105/13, 
37/15 in 72/18) in Ukaza o 
priznanjih načelnika GŠSV 
(št. 094-5/2013-260, z dne 
17. 1. 2014) izdajam
UKAZ
MEDALJO V 
SLUŽBI MIRU
prejmejo:
Nina BEČAN, 1991
Jernej BITTNER, 1980
Jože BLAŽIČ, 1979
Jani BOBNAR, 1995
Dominik BRECL, 1974
Matej BRUS, 1992
Vasja BUČAR, 1982
Adrijana BÜDEFELD, 1983
Simon BUKOVEC, 1991
Luka BULOVEC, 1977
Dejan CIMERMAN, 1981
Robi CIMPRIČ, 1975
Lucijan CVERLIN, 1988
Anže ČESEN, 1986
Aleš DOLINAR, 1978
Jure HIMELRAJH, 1981
Anže INTIHAR, 1987
Matej JANEŽIČ, 1982
Matic KOŠIR, 1991
Marko KOTAR, 1975
Primož KRAJCAR, 1982
Janij LOGAR, 1996
Jan MAROLT, 1994
Martin MOHORIČ, 1988
Nejc PADOVAN, 1991
Kristjan PAVLIČ, 1989
Rok PINTAR, 1980
Boštjan PIRMAN, 1977
Anton PUNTAR, 1990
Slobodan RADOSAVLJEVIĆ, 
1982
Saška ROGAN, 1990
Gorazd ROPIČ, 1978
Boštjan SIRC, 1981
Boris SKUBIC, 1990
Uroš STERLE, 1984Klemen ŠAVLI, 1990
Danijel ŠEGINA, 1986
Davorin ŠEŠIĆ, 1987
Damjan TOMŠIČ, 1976
Borut URŠIČ, 1986
Tine VIDMAR, 1992
Matej VINKOVIĆ, 1991
Blaž ZALAR, 1988
Številka: 094-9/2020-6
Datum: 4. 6. 2020
Brigadir
5907.
UKAZ
prejmejo:
Primož ADAMLJE, 1979
Peter ANTOLIN, 1983
Stanko ANŽELAK, 1980
Mateja ARKO, 1972
Blaž AUBERŠEK, 1991
Uroš AVBELJ, 1979
Drago BABIČ, 1967
Primož BANTAN, 1980
Miro BARAĆ, 1973
Jaka BAUMAN PLIBERŠEK, 1995
Dušan BELOVIČ, 1970
Darko BER, 1963
Kristijan BERTALAN, 1987
Martin BEVC, 1974
Tea BIZJAK, 1987
Janez BOBNAR, 1997
Anže BOŽIČ BELINA, 1989
Igor BRAJLIH, 1977
Luka BRLEK, 1993
Damijan BRNELIČ, 1968
Sašo BURGIĆ, 1983Jure CASERMAN, 1981
Aleksander CILENŠEK, 1991
Nina CIZELJ, 1976
Damjan ČARMAN, 1980
Darjan ČEH, 1988
Stanko ČEŠNOVAR, 1972
Ivan ČIZMAZIJA, 1982
Andreja ČREŠNIK, 1976
Anita ČUČEK, 1992
Peter ČUDEN, 1970
Tomi DEŽELAK, 1979
Boris DEŽMAN, 1975
Jasmin DIZDAREVIĆ, 1992
Boštjan DOLŠAK, 1976
Dejan DRLJAČA, 1985
Mateja DUCMAN, 1994
Miloš DUMIĆ, 1970
Andrej ERKER, 1989
Milan FEMIĆ, 1978
Lea FERJAN, 1978
Bojan FERŠ, 1981
Peter FIŠER, 1990
Marko FLORJANČIČ, 1989
Sebastijan FLORJANČIČ, 1988
Žiga GABROVEC, 1987
Stanislav GALOVEC, 1979
Dejan GERDENC, 1987
Dejan GLAVAČ, 1974
Igor GLAŽAR, 1968
Rene GLUŠIČ, 1987
Denis GMAJNIČ, 1982
Simon GODINA, 1972
Matej GOJČIČ, 1981
Dušan GOMBAČ, 1970
Roman GORENJAK, 1974
Sebastjan GOSPETI, 1990
Goran GOTLIN, 1997
Simon GRABNER, 1981
David GRAJŽL, 1990
Daniel GREGOR, 1978
Nejc HALADEJA, 1986
Gregor HECL, 1985
Danijel HERCEG, 1970
Bojan HOČEVAR, 1968
Marjan HORVAT, 1973
Mišel HORVAT, 1978
Darko HUDJEK, 1965
Iztok HUNJADI, 1970
Adnan HUSANOVIĆ, 1980
Damijan HUŠKO, 1971
Klemen JAGODIČ, 1988
Samo JAKOB, 1985
Damjan JARC, 1989
Gregor JELEN, 1985
Gregor JEROVŠEK, 1986Jaka JESIH, 1998
Mihael JOŠT, 1994
Matija JOVANOVIĆ, 1995
Gorazd JURKOVIČ, 1960
Denis KALABIĆ, 1991
Tom Nino KASTELIC, 1974
Damjan KAUČIČ, 1981
Janko KENDA, 1988
Matjaž KISILAK, 1993
Robert KMETIČ, 1973
Blaž KNEZ, 1994
Rok KOCUVAN, 1992
Aljoša KODRIČ, 1979
Robert KOLEŽNIK, 1978
Dominik KOREN, 1978
Zlatko KOROŠEC, 1970
Klemen KOS, 1989
Boštjan KOSTELEC, 1978
Zlatko KOVAČ, 1966
Jože KOZAR, 1975
Nejc KOZEL, 1991
Kristjan KOZOLE, 1983
Zlatko KOZOLE, 1980
Jernej KRAJNC, 1975
Damijan KRAKER, 1975
Sebastjan KRALJ, 1993
Marko KRAMAR, 1990
Klavdija KRIŽOVNIK, 1987
Andrej KUMAR, 1987
Jure LAMPE, 1978
Nejc LESIČNIK, 1993
Simon LEVA, 1983
Slavko LIKEB, 1967
Nina LINDIČ, 1981
Matic LOKOVŠEK, 1993
Blaž LONČARIČ, 1983
Uroš LUBEJ, 1984
Enes MAHMUTOVIĆ, 1969
Rok MALTARSKI, 1985
Gregor MARIČ, 1983
Alojz MARKOJA, 1976
Uroš MASTNAK, 1992
Renato MATAIČ, 1986
Matej MAVROVIČ, 1979
Marko MAVSER, 1984
Matjaž MERKUŠ, 1968
Maja MESARIČ, 1986
David MILUTINOVIĆ, 1996
Franc MLAKAR, 1984
Primož MLINAR, 1978
Mitja MOČNIK, 1970
Željko MUHIČ, 1966
Črtomir MUNDA, 1975
Tomislav MURŠEC, 1970
Maja NEUDAUER, 1979Matevž NOVAK, 1977
Sandi OMERZU, 1992
Aleš OPREŠNIK, 1978
Albin PAJENK, 1978
Franci PAPEŽ, 1969
Uroš PATERNUS, 1973
Zdravko PAVLENČ, 1969
Samo PEČAN, 1968
Smiljan PERNEK, 1978
Rado PERŠAK, 1972
Amadej PETELINŠEK, 1992
Marko PIRC, 1972
Daniel PIŽIR, 1987
Peter PLEJIĆ, 1990
Darko POČIVALŠEK, 1978
Janez PODGORNIK, 1968
Peter PODVORNIK, 1976
Robert POGOREVČNIK, 1981
Luka POKLEČKI, 1992
Aleksandra POLAJŽER, 1995
Kristjan POLANEC, 1988
Klemen POLŠAK, 1990
Aljaž POLUTNIK, 1990
Tilen POLUTNIK, 1993
Eldin PONJEVIĆ, 1989
Mitja POTOČNIK, 1980
Viktor POTOČNIK, 1976
Aljoša POVŠE, 1981
Marija POŽENEL KAVS, 1977
Aldijan PRATLJAČIĆ, 1986
Mark PRAZNIK, 1996
Smiljan PREVOLŠEK, 1984
Dušan PŠENIČNIK, 1975
Miha PUHNER, 1977
David RAZBORŠEK, 1983
Marjan RAZLAG, 1978
Marijo REGEIS, 1971
Aleš REPINA, 1980
David RIHTARIČ, 1979
Aleš RITLOP, 1991
Nejc ROBER, 1995
Gregor ROJKO, 1977
Staš ROMIH, 1997
Žan ROMIH, 1992
Marjan RUČMAN, 1984
Saša SAVKOVIĆ, 1976
Franc SEVER, 1975
Roki SKLEDAR, 1982
Borut SKUK, 1968
Simon SLAČEK, 1988
Mitja SLADNJAK, 1982
Denis SOBIECH, 1979
Simon SPETIČ, 1979
Aleksander STANKOVIĆ, 1983
Tomaž STOPAR, 1972
Aleksander STRAH, 1978
Dejan ŠAUPERL, 1986
oktober 2020 IZ NAŠIH ENOT31
Revija Slovenska vojska
 30 OBJAVE MO
Jaka ŠERBEC, 1980
Danilo ŠIŠKO, 1988
Mišel ŠKVORC, 1987
Urška ŠKVORC, 1986
Tilen ŠMID, 1996
Janez ŠOBER, 1979
Sandi ŠOLMAN, 1990
Vanja ŠORI, 1986
Kristjan ŠTANCER, 1980
Aleš ŠTARKL, 1972
Martin ŠTEFANIČ, 1971
Jasmina ŠTINGL, 1986
Alma ŠTRANCAR, 1965
Rok ŠTUHEC, 1992
Vitaz ŠUBERGER, 1967
Daniel ŠULER, 1971
Matej TEREK, 1990
Taras TERJAŠEK, 1992
Urška TIČ, 1990
Dejan TOMOVSKI, 1991
Robert TROBIŠ, 1976
Dušan UTROŠA, 1975
Jernej VALHER, 1986
Aleš VEDEČNIK, 1985
Vesna VENCELBERGER, 1970
Peter VERDEL, 1981
Robert VESENJAK, 1969
Marko VIDEC, 1981
Damir VIDEČNIK, 1991
Aleksander VIDERGAR, 1975
Daniel VINDER, 1990
Andrej VINDIŠ, 1979
David VIRTNIK, 1991
Sebastjan VOJSK, 1975
Jan VRBNIK, 1991
Matija VRBNJAK, 1964
Mihael VUKAN, 1978
Franc ZAGRADIŠNIK, 1971
Damir ZALOKAR, 1978
Anže ZAPUŠEK, 1998
Samanta ZBILJSKI, 1995
Luka ZDOLŠEK, 1992
Peter ZEME, 1984
Ivan ZEMLJARIČ, 1967
Anja ZERNKO, 1990
Štefan ZUPANC, 1989
Denis ZUPANČIČ, 1988
Damijan ŽAGAR, 1970
Jaša ŽIBERNA, 1981
Klaudija ŽLAUS, 1975
Številka: 094-9/2020-7
Datum: 15. 6. 2020
Brigadir
NAČELNIK GENERALŠTABA SV5908.
37/15 in 72/18) in Ukaza ŠPČ 
(št. 094-5/2013-188, z dne 
20. 11. 2013, z dopolnilom) 
izdajam 
UKAZ
ŠOLE ZA PODČASTNIKE SV
I. ZLATO PLAKETO ŠPČ
prejme:
Tadej ŠČANČAR, 1990
II. SREBRNO 
PLAKETO ŠPČ
prejme:
Branimir BOGOJEVIĆ, 1989
III. BRONASTO 
prejme:
Dejan SIMONIČ, 1989
Številka: 094-3/2020-20
Datum: 20. 5. 2020
Podpolkovnik
Robert SIMONIČ
POVELJNIK ŠPČ
5909.
105/13, 37/15 in 72/18) in Ukaza 
107. LEBA (št. 094-5/2013-165, 
z dne 7. 11. 2013) izdajam
UKAZ
O PODELITVI PRIZNANJ 107. 
LETALSKE BAZE SVI. SREBRNO MEDALJO 107. LEBA
prejme:
Andraž DOBOVŠEK, 1981
II. BRONASTO MEDALJO 107. LEBA
prejmejo:
Milenko KOPINČ, 1972
Vlado PŠENIČNIK, 1965
Mojca VODOPIVEC, 1967
III. POHVALO POVELJNIKA 
107. LEBA
prejmejo:
Igor BALON, 1975
Robert DORNIK, 1972
Boštjan KROŠELJ, 1978
Robert PAVLOVIČ, 1973
Tomaž POTISEK, 1981
Številka: 094-3/2020-21
Datum: 21. 5. 2020
Janez KRAŠEVEC
POVELJNIK LETALSKE BAZEIZBOR ODPIRA VRATA 
andidati so na izboru 
za Enoto za specialno 
delovanje do 8. okto -
bra opravili že deset 
dni fizičnih in psihič -
nih preizkusov, ki jih zmorejo opra -
viti samo najbolj motivirani in odloč -
ni. Predzadnji dan, ko so bile noge že 
težke, žulji boleči, utrujenost zaradi 
pomanjkanja počitka pa je prežema -
la telo in duha, so prestali še enega 
največjih izzivov, in sicer premago -
vanje vodnih ovir v mrzlem jezeru. 
Volje in motivacije tik pred koncem 
ni manjkalo in udeleženci selekcije 
so se pogumno odpravili na eno iz -
med zadnjih preizkušenj, ki jim bo 
odprla vrata v elitno enoto Sloven -
ske vojske. 
»V izbirnem postopku iščemo srce in mo -
tiviranost,« je na kratko pojasnil major 
v Enoti za specialno delovanje in vodja 
letošnjega izbora, ki je potekal v okoli -
ci Kočevske Reke od 28. septembra do 
9. oktobra. Enota za specialno delovanje 
Slovenske vojske zaposluje pripadnike, 
usposobljene za delovanje, vodenje in 
poveljevanje v najtežjih razmerah. Odliku -
jejo jih profesionalnost, vojaška strokov -
nost, izurjenost, energičnost, učinkovitost 
in iskrena lojalnost svoji enoti, Slovenski 
vojski in domovini. Zaradi visokih standar -
dov v enoti morajo kandidati že v izbirnem 
postopku pokazati veliko psihofizične pri­
pravljenosti, motiviranosti in sposobnosti 
dela v stresnih razmerah. Izbirni postopek 
se izvaja praviloma enkrat na leto, nanj pa 
se lahko prijavijo vsi pripadniki Slovenske 
vojske. »Izbor poteka 12 delovnih dni, 24 
ur na dan, s krajšimi obdobji za počitek. 
Obsega preverjanje telesnih sposobnosti, 
taktiko premikanja vojaka po bojišču, iz -
vedbo klasičnih in orientacijskih pohodov, 
oborožitev s streljanjem ter premagovanje pehotnih in vodnih ovir. Med izbo -
rom so kandidati izpostavljeni fizičnim in psihičnim naporom, inštruktorji pa 
poskrbijo za simulacijo težkih bojnih in stresnih razmer,« je preizkušnje opisal 
vodja selekcije. 
IŠČEJO PRIPRAVLJENE IN MOTIVIRANE
Letos se je na izbirni postopek za Enoto za specialno delovanje prijavilo 22 
kandidatov, izmed katerih jih je prišlo prvi dan na Škrilj 20. Po desetih dneh in 
nekaj prostovoljnih odstopih jih je do predzadnjega dne ostalo še 11 najvztraj -
nejših. Med premagovanjem vodnih ovir na jezeru je na trobento za odstop 
zatrobil še en kandidat, tako da je tokratni izbor za Enoto za specialno delo -
vanje uspešno končalo deset  kandidatov iz različnih enot Slovenske vojske. 
 »Iščemo pripravljene, motivirane, iznajdljive in samozavestne kandidate. Tru -
dimo se, da že pred izborom opravimo razgovore s kandidati, prav tako ob -
javimo knjižico fizičnih priprav. Kdor si želi postati del ESD, ima to možnost,« 
je razložil major. Dodal je, da je poleg dobre fizične priprave zelo pomembno 
obvladovanje stresa. »Delo pripadnikov Enote za specialno delovanje poteka 
v nevarnih, zahtevnih in napornih okoliščinah, pri čemer se ne smejo dogajati 
napake. Večina odstopov je prostovoljnih, nekatere kandidate pa zaradi nedo -
seganja standardov sami odslovimo,« je še povedal major. 
Za kandidate skrbi med 12 in 14 inštruktorjev Enote za specialno delovanje, 
izbor spremljajo tudi pripadniki Vojaške zdravstvene enote. Letos je selekci -
ja potekala ob zaostrenih epidemioloških razmerah. »Zahvaljujem se Vojaški 
zdravstveni enoti, da je pomagala pri skrbi za upoštevanje vseh preventivnih 
ukrepov. Kandidati in drugi udeleženci izbora smo bili pred začetkom testirani 
in smo se ves čas trudili, da bi imeli čim manj zunanjih stikov,« je major po -
jasnil posebnosti letošnjega izbora. Pomembno vlogo na selekciji imajo tudi 
psihologi Slovenske vojske. Ti kandidate testirajo že pred izborom pa tudi 
KBESEDILO Jerneja Grmadnik
FOTO ESD
Kandidati so med izborom izpostavljeni obremenitvam.IZ NAŠIH ENOT 31 Revija Slovenska vojska
oktober 2020 IZ NAŠIH ENOT32 33
poskusu je bilo treba ponovno splezati 
po lestvi, kar je pomenilo še več minut 
v ledeni vodi s premočeno opremo. Sle -
dilo je vračanje na kopno in čakanje na 
suha oblačila med izvajanjem različnih 
ukazov inštruktorjev. »Vse je glavi,« so 
se  strinjali kandidati po koncu preizkuš -
nje, ki so jo opisali kot eno izmed najtež -
jih. Zaradi mrzle vode so imeli namreč 
povsem odrevenele okončine, prste, ne -
koliko pa tudi svoje misli. 
Kandidat A, ki je v Slovenski vojski za -
poslen dve leti, je povedal, da je naj -
večji izziv ta, da se po dobrem tednu 
dni naporov utrujenost že zelo pozna. 
»Občutek, da sem skoraj pri koncu, je 
zares dober,  vendar čaka me še 24 ur, 
zato se ne smem prehitro veseliti. Že -
večkrat med preizkusi in vseskozi sprem -
ljajo njihovo psihološko stanje. Inštruk -
torji vodijo o vsakem kandidatu evidenco 
in jih ocenjujejo, kar na koncu, skupaj z 
uspešno opravljenimi nalogami, šteje za 
končen pozitiven izid. 
MRZLA VODA, VISEČA LESTEV
Kandidati, označeni s številkami, so bili 
ob obisku ekipe Revije Slovenska vojska 
tik pred eno izmed najtežjih preizkušenj. 
Skočiti so morali v hladno vodo, ki ima 
samo približno deset stopinj, plavati do 
viseče lestve, po kateri so morali prilesti 
do jeklenice, razpete nad jezerom, se 
z vsemi štirimi povleči do označenega 
mesta in narediti vzgib. Ob neuspelem 
napornih, z malo spanca in težkimi pre -
izkusi. Tudi tretji kandidat je potrdil, da 
je pomembna fizična priprava, najpo -
membneje pa je zdržati psihološke na -
pore. »Treba je imeti močno voljo in se 
čim bolj potruditi. To službo imam rad in 
prav s to mislijo sem se prijavil na se -
lekcijo.«
Vodja izbora je povedal, da se z izbirnim 
postopkom samo odprejo vrata v eno -
to. Opraviti je treba še osnovno vojaš -
ko usposabljanje. To se bo za kandida -
te, ki bodo uspešni, začelo novembra in 
bo trajalo šest mesecev. »Način dela je 
podoben kot na izboru, samo da traja 
dlje. Treba se je veliko odrekati, imeti 
samodisciplino in si resno želeti postati 
del elitne enote Slovenske vojske.«
lim postati del ESD, saj je to enota, ki 
je poznana po motiviranosti kolektiva in 
odlični usposobljenosti. Zavedam se, da 
je delo v enoti stresno, vendar prepros -
to moram poskusiti in ugotoviti, ali je to 
primerno zame. Če glava ne zmore, tudi 
telo ne bo.« Kandidat B se je odločil, da 
se izbora udeleži, ker si je po sedmih le -
tih zaposlitve v Slovenski vojski zaželel 
novih izzivov. O premagovanju vodnih 
ovir je povedal, da se je v vodi najpo -
membneje nenehno premikati, umirjeno 
dihati in ostati miren. Priznal je, da mu 
bo uspešno opravljen izbor pomenil ve -
liko osebno zadovoljstvo. »Motivacija je 
najpomembnejša,« je strnil svoj moto. 
Pojasnil je, da uživa v vsakem novem 
izzivu, pa čeprav je bilo teh deset dni 
Premagovanje strahu pred zaprtim prostorom in temo 
Preverjanje 
sposobnosti 
premagovanja 
vodnih ovir 
z bojnim plavanjem Preizkus telesnih sposobnosti s premagovanjem pehotnih ovir
“Iščemo pripravljene,
motivirane, 
iznajdljive in
samozavestne 
kandidate.” IZ NAŠIH ENOT34 35
varnega koraka, in nadaljevali pot do vznožja Kriške stene, ki zapira Krnico. 
Okrepčilo in opazovanje narave ter igra malih kozorogov sta balzam za vsakega 
gornika. Pot čez Kriško steno je zahtevna označena pot, deloma zavarovana z 
jeklenico, zato smo morali biti gorniki ob tem zbrani in usposobljeni. 
Varnost v gorah je zelo pomembna, zato smo si nadeli alpinistično čelado, ple -
zalni pas in samovarovalni komplet. S seboj smo imeli tudi skalne kline, kladiva, 
dodatne vponke, najlonske trakove, varovalne ploščice in vrvi za izdelavo vrvne 
ograje in gibanje ob njej, saj ničesar ne prepuščamo naključju. Opremljeni z 
gorniško opremo in vrvjo smo v gosjem redu vstopili v 300 metrov visoko steno. 
Dober prijem in varen korak pri tem nista delala težav.
Pot smo nadaljevali na 2410 metrov visok Križ. Tu smo izvedli topografsko ori -
entacijo in poznavanje bližnjih ter daljnih vrhov in gorskih skupin, tako naših 
kot tujih gora. Sledil je slikovit sestop čez Bovška vratca pod Kriškim robom 
mimo zgornjega in srednjega Kriškega jezera in nasada planik do Pogačnikove -
ga doma na Kriških podih, ki leži 2050  metrov nad morjem.
Dneva še ni bilo konec, zato smo se po okrepčilu željni novega znanja odpravili 
na dve uri hoda oddaljen 2419 metrov visok Pihavec, ki kraljuje nad prelazom 
Luknja in dolino Zadnjice. Pot je bila tehnično zahtevna zaradi hoje po škrapljah 
in melišču. Pogled na ožarjeni Triglav, hiter sestop po melišču in ujet trenutek 
sončnega zahoda so končali naš prvi delovni dan. Prespali smo v Pogačnikovem 
domu.
Najpogumnejši so drugi dan začeli s pogledom na sončni vzhod na 2601 me -
trov visokem Razorju. Po preverjanju osebne in gorniške opreme ter zajtrku 
smo se odpravili čez Dovška vratca na 2391 metrov visok Bovški Gamsovec in 
sestopili na prelaz Luknja pod Plemenicami. Pot nas je vodila pod Severno tri -
glavsko steno, ki jo uvrščajo med najmogočnejše v Alpah, mimo izvira Bistrice 
do Aljaževega doma v dolini Vrata, kjer smo uspešno končali usposabljanje za 
pridobitev sive baretke.
DO SIVE BARETKE S POHODOM 
V VISOKOGORJE
ljub razmeram v po -
vezavi s covidom-19 
smo z upoštevanjem 
varnostnih  ukre pov v 
132. gorskem polku 
SV izvedli zaključno usposabljanje za 
pridobitev sive baretke, ki je zaščitni 
znak enote vojaških gornikov SV. Se -
dem visoko motiviranih pripadnikov 
SV se je 14. in 15. septembra odpra -
vilo na dvodnevni pohod v visokogor -
je, natančneje v osrčje Julijskih Alp. 
S skrbno načrtovano traso pohoda, opre -
mljeni z nahrbtnikom z gorniško opremo, 
kot so alpinistična čelada, plezalni pas, sa -
movarovalni komplet, skalni klini, alpinistič-
na kladiva in drugo, ter ob lepem vremenu 
smo odšli na pot iz Kranjske Gore ob poto -
ku Velika Pišnica proti koči v Krnici, ki leži 
med vrhovi Škrlatice, Razorja in Prisojnika. 
Dobro ogreti in nasmejani smo vzdrževa -
li medsebojno varnostno razdaljo, pa ne 
samo zaradi covida-19, temveč tudi zaradi 
K
BESEDILO IN FOTO štabni vodnik 
Tadej Žun, 132. GORP 
vojaško vajo Zvezda Triglava. Potekala je na posebej visoki ravni in je 
ob veliko pohvalah odmevala tudi v medijskem prostoru. Na področju 
civilno-vojaškega sodelovanja je polk podpiral nacionalni projekt pri iz -
vedbi tekem svetovnega pokala v biatlonu na Pokljuki in organizacijo ter 
izvedbo tekmovanja v patruljnem teku. Na tekmovanju so gorniki osvojili 
tudi nekaj zmag in medalj ter dokazali svojo odlično pripravljenost. Na 
športnem področju je bilo še posebej težko izbrati najboljše. Na vojaških 
zimskih igrah v Avstriji je ekipa 132. gorskega polka zmagala v skupni 
razvrstitvi in tudi posamično. V svojih vrstah imajo tudi prvake Sloven -
ske vojske v košarki in najboljšo športnico Slovenske vojske. Že sedmo 
leto zapored so osvojili naziv najboljše enote Slovenske vojske v športu. 
Ob koncu nagovora je podpolkovnik Lindič izpostavil, da v 132. gorskem 
polku delujeta najboljši podčastnik Slovenske vojske in najboljši vojak 1. 
brigade. Vsi ti dosežki ga kot poveljnika navdajajo s ponosom: »Še bolj 
kot to me navdušuje dejstvo, da smo močen kolektiv, v katerem prispe -
vamo k skupnemu cilju, razvijamo kolektivnega duha in razumemo, da je 
za vsemi uspehi ekipa, in ne le posameznik.«
Razglasili so tudi najboljša vojaka in podčastnika enote. Za najboljšega 
vojaka za leto 2019 je bil izbran poddesetnik Mario Crnović. Je visoko 
motiviran pripadnik Slovenske vojske, ki je sposoben prevzemati pobude 
in iskati nove rešitve. Sodeloval je na tekmovanju oddelkov, na katerem 
se je izkazal kot gonilna sila in s svojim znanjem ter pripravljenostjo pri -
pomogel k zmagi oddelka. Za najboljšega podčastnika enote za leto 2019 
so razglasili višjega vodnika Sama Briclja, ki svojo dolžnost poveljnika 
oddelka zavzeto opravlja. S svojim odnosom do dela je velik promotor 
vojaškega poklica. Naziv si je prislužil tudi z uspešnim sodelovanjem na 
mednarodni vojaški vaji Zvezda Triglava. Podelili pa so tudi sive baretke, 
ki so jih prejeli major Primož Savinšek, stotnik Janez Cuznar, poročnik 
Lenart Podbrežnik in praporščak Aleksander Zupan.DAN SLOVENSKIH VOJAŠKIH 
GORNIKOV
torek, 22. sep -
tembra, so pripadni -
ce in pripadniki 132. 
gorskega polka pra -
znovali dan enote, 
ki ga zaznamujejo vsako leto 21. 
septembra. V Vojašnici Boštja -
na Kekca na Bohinjski Beli so se 
zbrali na postroju. Poveljnik 132. 
gorskega polka podpolkovnik Si -
mon Lindič je pohvalil njihova trud 
in prizadevnost ter izpostavil naj -
boljše uspehe, s katerimi so po -
kazali vrhunsko pripravljenost in 
dvignili ugled Slovenske vojske 
doma ter v tujini. Zbrane je na -
govoril tudi poveljnik 1. brigade 
polkovnik Boštjan Močnik. Na slo -
vesnosti so podelili pohvale in me -
dalje, štirje pripadniki pa so dobili 
sive baretke, ki so simbol Gorske 
enote Slovenske vojske. 
Pripadniki 132. gorskega polka so s 
slovesnostjo zaznamovali 28-letnico 
Gorske enote Slovenske vojske. Ob tem 
prazniku je poveljnik gorskega polka če -
stital vsem, ki so prispevali k delovanju 
enote. Poveljnik je izpostavil najodmev -
nejše dosežke leta 2019. V operativnem 
delovanju so dosegli končne operativne 
zmogljivosti gorskega voda in ga napo -
tili na misijo. Bili so tudi nosilci usposa -
bljanja in uvajanja oborožitvenega sis -
tema Carl Gustaf v operativno uporabo. 
Pri usposabljanjih sta bila najvidnejša 
dva dogodka. Prvi je bil usposabljanje 
enote za helikoptersko reševanje s pri -
padniki oboroženih sil Črne gore, drugi 
pa skupno usposabljanje inštruktorjev 
gorskega bojevanja s pripadniki speci -
alnih sil Slovenske vojske, ZDA in Črne 
gore. V okviru mednarodnega vojaške -
ga sodelovanja je gorski polk ponov -
no izvedel tradicionalno mednarodno 
V
BESEDILO IN FOTO Petra Miklaužič SODOBNE TEHNOLOGIJE36 37
SODOBNE TEHNOLOGIJE Revija Slovenska vojska oktober 2020
očni potapljaški so -
nar SonaDive je nova 
pridobitev Odreda za 
specialno podvod -
no delovanje (OSPD) 
430. mornariškega diviziona Slo -
venske vojske. Pripadniki OSPD 
bodo z novo opremo nadomesti -
li zastarele sonarje in hitreje, var -
neje ter učinkoviteje uresničevali 
svoje poslanstvo. Usposabljanje za 
programiranje, uporabo in vzdrže -
vanje novih sonarjev je v Vojašnici 
slovenskih pomorščakov v Ankara -
nu potekalo med 5. in 9. oktobrom. 
Odred za specialno podvodno delovanje 
je enota, ki je namenjena odkrivanju, 
identifikaciji, nevtralizaciji, odstranjeva -
nju in uničevanju eksplozivnih naprav 
v morju ter celinskih vodah. Sonarji so 
nepogrešljivi del opreme potapljačev, 
z dosedanjimi pa so si pripadniki OSPD 
pri iskanju potopljenih min pomagali le z 
zvokom v slušalkah, kar je postalo po ne -
kaj urah plavanja moteče. »Do zdaj smo 
imeli ročni sonar, ki je deloval samo po 
sistemu akustike, na pasiven ali aktiven 
način. Med plavanjem je bilo treba nositi 
slušalke in poslušati, vendar je to zasta -
rela tehnologija. Novi sonar prikazuje po -
datke na zaslonu visoke ločljivosti, omo -
goča navigacijo, že pred potopom lahko 
nanj sprogramiramo nalogo, z njim lahko 
tudi snemamo,« je glavne prednosti nove 
opreme naštel poveljnik Odreda za speci -
R
alno podvodno delovanje poročnik bojne 
ladje Miroslav Friderik Jug.
RAČUNALNIK V MALEM
SonaDive ima plovno vodotesno ohišje, 
znotraj katerega so nameščeni optični, 
akustični, tlačni in navigacijski senzor -
ji ter gradiometer oziroma merilnik ma -
gnetizma. Senzorji omogočajo dobro 
navigacijo pod vodo. Sonar lahko deluje 
do globine 60 metrov. Vgrajen ima tudi 
GPS, ki se uporablja za določitev položaja 
sonarja na gladini. Prav tako omogoča, 
da se naloge, podatki o poti, referenč -
ne točke in poročila o potopih iz sonarja 
po kablu ali z izmenljivimi mediji (ključ-
kom USB) prenesejo na druge naprave. 
»To je računalnik v malem. Potapljač se s 
sonarjem potopi in lahko odkriva morske 
mine, potopljene ladje, avtomobile, leta -
la. S sonarjem lahko pridobimo podatke 
o lokaciji, nanj si lahko neko nalogo tudi 
vnaprej naložimo in nas naprava usmer -
ja, omogoča pa tudi hitro analizo našega 
dela. Z akustičnimi sondami poteka ko -
munikacija med vodjo potopa in sonar -
jem, s pošiljanjem tekstovnih sporočil pa 
tudi med sonarji. Tehta 20 kilogramov, 
vendar je to v vodi zanemarljivo,« je po -
jasnil poročnik bojne ladje Miroslav Fride -
rik Jug. Dodal je, da se pripadniki OSPD 
SonaDive je 
računalnik v malem, 
ki lahko deluje 
do globine 60 metrov.poučujejo tudi o postopkih in varnostnih 
ukrepih ravnanja s sonarji, saj se naprave 
ne smejo poškodovati. Pri tem so pose -
bej pozorni na vzdrževanje in shranjeva -
nje baterij. Izpostavil je še eno prednost 
novega sonarja, in sicer to, da lahko od -
kriva kovinske objekte, ki so potopljeni 
v mulju: »Stari sonarji odkrivajo samo 
tisto, kar štrli iz morskega dna. Morska 
mina, ki je težka, se sčasoma potopi v 
mulj. Novi sonar, ki je opremljen z gradi -
ometrom, odkriva magnetne anomalije in 
tako pokaže, če je v dnu kaj kovinskega.«
UPORABLJAJO GA TUDI DRUGE 
MORNARICE ZAVEZNIŠTVA
»SonaDive je izdelek francoskega pod -
jetja RTsys. Uporabljajo ga francoska 
in belgijska mornarica ter druge Nato -
ve mornarice,« je povedal predstavnik 
podjetja Maxime Velu, ki je v Ankaranu 
predaval o uporabi pripadnikom OSPD. 
»SonaDive smo razvili za potapljače za 
specialno delovanje francoske mornarice, 
ki odkrivajo mine v vodi. Narejen je bil z 
željo ne le po hitrejšem in učinkovitejšem 
odkrivanju potopljenih objektov, temveč 
tudi z mislijo na večjo varnost potaplja -
čev. Uporabljamo ga že od leta 2014,« je 
še razložil. Poudaril je, da ročni potapljaš -
ki sonar odlikuje večuporabnost.SODOBNE TEHNOLOGIJE
POTAPLJAČI 
SPOZNAVALI 
NOVO 
OPREMO
FOTO Gregor Konda/430. MOD in 
Robert Cotič 
NE LE HITREJŠE, TUDI VARNEJŠE
Potapljači se nove pridobitve, ki jim bo 
olajšala iskanje podvodnih min in drugih 
predmetov v morju, zelo veselijo. Po -
ročnik korvete Rok Resman je povedal, 
da je sonar lahko uporabljati in da se je 
mogoče njegove uporabe hitro priučiti. 
Za upravljanje ima na levi in desni strani 
posebni konzoli, ki sta prilagojeni noše -
nju potapljaških rokavic. Na desni stra -
ni so različne tipke oziroma gumbi, na 
levi pa je neke vrste miška. Naloge, ki 
se opravljajo na kopnem, se naložijo na 
robustno tablico, ki se s sonarjem poveže 
s kablom ethernet. Poročnik korvete je 
pojasnil tudi, kako bi neka naloga pote -
kala v praksi: »Dobimo poziv, da je pri Sv. 
Katarini nekdo v morje vrgel ročno bom -
bo, ki jo je treba najti in dezaktivirati. Na 
tablici naredimo poligon, označimo točke 
in radij, na katerem bomo bombo iskali. 
Potem to nalogo oziroma nekakšen načrt 
izvozimo v ročni potapljaški sonar in se z 
njim potopimo ter sledimo njegovim uka -
zom in preiskujemo morje. Vse posnete 
podatke nato pregledamo ob prihodu iz 
vode.«
Višji vodnik Uroš Jurjec je razložil, da bo 
največja prednost uporabe ta, da sonar 
lahko držijo v rokah in na ekranu sprem -
ljajo, kaj je pred njimi. Omogoča jim tudi, 
da natančno vedo, na kateri lokaciji so. 
Predstavniki podjetja RTsys so predavali 
o uporabi novega sonarja potapljačem OSPD. 
Sonar odlikuje 
večuporabnost, 
saj poleg navigacije 
omogoča odkrivanje,
varnejšo prepoznavo
objektov v vodi
in tudi možnost
medsebojnega
komuniciranja. PREŽIVETJE Revija Slovenska vojska39
 38
SODOBNE TEHNOLOGIJE oktober 2020
lovanje so sredi oktobra preizkušali še 
eno novo pridobitev, in sicer nove po -
tapljaške aparate. Gre za nemagne -
tne potapljaške aparate hibridnega 
tipa. Delujejo lahko v polzaprtem na -
činu z uporabo štirih vrst mešanic Ni -
trox in tudi v zaprtem načinu, pri če -
mer je dihalni medij čisti kisik. Aparati 
francoskega proizvajalca Aqua Lung 
imajo oznako Amphora 18. Namenjeni 
so za naloge protiminskega bojevanja 
na globinah do 42 metrov in posebne 
naloge bojevanja v zelo plitvih vodah, 
pri čemer je nujna diskretnost delo -
vanja, in sicer brez mehurčkov, vidnih 
na površini. Odlikujejo jih kompak -
tnost, preprostost uporabe in meha -
nični način delovanja, kar omogoča 
operaterjem samostojno vzdrževanje 
na vseh stopnjah.
»Po končanem uporabniško-vzdrže -
valnem usposabljanju za operaterje 
uporabnike, ki je potekalo med 12. in 
16. oktobrom, nas v prihodnosti čaka 
njihovo uvajanje v operativno upora -
bo, ob tem pa tudi prenova dokumen -
tacije, ki opredeljuje vojaško pota -
pljanje v Slovenski vojski,« je pojasnil 
poročnik bojne ladje Miroslav Friderik 
Jug.
»Tako lahko v krajšem času najdemo več 
stvari. Nam, ki smo predvsem protimin -
ski potapljači, sonar omogoča, da lahko 
že na razdalji denimo 20 metrov pa vse 
do 100 metrov daleč na ekranu zaznamo, 
kaj je pred nami, čeprav objekt še ni v 
našem vidnem polju,« je pojasnil. 
SONARJE PREIZKUSILI TUDI MED 
POTOPOM
Po nekaj dneh teorije in učenja uporabe v 
učilnici so sonarje preizkusili tudi v morju. 
»To je prilagojen potop, za začetek bomo 
delali s površine in skenirali morsko dno, 
preučili bomo, ali navigacija deluje in, ne 
nazadnje, ali je oprema ustrezna ter brez -
hibna. Trenutno sonarje preizkuša skupina 
za uvajanje v operativno uporabo, želimo 
pa si, da bi novo opremo znal uporabljati 
vsak pripadnik Odreda za specialno pod -
vodno delovanje,« je razložil poročnik boj -
ne ladje Miroslav Friderik Jug in dodal, da 
bodo začeli sonarje v enoti uporabljati 
predvidoma prihodnje leto. 
NOVI TUDI DIHALNI POTAPLJAŠKI 
APARATI
V Odredu za specialno podvodno de -
Ročni sonar so
po teoretičnem delu
v učilnici preizkusili
tudi v morju.
Želva je za naše preživetje dragocena žival, že samo zato, ker je to 
mesna hrana, ki nam lahko da veliko več energije kot rastlinska. Pa tudi 
ni je težko ujeti. Žive želve lahko tudi neomejeno dolgo prenašamo s 
seboj, vse dokler jih ne uporabimo.  
Želva lahko skrije vse ude v oklep, zato moramo biti spretni, da jo po -
končamo. Usmrtimo jo tako, da ji odrežemo glavo, ki pa jo pogosto skri -
va v oklepu. Želvo lahko položimo na tla in počakamo, da pokaže glavo. 
Če bomo dovolj hitri, nam bo to uspelo. Sicer pa lahko naredimo zanko, 
ki jo nataknemo okoli želvjega vratu in potem tega prerežemo. Lahko si 
pomagamo tudi z žerjavico, ki jo položimo na njen oklep, ali pa kar celo 
žival položimo nanjo. Tako bo gotovo pokazala vrat.  
Nato moramo razbiti še oklep. Pomagamo si z večjim kamnom ali se -
kiro, če jo imamo pri sebi. Tolčemo vedno po robu, pri čemer želvo 
obrnemo na bok. Če nam uspe lepo razpoloviti oklep, lahko pri večjih 
želvah tega uporabimo tudi za posodo, v kateri kaj skuhamo. Želvo po -
tem slečemo iz kože in porežemo konce nog ter odstranimo drobovino. 
Meso skuhamo ali spečemo, in čeprav je pečeno za večino slajše, se 
pri preživetju priporoča, da se meso skuha. Tako ga lahko popolnoma 
izkoristimo, dragocena maščoba, ki bi med peko kapljala od mesa, pa 
se ohrani. 
ŽELVA
Sloveniji živi več vrst 
želv, tako na kopnem 
kot v vodi. Opisova -
nje vsake vrste po -
sebej za preživetje 
ni pomembno. Verjetno jih je veli -
ko, ki so zaščitene in jih je strogo 
prepovedano loviti. Poleg teh jih 
je precej, ki so tujerodne oziroma 
invazivne vrste. Te se pri nas raz -
množujejo še uspešneje kot avtoh -
tone vrste. Nisem prepričan, kak -
šen status imajo, so pa vse užitne 
živali. Ob tem je treba poudariti, da 
je lov zaščitenih vrst nedopustno 
oziroma kaznivo dejanje.
Pisanje in izobraževanje o lovu želv ni 
kaznivo, zato lahko predstavimo, kako 
bi uporabili to žival za svoje  preživetje. 
VBESEDILO Igor Fortuna
FOTO svetovni splet
PREŽIVETJE Revija Slovenska vojska 39 OBRAZI OBRAZI40 41
Revija Slovenska vojska oktober 2020
VČASIH 
JE DAN 
PREKRATEKišja vodnica Nataša Kocbek je vezistka v Vete -
rinarski enoti v Primožih. Za vojaški poklic se je 
odločila že kot najstnica in se takoj po končani 
srednji šoli pridružila drugi generaciji poklicnih 
vojakov v Sloveniji. Bila je edina ženska, ki je 
takrat uspešno končala temeljno vojaško usposabljanje. Veli -
ko je prispevala k promociji Slovenske vojske, saj je leta 2001 
njena podoba krasila promocijsko gradivo, revije in plakate po 
vsej Sloveniji. Nekaj časa je bila tudi inštruktorica bodočim 
vojakinjam na osnovnem vojaškem usposabljanju za ženske 
pripadnice. Veliko svojega prostega časa je posvetila izobra -
ževanju. Je diplomirana ekonomistka, inženirka kmetijstva in 
krajine ter grafologinja. Z željo po novih izzivih je za nekaj 
časa izstopila iz vojaške službe, vendar se je kmalu spet vrnila.
DELO V PISARNI JE NI ZANIMALO
Domači kraj Nataše Kocbek je Cerkvenjak v Slovenskih Goricah. Tam 
je obiskovala osnovno šolo in pozneje v Mariboru srednjo ekonomsko 
šolo. Že kot 16 ­letnica je bila prepričana o svoji odločitvi, da postane 
vojakinja. »Moj brat je invalid in mama je pogosto govorila, da pri naši 
hiši žal nihče ne bo postal vojak. Ker sem želela mamo osrečiti, sem se 
za vojaški poklic odločila jaz,« je o enem izmed vzrokov za izbiro voja -
škega poklica spregovorila višja vodnica. Pri izbiri poklica so jo domači 
podpirali. Ko je bila v drugem letniku srednje šole, je poslala pismo na 
Ministrstvo za obrambo in na pristojne naslovila vprašanje glede tega, 
kako poteka postopek pridružitve Slovenski vojski. Pozneje so ji razložili 
postopek in edini pogoj, ki ga tedaj ni imela, je bilo njeno še neprido -
bljeno srednješolsko spričevalo. Ob koncu četrtega letnika je bil rok za 
prijavo v vojsko nekaj dni pred uradno podelitvijo spričeval. Takrat je 
ravnateljico prosila, če bi lahko spričevalo dobila predčasno, kar pa je 
bilo v nasprotju s šolskimi pravili. Skupaj sta poiskali rešitev in  poslali BESEDILO Petra Miklaužič
FOTO Aleksander Strnad in osebni arhiv 
Nataše KocbekVtelefaks s kopijo spričevala. Nataša Kocbek je tako imela izpolnjene vse 
pogoje za vključitev v vojsko. 
NASTOPILA TUDI KOT PROMOCIJSKA OSEBA ZA SLOVENSKO VOJSKO
Leta 2001 je kot edina ženska uspešno opravila temeljno vojaško uspo -
sabljanje v Logatcu. »Napotili so me v 3. četo in tam naj bi delala v 
pisarni. Povedala sem jim, da se ne bi odločila za vojsko, če bi želela 
delati v pisarni, temveč bi tako delo poiskala po končani ekonomski 
srednji šoli,« je razložila višja vodnica. V poveljniško ­logistični četi 10. 
motoriziranega bataljona SV so jo sprejeli v vodu za zveze in postala 
je vezistka. Leta 2001 je nastopila kot promocijska oseba za Slovensko 
vojsko. Fotografije z njeno podobo so se pojavile v slovenskih časopisih 
in tudi na veleplakatih. Zanjo je bila to zanimiva izkušnja. Leta 2002 
je šolanje nadaljevala na podčastniški šoli. »Šolanje je bilo intenzivno. 
Terensko delo je bilo neizprosno, vendar se nisem pritoževala. Veliko 
kandidatov šolanja ni opravilo,« je pojasnila Kocbekova. Med tistimi, 
ki so bili uspešni, je bila edina ženska. Po končanem šolanju je odšla 
na Vrhniko, kjer je potekalo specialistično usposabljanje vojakov. Tam 
je delala kot inštruktorica in pridobila je vojaško evidenčno dolžnost 
 vezista podčastnika. Z Vrhnike se je vrnila v 10. bataljon, v vod za zve -
ze. Najprej je bila poveljnica radijskega oddelka. Kmalu zatem je dobila 
priložnost za napredovanje in premestitev v Kranj, kar ji je ustrezalo, 
saj je takrat živela na Bledu.
DOKONČALA JE TRI 
ŠTUDIJSKE PROGRAME
Med opravljanjem službe v Slovenski vojski je dokončala študij gra -
fologije na Evropski šoli za grafologijo. Na tej šoli je leta 2008 začela 
delati kot strokovna sodelavka, zato je takrat izstopila iz vojske. »Tri 
leta sem na njihovi podružnici v Ljubljani delala kot predavateljica,« je pojasnila višja vodnica. Želela se je 
preusmeriti v kriminalistiko in opraviti 
pravosodni izpit za sodnega izveden -
ca, vendar poklica forenzika grafologa 
v Sloveniji ni. Med delom na evropski 
šoli je po naročilu izvajala grafološke 
analize za podjetja in revije, ki so nje -
ne prispevke javno objavljale. Med le -
toma 2009 in 2011 je število študentov 
na evropski šoli v Ljubljani upadlo in 
posledično tudi predavateljev niso več 
potrebovali, zato je svoje delo prene -
hala opravljati. Medtem je diplomirala 
kot inženirka kmetijstva in krajine ter 
tudi kot ekonomistka. V iskanju novih 
priložnosti je opravila izpit iz upravne -
ga prava in se na Bledu zaposlila kot 
občinska redarka, vendar so jo poti 
kmalu privedle v Slovensko vojsko. Z 
vrnitvijo ni imela težav. Zaposlila se je 
na Vrhniki v 3. četi za vzdrževanje. Vo -
žnja do delovnega mesta ji je ob dveh 
majhnih otrocih povzročala preglavice, 
zato je zaprosila za premestitev bliže 
svojemu domu. V Veterinarski enoti SV 
v Primožih se je pojavilo prosto delov -
no mesto, česar se je zelo razveselila. 
Od leta 2018 je tam zaposlena kot ve -
zistka, vendar pomaga tudi prostovolj -
no pri oskrbi psov.
IMA VELIKO PROSTOČASNIH 
AKTIVNOSTI
Višja vodnica Nataša Kocbek z dru -
žino že pet let živi v vasi Grčarice. 
Šport jim veliko pomeni, prav tako 
so navdušeni nad glasbo. Nataša je 
v otroštvu končala nižjo glasbeno 
šolo harmonike, hčerki pa igrata ci -
tre in violončelo. Kocbekova v pros -
tem času teče in kolesari. Veseli jo 
tudi izdelovanje lesenih izdelkov. Iz 
lesa je na primer sama izdelala vrtni 
klop in mizo, igrala za otroke ter ok -
rasne skledice. Tudi slika z različnimi 
tehnikami na raznovrstne materia -
le in svoje likovne izdelke razobeša 
po stenah svojega doma. Zjutraj, ko 
vstane, najprej opravi jutranjo telo -
vadbo. »Vstajam okoli pol pete ure 
zjutraj. Moj dan je napolnjen z ob -
veznostmi, zato pred enajsto zvečer 
običajno ne grem spat,« je povzela 
svoj dan in sklenila, da ima včasih 
dan premalo ur, da bi lahko opravila 
vse, kar si želi. 
Fotografije z njeno podobo 
so se pojavljale tudi 
v slovenskih časopisih.Nad glasbo sta navdušeni tudi njeni hčerki. ZAŠČITA IN REŠEVANJE42 43
ZAŠČITA IN REŠEVANJE Revija Slovenska vojska oktober 2020
ktober je mesec po -
žarne varnosti. Ob 
tej priložnosti Upra -
va Republike Slo -
venije za zaščito in 
reševanje v sodelovanju z Gasil -
sko zvezo Slovenije in Slovenskim 
združenjem za požarno varnost 
pripravi številne aktivnosti s pod -
ročja varstva pred požari za različ -
ne ciljne skupine. Tema letošnjega 
meseca je požarna varnost v pros -
tem času. Veliko aktivnosti je bilo 
zaradi razmer s koronavirusom 
okrnjenih, so pa organizacije prip -
ravile informativni videoposnetek, 
plakate in zloženko s sloganom 
Kdor za požarno varnost skrbi, je 
v prostem času brez skrbi . Namen 
letošnjega projekta je opozarjanje 
prebivalcev, da je tudi med pre -
življanjem prostega časa veliko ne -
varnosti, ki lahko povzročijo požar.
POSEBNO POZORNOST NAMENIMO 
SKRBI ZA RANLJIVE SKUPINE
Trenutno smo izpostavljeni nevarnos -
tim zaradi epidemije, vendar to ne sme 
biti razlog za opuščanje preventivnih 
protipožarnih ukrepov. Za sproščeno 
in brezskrbno preživljanje prostega 
časa moramo dobro poznati varnostne 
O
­ predpise, ­s­katerimi­zavarujemo ­sebe­in­svoje­bližnje.­Še­posebej­je­po-
membno, da poskrbimo za ranljive skupine, kot so otroci, starejši, gluhi 
in­naglušni, ­slepi­in­slabovidni, ­gluhoslepi ­ter­gibalno­ovirani.­Nekateri ­iz-
med­teh­slabo­zaznavajo ­dim,­ogenj­ali­zvočna­opozorila, ­drugi­se­zaradi­
svojih­oviranosti ­težko­evakuirajo­ na­varno­mesto.­Ogenj­se­lahko­hitro­
razvije­v­požar,­zato­je­ustrezen ­odziv­odločilen. ­Požar­je­nenadzorovano ­
širjenje­ognja,­pri­čemer­se­razvijajo ­dim,­vročina­in­strupeni­plini,­ki­so­
nevarni­za­življenje­ in­zdravje­ljudi­ter­živali.­Za­uspešno­ spoprijemanje ­
z­ognjem­je­pomembno, ­da­razumemo, ­kako­se­gorenje­razvija.­Gorenje­
je­kemijska­ reakcija,­ pri­kateri­spojina­burno­reagira­s­kisikom.­ Pri­tem­
se­sprošča­ energija­ kot­toplota­in­svetloba.­ Nekatere­ snovi­so­bolj­gor-
ljive­kot­druge.­
POZANIMAMO SE O POŽARNI VARNOSTI V POČITNIŠKEM KRAJU
Ko­načrtujemo­ počitnice­ in­se­odpravljamo­ od­doma,­pred­odhodom ­
poskrbimo ­za­požarno­varnost­doma.­To­pomeni,­da­ugasnemo ­in­iz­ele-
ktričnega ­omrežja­izklopimo ­gospodinjske ­aparate­ter­druge­električne ­naprave. Preveriti moramo tudi, ali je 
plinska jeklenka dobro zatesnjena, uga -
sniti luči in zapreti vrata med prostori. 
Tako upočasnimo širjenje požara, če 
bi se ta zgodil med našo odsotnostjo. 
Dobro je, da sosede ali bližnje obvesti -
mo o kraju in času svojega dopustova -
nja in si tako zagotovimo, da bomo čim 
prej obveščeni o neprijetnem dogajanju 
v svojem domu. Tudi na poti v avtomo -
bilu poskrbimo za varnost pred požari. 
Med vožnjo in na postankih ne odme -
tavamo gorečih ali tlečih odpadkov, v 
avtomobilu pa imamo nameščen ustre -
zen gasilni aparat. Kajenje ni nevarno 
samo zdravju, temveč lahko s cigaret -
nim ogorkom hitro povzročimo požar. 
Še posebej to velja poleti, ko je zara -
di suhega vremena povečana požar -
na ogroženost v naravnem okolju. Ko 
pridemo v dopustniški kraj, se najprej 
dobro seznanimo s hišnim redom in na -
črtom evakuacije iz objekta ob požaru. 
Natančno preberemo navodila, ki so 
običajno nameščena na notranji strani 
vhodnih vrat. Če pa počitnice preživlja -
mo v tujini, se pozanimamo, na kateri 
telefonski številki so dosegljivi gasilci in 
druge reševalne službe. Sprehodimo se 
po stavbi, v kateri smo nastanjeni, in 
preverimo, kje so nameščeni ročni jav -
ljalniki požara, gasilniki in hidranti ter 
kje poteka evakuacija skozi zasilne iz -
hode. 
TUDI NA POČITNICAH NA VODI NISMO 
VARNI PRED POŽAROM
Preživljanje prostega časa v naravi je 
zelo blagodejno. Da bo potekalo bi -
vanje še bolj nemoteno, prostor pred 
šotorom ali počitniško prikolico očisti -
mo gorljivih snovi, kot so iglice ali suha 
trava. Pri postavitvi kuhalnika upošte -
vamo varno razdaljo med gorilnikom in 
gorljivimi snovmi. Ni priporočljivo, da za 
razsvetljavo uporabljamo sveče, saj lah -
ko z malo nepozornosti izgubimo nadzor 
in povzročimo požar. Namesto tega raje 
uporabimo baterijske svetilke ali solarna 
svetila. Pri uporabi žara moramo biti še 
posebej previdni. Kurimo samo na ure -
jenih mestih, ki so določena za upora -
bo zaprtega ognja in so jasno označena. ZAŠČITA IN REŠEVANJE
MESEC 
POŽARNE 
VARNOSTI
BESEDILO Petra Miklaužič
FOTO Bruno Toič 
Veliko ljudi počitnice preživi na morju, in čeprav morda bivamo na vodi, to 
ne pomeni, da je verjetnost požara manjša. Plovila so izdelana iz gorljivih 
snovi, zato sta redno vzdrževanje napeljav na plovilu in skrb za varnost 
zelo pomembna. Tudi na križarjenju je treba upoštevati varnostna navodila 
in prepovedi glede kajenja. Če je organizirana požarna vaja, se je moramo 
udeležiti, saj lahko tako učinkoviteje zavarujemo sebe in druge. 
MED PRAZNIKI SE POŽARNA VARNOST DOMA NE SME ZMANJŠATI
Še posebej božične in novoletne praznike radi preživljamo med domači -
mi. Kadar pripravljamo praznično okrasitev, se požarna varnost doma ne 
sme zmanjšati. Sveče postavljamo izključno na negorljivo podlago, v bli -
žino pa ne damo gorljivih stvari, kot so na primer knjige ali časopis. Prav 
tako jih ne postavljamo na prepih, ki bi lahko požar hitro razširil. Sveč in 
gorečega kamina nikdar ne puščamo brez nadzora. Med pripravo hrane 
imamo prižgani štedilnik ali pečico zmeraj pod nadzorom. Po končanem 
praznovanju preverimo blazine na pohištvu in koše za odpadke. Lahko 
se zgodi, da iskra ali tleči ogorek zaneti požar, medtem ko že počivamo. 
Če se odločimo, da bomo doma uporabljali odprti ogenj, kot na primer 
sveče, bakle in podobno, naj ogenj nenehno nadzira prisebna odrasla 
oseba. Še posebej pomembno je v bližini ognja paziti na otroke in hišne 
ljubljenčke. Z doslednim izvajanjem preventivnih ukrepov lahko prepreči -
mo veliko škode, ki bi jo utrpeli zaradi požara. 
Untitled-1   1Untitled-1   1 7. 09. 2020   06:38:457. 09. 2020   06:38:45 IZ VOJAŠKE ZGODOVINE44 45
IZ VOJAŠKE ZGODOVINE Revija Slovenska vojska oktober 2020
RESTAVRIRALI 
LETALO 
DAKOTA
ojaški muzej Slovenske vojske je v drugi polovici sep -
tembra restavriral muzejski eksponat letalo Dakota 
pri vasi Otok pri Metliki. Letalo na lokaciji spominja 
na zavezniško pomoč med drugo svetovno vojno ter 
na vzpostavitev letališč na osvobojenem ozemlju v 
letih 1944 in 1945. Kot edino še ohranjeno letalo tega tipa v Repu -
bliki Sloveniji hkrati predstavlja tudi pomembno tehnično in vojaš -
ko kulturno dediščino. Vojaški muzej SV je eksponat pred tem že 
restavriral leta 2010 ter izvedel čiščenje leta 2017. Tokrat so dela 
obsegala čiščenje, brušenje, manjša kleparska in obnovitvena op -
ravila na ogrodju ter obnovo barvne sheme.
IZDELALI VEČ KOT 15.000 PRIMERKOV LETAL 
Muzejski eksponat je transportno dvomotorno ameriško letalo Douglas C-47 
Skytrain oziroma nam bolj znano po britanskem nazivu Dakota, ki je okraj -
šava za Douglas Aircraft Company Transport Aircraft. Razvili so ga iz razli -
čice letala Douglas DC-3, ki se je pred drugo svetovno vojno uveljavilo kot 
sodobno civilno letalo za prevoz potnikov. Vojaška različica se je od civilne 
BESEDILO mag. Matjaž Ravbar, 
Vojaški muzej SV
FOTO Vojaški muzej SVV
razlikovala po nekaterih spremembah v 
konstrukciji in po pomenu ter uporabi. V 
vojnih razmerah so taka letala uporabljali 
za prevoz opreme, orožja in vojakov, zato 
je letalo postalo sinonim za zanesljivo 
transportno letalo v drugi svetovni vojni. 
Po licenci so ga izdelovali tudi v Sovjetski 
zvezi pod nazivom Lisunov 2 in na Japon -
skem pod imenom L2D. Skupno so izde -
lali več kot 15.000 primerkov letal. Med 
vojno so nad Jugoslavijo s takimi letali 
letele vojske Velike Britanije, Združenih 
držav Amerike, Južne Afrike in Sovjetske 
zveze. Letala so nekatera vojna letalstva 
uporabljala še tri desetletja po koncu 
druge svetovne vojne. Med uporabniki je 
bilo tudi Jugoslovansko vojno letalstvo, ki 
je upravljalo 35 primerkov teh letal vse 
do prenehanja uporabe po letu 1976. 
­ Letalo­je­tudi­zelo­zanesljivo,­ saj­več­de-
set primerkov še vedno leti.
PO VOJNI SE JE LETALO UPORABLJALO 
V CIVILNEM LETALSTVU
Naše letalo Dakota naj bi izdelali v Okla -
homi leta 1944 s serijsko številko 14015 
in­naj­bi­sprva­služilo­v­ameriškem­ voj-
nem letalstvu pod oznako 43-48199. Do 
konca vojne je bilo v uporabi tudi v bri -
tanskem in francoskem vojnem letalstvu. 
Po­vojni­se­je­več­let­uporabljalo­ tudi­v­
civilnem letalstvu. Jugoslavija ga je ku -
pila leta 1971. Delovalo je v 679. tran -
sportni eskadrilji na Plesu in tam je do -
bilo­evidenčno­ številko­71253.­Ko­se­je­
prenehalo uporabljati, je bilo postavljeno 
kot­spomenik­ za­partizanska­ letališča­ in­
zavezniško­ pomoč­v­vasi­Otok­pri­Metli-
ki. Sprva je letalo Dakota ohranilo barvno 
shemo jugoslovanskega letalstva, kmalu 
pa­so­ga­prebarvali ­v­barvno­shemo­267.­
eskadrilje britanskega kraljevega vojne -
ga letalstva. V teh barvah je še danes.
DO KONCA VOJNE VZPOSTAVILI KAR 
PET LETALIŠČ
Slovenski ­partizani­in­zavezniki ­so­veči-
noma­sodelovali ­pri­odmetavanju ­pomoči­
iz­letal­na­določene­ improvizirane­ povr-
šine.­Da­bi­okrepili­pomoč,­je­bilo­treba­
urediti primeren prostor za pristajanje 
letal. Tako je bilo prvo partizansko leta -
lišče­vzpostavljeno­ pri­vasi­Nadlesk­ na­
Loškem polju. Do konca vojne so parti -
zani­vzpostavili ­kar­pet­letališč.­Spomla -
di­1944,­takoj­po­odločitvi­za­gradnjo­
prvega­letališča, ­so­se­začele­priprave ­za­
gradnjo­drugega­v­neposredni ­bližini­vasi­
Otok v Beli krajini. Dela so se zavlekla 
in­prva­letala­so­na­tem­letališču­ prista -
la­šele­17.­septembra.­ Letališče­ je­bilo­
relativno­ majhno­ in­je­merilo­približno­
800 krat 100 metrov. Zahodni zavezniki 
so­letališče­označili­kot­Piccadilly ­Hope,­
Sovjetska­ vojska­pa­kot­EK-B1.­Pozneje­
so­v­bližini­pri­vasi­Krasinec­ vzpostavili ­
večje­letališče­z­nazivom­5.­letalska­baza­
Generalštaba NOV in POS. Zavezniki so 
partizanski ­vojski­čez­omenjena­ letališča­
pripeljali­približno­400­ton­opreme,­orož-
ja, hrane in sanitetnega materiala. Od 
tod­pa­so­odpeljali­več­sto­rešenih­svojih­
letalcev in vojakov ter na varno prepeljali 
tudi­več­sto­naših­ranjencev.
IZ VOJAŠKE ZGODOVINE
PODATKI 
O LETALU
posadka: 4 
dolžina: 19,65 m
nosilnost: 
2900 kg oziroma 
25 vojakov
hitrost: 368 km/h
dolet: 2400 kmUSERS
Plane
balance-scale
tachometer-alt-fastest
globe-asia
Obnovljeno letalo Dakota 
pri vasi Otok pri Metliki ŠPORT V VOJSKI46 47
ŠPORT V VOJSKI Revija Slovenska vojska oktober 2020
O STRAHU
PRED SKOKOM
NE RAZMIŠLJA
aka Kofol je pripadnik Športne enote Slovenske 
vojske in se ukvarja s športnim padalstvom. Že kma -
lu po začetku svoje športne kariere je pokazal odlič -
ne rezultate. Je član mladinske reprezentance. Lani 
je na mladinskem svetovnem prvenstvu v mestu 
Vrchlabi na Češkem v disciplini paraski osvojil 4. mesto. Prihaja 
iz okolice Bleda in poleg padalstva večino svojega prostega časa 
nameni različnim športnim aktivnostim. Trenutno je študent Bio -
tehniške fakultete v Ljubljani, v prihodnosti pa si želi postati pri -
padnik Šolskega padalskega oddelka Slovenske vojske, ki deluje v 
sestavi Letalske šole 15. polka vojaškega letalstva.
OD TENISA DO PADALSTVA
Jaka Kofol je star 23 let in živi v vasi Podhom blizu Bleda. Že od otroštva 
ga je zanimal šport. Pri šestih letih se je odločil za tenis. Pozneje je treniral 
atletiko, najprej na Bledu in nato v Radovljici. Izkazal se je v atletskih di -
sciplinah, in sicer v sprintu na 60 metrov, skoku v daljino ter troskoku. Na 
državnih tekmovanjih je dosegal vidne rezultate. Kmalu po prvem obisku 
bližnjega letališča v Lescah se je končala njegova atletska kariera. Postal je 
član aerokluba Alpski letalski center Lesce in pri dopolnjenih 18 letih, kot je 
za ta šport zahtevano, začel šolanje padalstva. Leta 2017 je končal osnovno 
usposabljanje in pridobil dovoljenje padalca z licenco A. Ob prvem skoku so 
ga spremljali mešani občutki. »Bilo me je tudi strah, vendar se tega zaradi 
vseh novih informacij, ki sem jih moral imeti v mislih, nisem niti zavedal,« 
je povedal Jaka Kofol. »Pri padalstvu poznamo več načinov šolanja. Učenje 
zlaganja padala še pred prvim skokom je klasičen način šolanja, ki sem se 
ga tudi sam udeležil,« je pojasnil. Po uspešno opravljenem usposabljanju se 
je usmeril v padalski disciplini skoki na cilj in paraski. Skoki na cilj so osnov -
na disciplina, v kateri padalci z višine 1000 metrov skačejo na cilj in pri tem 
pristanek osredotočajo na tarčo. Leta 2018 je tekmoval na državnem prven -
stvu in se udeležil tekem svetovnega pokala v skokih na cilj. Udeležil se je 
tudi svetovnega prvenstva v Bolgariji. Paraski je zimska disciplina skokov na 
cilj, v kateri se skokom s padalom pridruži še smučanje. »Razlika je v tem, 
FOTO arhiv SVJ
da je blazina za doskok s padalom pri paraskiju postavljena pod kotom. Po 
pristanku na klancu je treba opraviti dve vožnji veleslaloma,« je razložil Jaka 
Kofol. Pri smučanju gre za klasičen veleslalom po pravilih FIS. Pomembna 
je vsaka sekunda prihoda v cilj. V disciplini paraski je sodeloval na tekmi 
svetovnega pokala v Avstriji in na svetovnem prvenstvu na Češkem. Tam 
je dosegel odlično 4. mesto in osvojil kategorizacijo za slovensko mladinsko 
reprezentanco. Izpolnil je tudi pogoje za zaposlitev v Športni enoti Slovenske 
vojske. Trenira skupaj s pripadniki Padalske enote SV. 
TRENING JE ODVISEN OD VREMENSKIH RAZMER
Običajen dan padalca Jake Kofola se začne z jutranjim tekom, ki ga ogreje 
in pripravi na poznejši trening. Potek treninga je odvisen od vremenskih raz -
mer in dostopnosti vojaškega letala. Z ekipo, s katero trenira, se pogovorijo 
o treningu tistega dne. Ko so razmere primerne, se z letalom dvignejo na 
višino. Padalci na dan opravijo šest do osem skokov. Skoke tudi snemajo in 
posnetke uporabljajo za poznejše analiziranje ter izboljševanje tehnike. Po 
vsakem skoku je treba zložiti padalo, pri čemer sta nujni natančnost in zbra -
nost. Kadar letalo ni na voljo, si ogledujejo analize in se na drugačne načine 
z inštruktorji učijo novih spretnosti. Jaka Kofol vsak trenutek, ko ni v zraku, 
izkoristi za to, da krepi telesno pripravljenost. »To je zelo pomembno, saj pri 
odpiranju padala na telo delujejo velike sile,« je pojasnil uspešen športni pa -
dalec. Poznavanje in upravljanje opreme sta pri padalstvu bistveni. Oprema 
padalca je padalo, ki je sestavljeno iz štirih delov. V padalskem nahrbtniku s 
sistemom vezi so zloženi glavno padalo, rezervno padalo in padalski avtomat. 
Od števila skokov je odvisno, ali je padalo še primerno za uporabo, po dolo -
čenem številu skokov pa ga je treba zamenjati. Izkušen slovenski padalec je 
do danes že več kot tisočkrat skočil, pri čemer pa vsi skoki niso bili opravljeni 
brez zapletov. Po približno stotih skokih se mu glavno padalo ni odprlo zaradi 
napake pri zlaganju padala. Pri dveh skokih je moral zato uporabiti rezervno 
padalo, nato pa je napako odkril in jo odpravil. Povedal je, da se pri skokih s 
padalom najpomembnejše dogaja šele sto metrov nad tlemi. »Seveda je po -
memben tudi odskok iz letala, na 300 metrih nad tlemi pa je kontrolna točka, 
ki ji sledi še pogojna točka. Na tej točki je treba padalo usmeriti na cilj,« je 
razložil. Pri tem je pomembno, da je pa -
dalec usmerjen proti vetru. »Po doseženi 
pogojni točki se z zaviranjem padala po -
časi in enakomerno spuščam proti tarči, 
obenem pa moram upoštevati še druge 
naravne dejavnike, kot so termika in bočni 
vetrovi,« je opisal pristajanje s padalom. 
ŠPORTNA KARIERA TESNO POVEZANA S 
SLOVENSKO VOJSKO
Ob športni karieri Jaka Kofol študira na 
Biotehniški fakulteti Univerze v Ljubljani 
in končuje študijski program kmetijstvo − 
agronomija in hortikultura. Po opravljenih 
obveznostih proste popoldneve izkoristi 
za druge aktivnosti. Najraje se ukvarja s 
športi, na primer veslanjem na divjih vo -
dah ali letenjem z zmajem. Blizu so mu 
tudi športno plezanje, alpinizem, raftanje 
in soteskanje. Opravil je tudi alpinistično 
šolo in izpit za reševalca iz vode. V Športni 
enoti Slovenske vojske je zaposlen od fe -
bruarja 2020. Zaposlitev mu veliko pome -
ni. »Brez zaposlitve se s padalstvom ne bi 
mogel ukvarjati, saj je finančno in časov -
no zelo zahteven šport. Vojaški inštruk -
torji so mi omogočili, da sem se vključil 
v tekmovalni šport, in mi pomagajo pri 
pripravi na večja tekmovanja. Moja špor -
tna kariera je tesno povezana z vojsko,« je 
povedal Jaka Kofol in dodal, da je njegova 
največja želja, da bi prestopil v Šolski pa -
dalski oddelek SV.
 STENČAS49
Revija Slovenska vojska 48
JEZIKOVNI KOTIČEK oktober 2020
V Vojašnici Janka Premrla Vojka v Vipavi 
smo obnovili vojaško kapelo sv. Mihaela. 
Želeli smo narediti kapelo, v kateri lahko 
vsak najde prostor za molitev, umiritev 
in razmislek. Naše glavno vodilo je bilo 
ustvariti prostor, v katerem se človek 
lahko ustavi vsaj za pet minut na dan. 
Zato smo kapelo popolnoma izpraznili in 
jo prebelili z belo barvo. Želeli smo, da 
se v kapeli človek zave, da je Bog tisti 
prvi, ki se spušča k človeku, zato smo 
spustili strop v obliki lesenega križa. Na -
redili smo oltar iz kostanjevega debla, 
ki je na eni strani popolnoma grob, na 
drugi pa obdelan. Groba stran nas lah -
ko spodbudi, da oblikujemo in izbrusimo 
svoj značaj. 
Za oltarjem stoji čez vso steno velik 
preprost lesen križ. Večina križa je pre -
barvana z belo barvo, le na osrednjem 
delu, na katerem se sekata stranici, 
smo spraskali barvo z lesa. Le delno vi -
den križ nosi v sebi močno sporočilnost. 
Sporoča nam, da pravzaprav ne more -
mo v popolnosti videti križa drugega. 
Nikoli ne vemo, kaj drugi zares preživlja, 
kako mu je in s čim se mora v svojem 
življenju boriti. Križ vabi, da ne bi ob -
sojali drugih, temveč bi raje bili do njih 
sočutni in jim pomagali. Križ nam tudi 
Včasih se šele ob določenih obletnicah zavemo, kako hitro mineva 
čas. Tako se letos spominjamo 30. obletnice ustanovitve Manevrske 
strukture narodne zaščite. Leta 1990 so takratni predstavniki občin -
skih štabov Teritorialne obrambe in komandirji postaj milice začeli 
vzpostavljati Manevrsko strukturo narodne zaščite. Spomini na tiste 
dogodke vse bolj bledijo. Da bi pričevanja teritorialcev in miličnikov 
za vedno ostala v spominu naših naslednikov, jih je bilo treba zapi -
sati. Zato so se organizatorji Manevrske strukture narodne zaščite 
iz vrst Zveze veteranov vojne za Slovenijo in Policijskega veteran -
skega društva Sever Maribor odločili za izdajo zbornika z osebnimi 
pričevanji sodelujočih v tistem času. V letih 1990 in 1991 so miličniki 
in pripadniki slovenske Teritorialne obrambe stali skupaj z ramo ob 
rami. V zborniku, ki ima zgodovinsko vrednost in je hkrati tudi spo -
minska knjiga še živečih veteranov ter tistih, ki jih ni več med nami, 
so organizatorji Manevrske strukture narodne zaščite na lokalni ravni 
obudili svoje spomine na skupni projekt. Pri zapisu je vsak ubral svoj 
pristop, zaradi česar je zbornik še vrednejši in zanimivejši. Zbornik 
je opremljen tudi z nekaj fotografijami. Prav članice in člani Zveze 
veteranov vojne za Slovenijo in Zveze policijskih veteranskih društev 
Sever so usodno zaznamovali dogodke tistega časa in vlogo takratne 
Teritorialne obrambe in milice v procesih osamosvajanja Slovenije. 
Zbornik je samo kamenček v mozaiku do zdaj predstavljenih dogod -
kov v zgodovini naše države. 
Mirko Plojsporoča, da svojih težav v resnici nikdar ne vidimo v celoti. Večinoma smo 
najbolj pozorni na tiste, ki nas najbolj bolijo in obremenjujejo. V vsakem 
križu, ki ga v življenju nosimo, pa je tudi nekaj, kar nas bo dvignilo, nas pri -
vedlo do novih spoznanj in nas naredilo osebnostno zrelejše in močnejše.
VU IX. r. Miha Novak, VVIK
30. OBLETNICA MSNZ 
V VZHODNOŠTAJERSKI 
POKRAJINIPrebrali smo zbornik
KRIŽ, KI GA NE VIDIM 
V CELOTISpodbudna miselSTENČAS 49 Revija Slovenska vojska
zadnjem času se na 
področju vojaške -
ga letalstva pojavlja 
aktualno vprašanje v 
povezavi z odločitvijo 
za enega izmed terminov, in sicer 
letalnik ali zrakoplov. Ta bo postal 
slovenska ustreznica za angleški 
izraz aircraft . 
Pri tem smo vzeli pod drobnogled eno 
izmed načel terminologije, in sicer 
enoznačnost. To načelo pomeni, da si 
za vsak pojem prizadevamo uveljavi -
ti samo eno poimenovanje, druga pa 
odsvetovati. Za termine se pričakuje, 
da natančno in nedvoumno izražajo 
določeno vsebino, kar se uresničuje z 
enopomenskostjo in izogibanjem so -
pomenskosti. V splošnem jeziku je za -
želeno imeti več pomenskih odtenkov, 
saj ga to bogati, v strokovnem jeziku 
pa je bistveno učinkovito in nedvoumno 
sporočanje, ki se uresničuje z načelom 
enoznačnosti.
Pri pregledu večjega števila pojavitev 
terminov letalnik in zrakoplov lahko z 
gotovostjo potrdimo, da se vsaj zadnji 
dve leti v vojaškem strokovnem jeziku 
pogosteje pojavlja letalnik. V prid nje -
gove uporabe in posledično besednega 
polja, ki izhaja iz tega pojma (letalnost, 
letenje, brezpilotni letalnik itn.), lahko 
navedemo nekaj argumentov. V Letal -
skem razlagalnem slovarju D. Gregla 
(2009) se termina letalnik in zrakoplov 
razlikujeta. Letalnik je opredeljen kot 
naprava za letenje, ki jo obdrži v zra -
ku aerostatični in aerodinamični vzgon 
(angl. aircraft),  zrakoplov pa je  letalnik, 
lažji od zraka, z lastnim pogonom … 
(angl. airship) . Sinonima za zrakoplov 
sta še cepelin in zračna ladja. Poleg 
tega že poznamo termin brezpilotni le -
talnik, ki se uporablja kot prevod an -
gleške besede drone , pri čemer je raba 
že ustaljena. Zakon o letalstvu sicer kot 
glavni pojem še zmeraj uporablja zra -
koplov, vendar tej uporabi nasprotuje 
veliko strokovnjakov, tudi s Fakultete 
za strojništvo Univerze v Ljubljani, ki 
je z Oddelkom za letalstvo gotovo eno 
izmed središč stroke. Da sta jezikovna 
intervencija in uvedba termina  letalnik 
LETALNIK ALI ZRAKOPLOV?
V
BESEDILO Tina Pečovnik in Vanesa Škornik
FOTO 15. PVL
res utemeljeni, odgovarjajo tudi strokovnjaki na spletni svetovalnici Ter -
minologišče, vendar poudarjajo, da je to mogoče samo ob konsenzu 
stroke. Svojo odločitev utemeljujejo predvsem s tem, da pripada večina 
sorodnih terminov isti besedni družini oziroma izhaja iz letenja (npr. le -
talo, letalstvo, letališče), prav tako pa je že uveljavljen termin brezpilotni 
letalnik.
Termin zrakoplov se torej pojavlja samo še v pravnih besedilih in besedi -
lih Javne agencije za civilno letalstvo Republike Slovenije, ki je organ, pri -
stojen za izvajanje določenih nalog s področja letalstva. Matična stroka, 
tj. letalstvo, in strokovnjaki Terminološke sekcije ter Fakultete za strojni -
štvo pa priporočajo uporabo termina letalnik. Njihov dodatni argument je 
še, da naprave za letenje niso plovila (plovnost), saj se plovba in letenje 
v nekaterih fizikalnih lastnostih razlikujeta. 
Sodobna raba jezika kaže na pogostost izraza letalnik, ki je tudi jezikov -
no utemeljen. Njegove slovnične lastnosti omogočajo gibljivo uporabo 
v besedilih. Dosledno in z nekaterimi vojaškimi strokovnjaki s področja 
letalstva usklajeno rabo izraza letalnik opazimo na primer zadnji dve leti 
v Reviji Slovenska vojska. Namen usklajevanja s strokovnjaki je poeno -
tenje znotraj stroke in zagotavljanje strokovne vsebinske ustreznosti ter 
seveda terminološke enoznačnosti. Tako potekata tudi obravnava izrazov 
in terminološko delo pri nastajanju slovarja slovenskega vojaškega izraz -
ja MOterm. Izraz aircraft jezikovne službe trenutno slovarsko obdelujejo, 
da bi ga vnesle v MOterm, in pri odločanju o izbiri med poimenovanjema 
letalnik ali zrakoplov potrebujemo odziv vojaške stroke ter njihovo poe -
noteno odločitev. 
Vse, ki bi želeli vplivati na to, katera oblika naj se uveljavi in vključi v 
slovar slovenskega vojaškega izrazja MOterm, vljudno vabimo, da svoje 
utemeljitve, misli in poglede na problematiko posredujete avtoricama 
članka Tini Pečovnik iz Službe za strateško komuniciranje in Vanesi Škor -
nik iz Šole za tuje jezike. 
tina.pecovnik@mors.si 
vanesa.skornik@mors.si RAZVEDRILO50 51
RAZVEDRILO Revija Slovenska vojska oktober 2020
MANJŠA
LESENA
KUHINJSKA
POSODATIR
PLANETA
OKOLI
SONCAKANADSKI
IGRALEC
GREENEBALETNIK
OTRINIZDELO-
VALEC
SABELJVZHODNO-
NEMŠKI
AVTO
Avtor:
Vladimir
NAJETO
PEROMOČ
PATRONA
ZAPIŠTOLO
UMETNIK, KI
NASTOPA
SAM
VELIK ČRN
PTIČ
TRAK, KI
OBROBLJA
OBLEKO
ENOTA OB-
ČUTLJIVOSTI
OZKA
ODPRTINAL(O)B
REKA MED
ZDA IN
KANADO
ANG. PISAT.
FLEMING
KITAJSKA
DINASTIJA
PESNIK
OGEN
ŽA(R)
PEČAT
IT.SKLAD.
(FERDI-
NANDO)PRIPRAVA
ZA ZAJEM
ZVOKAJAMA S
PRAZGOD.
SLIKAMIV
ŠPANIJI
DRŽAVA V
SR. AMERIKI
NAČRT,
ZEMLJEVIDPREPOVE-
DANA TEMA
AM. IGRAL-
KABLYTH
SODRGA,
DRHAL
MORSKI
SESALECMUREN
(NAREČNO)
ŠPICA
KOLESA
SL.PISAT.
(JANEZ)
KDOR
KOPLJEURADNA
LISTINA
VERIŽNI
SKLEP
KRITIK KER-
MAUNER
TELESNA
POŠKODBARADIJ
SLOVANSKA
BOGINJA
LJUBEZNI
RADIOAKT.
PLIN IZ
TORIJA
KURIRBANKROT,
PROPAD
POMEMBNA
ZAČIMBA
DVOJICA
RAZLIČNA
ŠUMNIKAANGELI
NAJVIŠJEGA
REDA
K(O)P
DOLG
HODNIK ALI
PREHOD
PARKOVNO
LISNATO
DREVOZNESEK ZA
OSKRBO
POGLE DNA
POKRAJINO
OSEBNI
DOHODEK
UNIČEVALKA
ŽELEZA
OKLEPNO
VOZILO
RAZPORED
UČNIH UR
NINA
STRNAD
ESTONSKI
OPERNI
PEVEC
(GEORG)
MESEC
FEBRUAR
GOVEJE
SALOKORIST-
NOST,
UGODNOST
OKOLIŠČINEGOJENJE
SADNEGA
DREVJAKAREL
NATEKSLOVENSKI
PUBLICIST
(ANDREJ)NAJOŽJI
SORODNIKMOČ
PATRONA
ZAPIŠTOLO
Rešitev iz prejšnje številkePOIŠČI 5 RAZLIK
REŠEVALCEM NAGRADNE KRIŽANKE  
Pravilna rešitev gesla iz prejšnje številke: POŽARNA VARNOST .
 Biserka Bauman , Kardeljev trg 11, 3320 Velenje, 
 Stefan Jokić , OŠ Oskarja Kovačiča Škofije (knjižnica), Spodnje Škofije 40 d, 6281 Škofije,
 Vida Tolar Petrovič , Savska cesta 29, 1000 Ljubljana.
Pravilne rešitve tokratne križanke nam pošljite do srede, 11. novembra 2020, na naslov Uredništvo Revije Slovenska vojska , 
Vojkova cesta 55, 1000 Ljubljana ali na elektronski naslov urednistvo.sv@mors.si .NAGRADNA KRIŽANKA
REVIJA SLOVENSKA VOJSKA JE INTERNO  
INFORMATIVNO GLASILO O VOJSKI, 
OBRAMBI TER ZAŠČITI IN REŠEVANJU.
UREDNIK: Marko Pišla r
NOVINARKI: Jerneja Grma dnik, 
Petra Miklaužič
FOTOGRAF: Bruno T oič
LEKTORIRANJE: Natalija Krese, 
TAJNICA UREDNIŠTVA: Milena Topolovec
NASLOV UREDNIŠTV A
OBLIKOVANJE IN PRELOM: Agencija Adeo
TISK: Tiskarna Skušek, d. o. o.
NAKLADA: 7500 izvo dov
FOTO GRAFIJA NA NASLOVNICI: 
Gregor Konda/430. MOD
Prispevki, objavljeni v reviji, ni so uradno 
stališče Ministrstva za obrambo RS. 
Nenaročenega gradiva in fotografij 
ne vračamo.
Naslednja številka izide 30. novembra 2020 .
REVIJA
SLOVENSKA
VOJSKA
Facebook-f instagram
SPREMLJAJTE NAS NA DRUŽBENIH OMREŽJIH.
Revija Slovenska vojska je 
članica Evropskega združenja 
vojaških novinarjev (EMPA).
 #OstaniZdrav
Imam izbiro. Ravnam odgovorno.VLADAREPUBLIKE SLOVENIJEREPUBLIKA SLOVENIJA
Razdalja2 m
Rednoumivanjein
razkuževanjerok
Vključena aplikacija
#OstaniZdrav
Nošenjezaščitne
maske2m
www.gov.si/ostanizdrav
Naložitesi
šedanes.

STRANKA LISTA MARJANA ŠARCA – LMŠ 
SOCIALNI DEMOKRATI – SD 
STRANKA MODERNEGA CENTRA – SMC 
STRANKA ALENKE BRATUŠEK – SAB 
DEMOKRATIČNA STRANKA UPOKOJENCEV SLOVENIJE – DeSUS  
 
sklepajo  
 
KOALICIJSKI SPORAZUM O SODELOVANJU V VLADI REPUBLIKE 
SLOVENIJE ZA MANDATNO OBDOBJE 2018 –2022  
 
Ljubljana, avgust 2018  
 
2 
 KAZALO KOALICIJSKEGA SPORAZUMA  
 
1. TEMELJNA IZHODIŠČA IN VREDNOTNA NAČELA DELOVANJA 
VLADE  
 
2. PROGRAMSKE VIZIJE IN IZHODIŠČA  
 
3. PROGRAMSKI DEL KOALICIJSKEGA SPORAZUMA  
 
4. ORGANIZIRANOST IN DELOVANJE VLADE  
 
5. PROTOKOL O SODELOVANJU KOALICIJSKIH PARTNERJEV  
 
6. KONČNE DOLOČBE  
 
3 
 1. TEMELJNA IZHODIŠČA IN VREDNOTNA NAČELA DELOVANJA VLADE  
 
Na podlagi doseženega medsebojnega dogovora, spoštovanja pravnega reda Republike 
Slovenije in Evropske unije, parlamentarne demokracije in demokratičnih standardov ter 
spoštovanja do vseh ljudi, ne glede na rasno, versko ali katero  koli drugo osebno okoliščino , 
smo se spodaj podpisane politične stranke odločile za podpis naslednjega koalicijskega 
sporazuma.  
 
V zavedanju, da Vlada Republike Slovenije predstavlja vse prebivalce naše države in deluje 
za blagostanje vseh državljank in državljanov ter tud i prebivalk in prebivalcev Republike 
Slovenije ter je odgovorna za pravilno in smotrno delovanje izvršilne veje oblasti Republike 
Slovenije , bomo podpisniki koalicijskega sporazuma skupno delovali v prid socialno in 
ekonomsko uspešne ter napredne Republike  Slovenije.  
 
Delovanje Vlade RS in koalicije bo temeljilo na našem prizadevanju za skupno dobro, 
medgeneracijsko sožitje  in ohranitev naravnega bogastva  za te ter prihodnje rodove. 
Izhajajoč iz zavedanja, da je skrb za prihodnost mladih soodvisna tudi od s krbi za 
starejše in da gre za eno temeljnih družbenih soodvisnosti kot veziva in tkiva naše družbe , 
si bomo prizadevali za doseganje najvišje možne stopnje medgeneracijske solidarnosti.  
 
Sodobna in uspešna družba lahko stoji le na vzdržnih ekonomskih teme ljih ob nenehnem 
prizadevanju za njen trajnostni razvoj ter razvoj njenega gospodarstva. Zato bo koalicija 
delovala v prid močnega, odprtega in inovativnega gospodarstva. Skupaj s stabilnimi 
in razvojno naravnanimi javnimi financami bomo gradili  boljšo, mo derno ter uspešno 
slovensko državo, ki je del širše evropske družine v mednarodnem okolju uglednih, 
sodobnih, naprednih in demokratičnih držav . Zato bo temelj delovanja te koalicije in 
Vlade RS jasno opredeljena aktivna, napredna in proevropska zunanja pol itika, 
utemeljena na spoštovanju človekovih pravic ter zavzemanj u za politično stabilnost, varnost 
in mir v sosedstvu, Evropi ter svetu.  
 
Koalicija bo ohranjala in krepila Slovenijo kot socialno državo za življenje njenih državljank in 
državljanov v solida rni ter vključujoči družbi, ki se odziva na potrebe ljudi in skrbi za njihovo 
blagostanje.  
 
Zavedamo se, da so v prihodnje potrebne razvojne spremembe, ki bodo prebivalcem 
Republike Slovenije zagotovile vsem dostopno in kakovostno javno zdravstvo, ki je do bro 
upravljano ter ustrezno financirano . Koalicija se bo zavzela za  vsem dostopno in 
kakovostno  javno šolstvo, ki bo usmerjeno v dvig kakovosti vseh stopenj 
izobraževanja ob ohranjanju brezplačnega javnega izobraževanja. V skupni skrbi 
za znanost,  raziskav e in razvoj  bomo ustvarili pogoje za tehnološki ter razvojni 
preboj  naše družbe, da se ustvari jo pogoj i za širši družbeni razvoj in polno uresničitev 
Slovenije kot družbe znanja.  
 
Na podlagi izkušenj iz preteklosti se, na vkljub zahtevnosti teh ciljev, v k oaliciji zavedamo, da 
potrebujemo odločne izboljšave v sistemu upravljanja države. Kulturo in umetnost je treba 
ponovno postaviti v središče javnega interesa. Izboljšati je treba organizacijsko shemo, ki 
omogoča nastajanje kulturnih dobrin, ter zaustaviti upadanje javnih sredstev za kulturo. V   
 
4 
 nemirnih časih, v katerih živimo, ob vseh negotovostih mednarodnega okolja in varnostnih 
izzivih okoli nas, se v koaliciji zavedamo, da je varnost naša skupna dobrina , in želja nas 
vseh je zagotoviti, da bodo ljudje v  naši državi varni.    
 
Naše sodelovanje bo temeljilo na iskanju kompromisov, kar je osnova vsakega sodelovanja 
in sobivanja. Vrednote, ki nas povezujejo , in zavedanje nujnosti sprememb ter potreba po 
razvojnem preboju bodo premagal i razlike v programskih podrobnostih. Temeljna vrednota, 
skupna vsem nam, je normalna, razvojna in uspešna Slovenija.  
 
Koalicija se zavezuje, da bo usmerjena v odpravljanje slabih praks v slovenski politiki, ki so 
se prevečkrat potrdile kot ključna cokla ra zvoja in ovira še hitrejšega napredka države med 
najboljše države na svetu. Odločno zavračamo politično kulturo, ki temelji na ustrahovanju, 
hujskanju in lažnih novicah oziroma na lažnih obljubah ter praznih političnih frazah. Politična 
kultura prihodnosti  mora biti kultura strpnega pogovarjanja in dogovarjanja ter iskanja 
najširših mogočih skupnih imenovalcev, ki jih je mogoče uresničiti. To je politika, ki je v 
službi ljudi in za ljudi.  
 
Koalicija bo z zasledovanjem vrednot trdega, poštenega, transparentnega in odgovornega 
dela, spoštovanja človekovih pravic in človekovega dostojanstva ter spoštovanja drugačnosti, 
strpnosti in povezovanja ter ob spoštovanju ustavnega reda in mednarodnih za vez naredila 
vse za skupno dobro vseh prebivalk ter prebivalcev Republike Slovenije.  
 
V svojih naporih bo delovanje tako koalicije kot vlad e temeljilo na:  
 
• doslednem spoštovanju načel pravne države  s poudarkom na resnični enakosti pred 
zakonom, ki ni odvisna od politične, ekonomske ali drugih oblik družbene moči 
posameznika;  
• spoštovanju osnovnih načel medgeneracijske soodvisnosti  kot temelju razvoja 
naše družbe;  
• spoštovanju pravic  vsakega posameznika na eni in prevzemanju d olžnosti ter 
odgovornosti  na drugi strani  – uravnoteženje med pravicami in dolžnostmi mora 
postati vodilo naše družbe , prevzemanje odgovornosti za odločitve  pa mora postati 
visoko cenjen moralni standard;  
• zagotavljanju predvidljivega, preprostega in stabilnega poslovnega okolja 
za razvoj uspešnega ter družbeno odgovornega gospodarstva, ki je občutljivo za 
okoljska in družbena vprašanja, trajnostno ter tehnološko visoko razvito in usmerjeno 
v ustvarjanje visoke dodane vrednosti kot temelja višje rav ni blagostanja v državi;  
• oblikovanju in razvoju okolja, ki bo omogočilo razvoj vseh posameznikovih 
potencialov ter talentov ; 
• zagotavljanju pogojev, ki bodo prebivalcem države nudili vsem dostopne 
kakovostne javne storitve;  
• odprtem in konstruktivnem dialogu  s civilno družbo ter socialnimi partnerji 
in vsemi relevantnimi deležniki slovenske družbe ; 
• zdravi, inovativni, kreativni, kompetentni, solidarni, na znanju dojemljivi in 
socialno dojemljivi družbi za kakovostno življenje vseh ljudi v njej;    
 
5 
 • zagotavljanju enakih pravic, enakih možnosti in enakovrednosti žensk ter 
moških;  
• zagotavljanju socialne, ekonomske in siceršnje varnosti vsem prebivalcev 
Republike Slovenije  ter 
• ohranjanju in varovanju nacionalnih bogastev ter virov, še posebej 
naravnega okolja, kmetijs kih zemljišč, vodnega in gozdnega bogastva in 
kulturne ter zgodovinske dediščine naše države.  
 
3.1. DOSTOPNO, KAKOVOSTNO, UČINKOVITO IN FINANČNO VZDRŽNO 
ZDRAVSTVO  
 
Zdravstvo je po prepričanju večine Slovencev največja vrednota . Večina ljudi se je izrekla za 
javen in solidaren zdravstveni sistem , zato moramo zagotoviti ohranitev javnega 
zdravstvenega sistema. K temu so vse vlade do leta 2025 zavezali tudi poslanci, saj so marca 
2016 sprejeli Resolucijo o naciona lnem planu zdravstvenega varstva 2016 –2025 – Skupaj za 
družbo zdravja.  
 
Še nadalje bo treba urgentno odpravljati posledice (ne)razvoja v preteklih obdobjih, ki so 
posledica strogih varčevalnih ukrepov v obdobju krize in po njej.   
 
V tem okviru bo treba zagotoviti stabilno  in dolgoročno vzdržno financiranje ter kakovostno, 
varno in dostopno zdravstveno oskrbo , hkrati pa  jasno ločiti med javnim in zasebnim . 
Skrajševanje nedopustnih čakalnih vrst bo naša prioriteta.  
 
Izziv: Skrajševanje čakalnih dob v zdravstvu  
Ukrepi:  
● Skrajševanje nedopustnih čakalnih dob bo prioriteta in v tem okviru bomo nadaljevali 
s projektom skrajševanja čakalnih dob.  
● Za krajšanje nedopustnih čakalnih dob na razumno raven bomo v pr ojektu 
skrajševanja čakalnih dob  najprej  izčrpali vse možnosti in kapacitete  v javnih 
ustanovah , šele nato pa vključili koncesionarje ter zasebnike. Pri tem bo do glavni 
kriterij i kakovost storitve , število lastnih zaposlenih izvajalcev in cen a storitev.  
● Vlada bo zagotovila potrebna finančna sredstva za n adaljnje izvajanje tega projekta.  
● Na primarn i ravni zdravstva  bo potrebna kadrovska in vsebinska krepitev.  
 
Izziv: Opredelitev standardov in normativov v zdravstvu  
Ukrep:  
● Vsebino in kakovost storitev, količino storitev, normative storitev ter vrednost storitev 
bo določil plačnik storitve v sodelovanju s stroko.  
 
Izziv: Reševanje problema kadrov v zdravstvu  
Ukrep a: 
● Stabilen zdravstveni sistem temelji na močni in učinkoviti primarni zdravstveni ravni 
ter konsistentni razmejitvi med zdravstvenimi ravnmi. Neuravnoteženosti zdravstvenih   
 
6 
 dejavnosti se bomo lotili s kratkoročnimi in dolgoročnimi ukrepi. Kratkoročni ukrepi 
bodo vključevali dodatna sredstva za financiranje primarne zdravstvene ravni  in 
pridobitev dodatnih zdravnikov ter drugih zdravstvenih delavcev na deficitarnih 
področjih in regijah.  
● Pripravili bomo celostno strategijo zagotavljanja kadrovskih virov v zdrav stvu in 
dolgotrajni oskrbi.  
 
Izziv: Zagotovitev finančne vzdržnosti in stabilnosti zdravstvenega sistema  
Ukrepi:  
● Dopolnilno zdravstveno zavarovanje bomo ukinili in ga ob ohranitvi iste ravni pravic 
prenesli v obvez no zdravstveno zavarovanje.  
● Sprejeli bomo nov Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, s 
katerim bomo uredili pravice na nivoju zakona, ZZZS bo postal aktivni kupec  ...  
● ZZZS se bo preoblikoval in nadgradi l tako, da  bo poleg obveznega socialnega 
zdravstvenega zavarov anja pokriva l tudi obvezno socialno zavarovanje za dolgotrajno 
oskrbo. Pravice in obveznosti obveznega zdravstvenega zavarovanja bomo uredili na 
nivoju zakona, pri čemer bo poudarek na ohranjanju obstoječih pravic.  
● Finančna vzdržnost zdravstvenega sistema  mora temeljiti na solidarnosti in 
pravičnosti ter zagotavljati dostopnost vsem. Zagotovili bomo postopno povečanje 
skupnih sredstev za zdravstvo na povprečje PPP EU  (v tem mandatu na 9 % BDP) , od 
tega mora biti delež javnih sredstev za zdravstvo najmanj 8 5 %.  
● Nadaljevali bomo potrebno čiščenje odhodkovnih postavk ZZZS, s katerimi se bodo 
obveznosti, ki ne spadajo v obvezno socialno zdravstveno zavarovanje, prenes le na 
proračun.  
● Uvedli bomo zdravstveni cent na trošarine na alkohol, tobak in sladke pijače.  
● Okrepili bomo nadzor nad plačniki .  
● Vse prebivalce RS  bomo vključili  v zdravstveno zavarovanje . 
 
Izziv: Povečanje učinkovitosti javne zdravstvene mreže  
Ukrepi:  
● Določili bomo merila za oblikovanje mreže javne zdravstvene službe na vseh ravneh, 
izvedli optimizacijo mreže izvajalcev javne zdravstvene dejavnosti in omogočili 
krepitev vloge osnovne zdravstvene dejavnosti.  
● Uvedli bomo razširjeno raven osnovnega zdravst va z namenom opravljanja več 
storitev pri osebnem zdravniku in nadaljevali z e -konzultacijo (uvajanjem boljše 
povezave med družinskim zdravnikom in specialistom ter med specialisti in 
specialisti).  
● Zagotovili bomo učinkovitejše vodenje in upravljanje javn ih zdravstvenih zavodov z 
večjo avtonomijo ter predvsem večjo odgovornostjo vodstvenih in nadzornih organov 
ter uredili nagrajevanje.  
● Prenovili bomo Z akon o zavodih s ključnim ciljem zagotovitve učinkovitejšega in 
kakovostnega upravljanja.  
 
Izziv: Definiranje košarice pravic zdravstvenih storitev  
Ukrep a: 
● Z Zakonom o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju bomo jasno 
definirali vsebino pravic zdravstvenega zavarovanja.  
● V košarico pravic iz OZZ, ki bodo za bolnike brezplačne, bomo vključili t udi 
zobozdravstvene storitve, ki s o zdaj neupravičeno plačljive.    
 
7 
  
Izziv: Zagotavljanje kakovosti in varnosti v zdravstvu  
Ukrepi:  
● Z zakonom bomo vzpostavili neodvisno ustanovo ( nacionalni inštitut ali agencijo) za 
standarde, normative, kakovost in vrednotenje zdravstvenih storitev ter dolgotrajno 
oskrbo.  
● Sprejeli bomo strategijo razvoja kadrov, ki bo vključevala kadrovske normative in 
standarde dela za ključne poklicne skupine v zdravstvu ter model spremljanja 
standardov dela, nacionalnih kazalnikov  kakovosti, varnosti in vrednotenja vseh 
zdravstvenih tehnologij na nacionalni ravni ter sistem spodbujanja tistih izvajalcev, ki 
dosegajo najboljše rezultate.  
● Vzpostavili bomo enoten in centraliziran sist em nabave materialov ter opreme, ki bo 
temeljil na primerjavi cen s tujino in v največji možni meri izključeval posrednike.  
● Preučili bomo možnost vzpostavitve odškodninskega sklada za izplačilo odškodnin, ki 
so posledica zdravniških napak.  
 
Izziv: Dolgotrajna oskrba starejših in dostojna starost  
Ukrepi:  
● Vzpostavili bomo samostoj en, integriran in vzdrže n sistem dolgotrajne oskrbe, ki bo 
posameznikom in družinam omogočal svobodno izbiro oblike oskrbe s kakovostnimi 
socialnimi in zdravstvenimi storitvami ter primerljive pravice za primerljive potrebe.  
● Spreje li bomo zakon o dolgotrajni oskrbi, ki bo upravičencem zagotovil ustrezno 
raven oskrbe in ne bo prekomerno obremenil mlajših generacij, uporabnika bo 
postavil v center ter mu dal aktivno vlogo pri načrtovanju in izvajanju oskrbe.  
● Kot dodaten gradnik socialne varnosti  bomo uvedli zavarovanj e za dolgotrajno 
oskrbo, ki bo zagotovil o nujno potrebne dodatne vire. Nosilec obveznega socialnega 
zavarovanja za dolgotrajno oskrbo bo ZZZS.  
● Krepili bomo dolgotrajn o oskrb o v skupnosti, da bodo starejši lahko dlje bivali doma. 
V podporo deinstitucionalizaciji  bomo razvili skupnostn e centre za dolgotrajno oskrbo, 
ki bodo zagotavljali različne oblike oskrbe.  
● V povezavi s prilagajanjem stanovanjske politike starajoči se populaciji bomo v 
sodelovanju z lokalnimi skupn ostmi  (sklad za subvencioniranje stanovanjskih 
prilagoditev) razvili starejšim prijazn o okolje in infrastruktur o, vzpostavili ustrezne 
mreže oskrbovanih stanovanj  ter razvili sodobne oblike bivanja za starejše .  
● Nevladn e organizacij e bomo spodbujali  za pom oč starejšim v vsakdanjem življenju  in 
zagotovitev večje podpore neformalnim oskrbovalcem , in sicer  s ciljem dviga 
kakovosti življenja tako uporabnikov kot njihovih svojcev (spodbujanje programa 
»Starejši za starejše«).  
● Uvajali bomo  inovacij e, IKT-storitv e in storitv e za ohranjanje samostojnosti . 
● Vzpostavili bomo sistem zagotavljanja kakovosti in varnosti v dolgotrajni oskrbi.  
● Zagotovili bomo ustrezn o število usposobljenega kadra.  
● Sprejeli bomo u krepe za preprečevanje socialne izključenosti in nasilja nad starejšimi.  
● Sprejeli bomo posebn e ukrep e aktivne politike zaposlovanja za starejše.  
● Sistemsk o bomo  uvedli priprav e na upokojitev.  
 
8 
 3.2. PRAVIČEN, SOLIDAREN IN FINANČNO VZDRŽEN POKOJNINSKI SISTEM TER 
ZAGOTAVLJANJE VARNE STAROSTI  
 
Pokojninski sistem zajema družbo v najširšem pomen u. Nanaša se na sedanje in prihodnje 
generacije upokojencev. Sredstva , vezana na pokojnine, imajo velik vpliv na državne finance. 
Sprememba pokojninskega sistema zahteva široko družbeno soglasje, ki vključuje že 
upokojene, prihodnje upokojene in vso aktivno (delovno) populacijo ter vse socialn e 
partnerje. Pri tem je nujno  treba začeti z ureditvijo položaja mladih v družbi kot 
enakovrednega in pomembnega stebra družbe, ki z drugimi deli družbe zagotavlja stabilnost 
ter vzdržnost tako pokojninskega kakor tudi drugih ključnih družbenih sistemov. Glede na to 
je nujno  treba izvesti popravke v sedanjem pokojninskem sistemu in čim  prej priti do 
konsenza o izvedbi večjih sprememb ter nadgradenj pokojninskega sistema, ki bo dolg oročno 
finančno vzdržen.  
 
Izziv: Okrepitev finančn e vzdržnost i pokojninskega sistema  
Ukrepi:   
● Pokojnine morajo zagotavljati dostojno življenje upokojenk in upokojencev. Država si 
mora prizadevati zagotoviti sredstva za to raven odhodkov.  
● Poskrbeli bomo za realizacijo 79. člena Zakona o Slovenskem državnem holdingu 
(ZSDH -1), v skladu s katerim bi se moral KAD do 31. decembra 2015 preoblikovati v 
neodvis en avtonom en demografski rezervni sklad. Nemudoma bomo pristopili k 
razpravi o zasnovi, vsebini in načinu d elovanja ter upravljanja demografskega sklada, 
pri čemer bo zakon o demografskem skladu zagotavljal neodvisnost ter avtonomnost 
sklada pri upravljanju njegovih naložb in bistveno povečanje vrednost i premoženja 
sklada (s prenosi  premoženja v last sklada ter z dodatnimi stalnimi viri financiranja 
sklada) , in sicer  s ciljem pomembne okrepitve vloge sklada pri zagotavljanju dodatne 
pokojninske varnosti v prihodnosti.  
● Uveljavljati bomo začeli  načelo »vsako delo šteje « oziroma »od vsakega dela oziroma 
zaslužka plačevati pr ispevke za socialna zavarovanja «, zlasti s ciljem zamejevanja 
prekarnega dela.   
● Sprejeli bomo novo strategijo ekonomskih migracij, ki bo v primeru primanjkljaja 
domačega kadra olajšala pridobivanje ustreznega kadra iz tujine in ga učinkovito 
vključevala v našo družbo ter tako izboljšala razmerje med zavarovanci in upokojenci.  
● Glede na javnofinančne zmožnosti bomo ponovn o uvedli t. i. seniorsk o olajšav o. 
● S ciljem približevanja obremenitve za delodajalce in delojemalce bomo p ostopoma 
dvignili pr ispevne stopnje PIZ za delodajalce , in sicer  do konca mandata v stopnji 0,8 
odstotne točke dviga za delodajalce na leto.  
 
Izziv: Zagotovitev dostojne pokojnine za vse  
Ukrepi:   
● Z ustreznimi ukrepi na trgu dela  bomo spodbujali zgodnejše vključevanje mladih na 
trg dela, stimulira li podaljševanje delovne aktivnosti  in spodbuja li dvig upokojitven e 
starosti.  
● Upokojencem  bomo  po izpolnitvi pogojev starosti in pokojninske dobe za starostno 
pokojnino (ob upoštevanju ustreznih va rovalk) ob ponovni vključitvi v delovno 
aktivnost omogoči li prejemanje celotne pokojnine ob pogoju plačevanja vseh 
prispevkov za socialna zavarovanja. Uveljavitev ukrepa se predvideva z januarjem 
2019.    
 
9 
 ● Spodbujali bomo večjo vključenost in višja vplačila v dodatno pokojninsko 
zavarovanje , vendar ne na račun prispevkov za obvezno pokojninsko zavarovanje. 
Uvedli bomo posebne spodbude za vključitev zaposlenih z nizkimi dohodki v dodatno 
pokojninsko zavarovanje.  
● Dodatno izredno usklajevanje pokojnin, vezano na ne usklajevanje v času 
gospodar ske krize , bo vezano na gospodarsko rast. Ob gospodarski rasti več kot 3  % 
se bodo pokojnine usklajevale za 1 %, ob 4 -odstotni  gospodarski rasti  za 1,5 % ter 
ob 5-odstotni  gospodarski rasti  za 2 %.  
 
Izziv: Zmanjšanje administrativnih ovir na področju dela  in pokojninskega 
zavarovanja  
Ukrep a:  
● Poenotili bomo zavarovalne podlage in zmanjša li njihovo število, kar b o pomenilo 
veliko razbremenitev za vse akterje (delodajalce, delavce  in vlado).  
● Poenotili bomo obdobja zavarovanja in prilagodi li sistem odmere pokojnin (ukini li 
bomo  sedanje pojme delovne, pokojninske  in posebne dobe ter uvedli univerzalno 
»pokojninsko dobo«).  
 
Izziv: Preprečevanje  revščin e med prejemniki pokojnin  
Ukrep i:  
● Ob upoštevanju sorazmernosti vplačanih prispevkov skladno z javnofinančnim i 
zmožnostmi  bomo  postopno dvigni li minimalne pokojnine za polno pokojninsko dobo 
čez prag revščine (trenutno 613  evrov ). 
● Odmerni odstotek za 40 let pokojninske dobe se bo postopno določi l v višini najmanj 
63 %, obenem se bo prizna l višji odmerni  odstotek za skrb za otroke. Uveljavitev 
ukrepa je predvidena  z januarjem 2019.  
● Določili bomo letni dodatek v dveh različnih višinah , in sicer 80  % najnižje pokojnin e 
za polno pokojninsko dobo tistim, ki prejemajo pokojnino manj , kot je višina najnižje 
pokojnine za polno pokojninsko dobo , ter v višini 50  % tistim, ki prejemajo več , kot 
znaša najnižja pokojnina za polno pokojninsko dobo. Uveljavitev ukrepa je predvidena  
s 1. januarjem 2019.  
 
Izziv: Zagotovitev ustrezn ega invalidsk ega varstv a in ureditev vdovskih pokojnin  
Ukrep a:  
● Prenovili bomo sistem invalidskega zavarovanja, uve dli enoten izvedenski organ, 
poenostavi li in poenoti li pravice iz naslova invalidnosti ter preko poklicne rehabilitacije 
dosegli večjo vključenost invalid ov na trg dela . 
● Invalidske in vdovske pokojnine je treba na novo sistemsko urediti ter dvigniti na 
nivo, da omogoča vsaj minimalne življenjske standarde. Najnižja vdovska pokojnina 
mora biti na ravni minimalne zagotovljene pokojnine, del vdo vskih pokojnin pa naj se 
zviša s 15 na 25  % po pokojnem partnerju.  
 
3.3. GOSPODARSK O USPEŠNA SLOVENIJA , USMERJENA V TRAJNOSTNI RAZVOJ 
IN VAROVANJE OKOLJA  
 
S temeljnimi izhodišči gospodarskega programa želimo zagotoviti nadaljevanje uspešnega 
razvoja slovenskega gospodarstva z jasno usmeritvijo v sodobne, na znanju temelječe 
tehnologije, z visoko dodano vrednostjo, prijazne do okolja in ljudi ter trajnostno n aravnane.   
 
10 
 Podpirali bomo nadaljnjo širitev in prodor slovenskih gospodarskih subjektov na perspektivne 
tuje trge ter z ustreznimi ukrepi omogočali lažjo in večjo konkurenčnost.  
Izziv: Krepitev konkurenčnost i slovenske industrije  
Ukrep a: 
● Z zagotavljanjem do stopa do virov financiranja za raziskave in razvoj, spodbujanjem 
uvajanja digitalizacije, spodbujanjem povezovanja  ter spodbujanjem večjih razvojnih 
projektov si bomo še naprej načrtno prizadevali, da bo slovenska industrija 
pozicionirana višje v dobavitel jskih verigah – postati mora strateški  in razvojni partner 
multinacionalk.  
● Okrepili bomo gradbeništvo kot strateško panogo slovenskega gospodarstva. 
Podobno kot lesarstvo je tudi gradbeništvo ob zadnji gospodarski krizi doživelo hud 
padec aktivnosti, zato  bomo Direktoratu za lesarstvo na Ministrstvu za gospodarski 
razvoj in tehnologijo dodali področje gradbeništva. Direktorat bo tako skrbel za 
tesnejše povezovanje podjetij v panogi, učinkovitejši nastop na tujih trgih, 
koordinacijo razvojnih projektov, zag otavljanje virov financiranja in zagotavljanj e 
ustreznih zakonskih podlag , pomembnih za panogo.  
 
Izziv: Poenostavitev postopkov s ciljem hitrejšega odločanja  
Ukrep a:   
● Prevetrili bomo obstoječ o zakonodaj o s testom njene potrebnosti in koristnosti ter z 
uporabo komparativne analize rešitev v primerljivih državah članicah EU. Vsak novi 
akt bo pred sprejetjem presojan po enakih načelih. Zakonski in podzakonski akti bodo 
v maksimalni možni meri predhodno obravn avani in usklajeni s predstavniki 
deležnikov, ki jih bo posamezni akt obravnaval.  
● Poenostavili bomo birokratske postopke za zaposlovanje ustrezno usposobljene in 
deficitarne delovne sile iz tujine (nadaljevanje digital izacije postopkov zaposlo vanja) 
ob ustrezni zaščiti  domače.  
 
Izziv: Razbremenitev plač  
Ukrep:   
• V skladu z javnofinančnimi možnostmi bomo znižali obremenitev plač z dohodnino ( ali 
z dvigom splošne dohodninske olajšave ali morebitnimi posegi v dohodninsko lestvico 
in razrede) , pri čemer bo  predlog pripravljen na podlagi  pripravljen e strokovn e analiz e 
celotnega dohodninskega sistema in z njim povezanih p odročij . 
 
Izziv: Ureditev trga dela in delovnih razmerij  
Ukrepi:  
● V okviru socialnega dialoga bomo pripravili s premembe  delovnopravne zakonodaje v 
smeri lažjega prilagajanja delodajalcev hitrim spremembam v poslovnem okolju ob 
hkratni vzpostavitvi mehanizmov ustrezne varnosti delojemalcev s postopno 
izenačitvijo pravic vseh oblik dela v smeri varne prožnosti.  
● S proučitvij o možnosti preoblikovanja v smeri t. i. »living wage« bomo ustrezno 
uredili  minimaln o plačo. V prihodnjih dveh letih bo dvig minimalne plače v dinamiki 
4,5 % vsako leto. Leta 2021 bomo začeli z uporabo formule za izračun minimalne 
plače. Iz definicije m inimalne plače bomo izločili še preostale  dodatke.  
● Takoj bomo pripravili medresorske  ukrep e za odpravo prekarnosti (ustanovitev 
medresorske delovne skupine za načrtovanje in izvedba ukrepov proti prekarnosti ter 
priprava strategije boja proti prekarnosti). Odpravili bomo prekarne oblike dela v   
 
11 
 javnem sektorju , in sicer kot zgled zasebnemu sektorju . Za namene zasledovanja teh 
ciljev bomo spremenili ZID in ZDR.   
● Tudi za agencijske delavce na čakanju bomo uvedli zajamčeno minimalno plačo.  
● Definicijo delovnega razmerja bomo razširili tako, da bo vključevala tudi ekonomsko 
odvisne osebe, tj. delavce, ki trenutno opravljajo delo preko pogodb civilnega prava 
in glavnino dohodka zaslužijo pri enem naročniku.  
● Našli bomo rešitev za zagotavljanje socialne in zdravstven e varnosti samozaposlenih 
oseb v primeru bolniškega dopusta  v prvih tridesetih dneh na način, da ne bo 
prihajalo do zlorab . 
● Delo inšpekt orata za delo  bo učinkovitejše , tudi s podvojitvijo  inšpektorjev . 
● Zaostrili bomo prepoved veriženja pogodb.  
● Spodbujali b omo spolne kvote v organih vodenja gospodarskih družb . 
 
Izziv: Spodbujanje ekonomske demokracije  in sodobnih oblik na področju 
podjetništva  
Ukrepi:  
● Preko javnega sklada bomo f inančno in izobraževalno podpirali  zadružniš tvo ter 
socialn o podjetništv o.  
● Vzpostavili bomo pogoje za razvoj delavskih zadrug in delavskih skladov za odkupe 
podjetij . 
● Uveljavili bomo pravice o prednostni pravici delavcev pri  odkupih državnih podjetij (ki 
jim pripada po ZSDU -1).  
● Uvedli bomo s podbude za povezovanje različnih podje mov z zadružnimi modeli in 
sodelom (co -working) ter razvoj pristopov množičnega mikro sofinanciranja s 
pomočjo novih tehnoloških pristopov.  
● Sprejeli bomo pravne podlage za ustanavljanje zadružnih bank . 
 
Izziv: Izobraž evalni sistem, ki je tudi v  sozvočju  s potrebami  trajnostno in 
razvojno naravnanega gospodarstva  
Ukrep:  
• Dele izobraževalnega sistema  bomo prilagodili  potrebam trajnostno in razvojno 
naravnanega gospodarstva z večjim poudarkom na praktičnem usposabljanju in 
zgodnjem prilagajanju ter vključev anju v delovno okolje preko sistemov vajeništva, 
delovnih praks in skupnih projektov med izobraževalnimi, razvojno -raziskovalnimi ter 
gospodarskimi subjekti.  
 
Izziv: Vzpostavitev okolja za tehnološki preboj  
Ukrepi:  
● Prenovili bomo mehanizm e finančnih spodb ud gospodarstvu s ciljem krepitve 
trajnostnega razvoja, temelječega na sodobnih tehnologijah in ohranjanju okolja s 
ciljno usmeritvijo podpore panogam ter podjetjem z visoko dodano vrednostjo (ne 
glede na to, ali gre za domačega ali tujega vlagatelja). Tem eljni kriteriji pri 
dodeljevanju spodbud, ki bodo temeljile predvsem na davčnih olajšavah za podjetja, 
bodo tehnološka naprednost, pričakovana dodana vrednost in mednarodna 
konkurenčnost.  Po potrebi bomo ustrezn o prilagodi li Zakon o spodbujanju  naložb v 
smeri, da se bo do spodbujal e naložbe, ki bodo trajnostno naravnane, družbeno in 
okoljsko odgovorne.    
 
12 
 ● V največji možni meri bomo pri prenovi mehanizmov sledili sprejeti Strategiji pametne 
specializacije.  
● MSP kot izjemno pomembnemu segmentu narodne ga gospodarstva bomo zagotovili 
pogoje za čim hitrejši in čim lažji prehod iz zagonske v normalno poslovno fazo , in 
sicer s primerno kombinacijo ukrepov na področju davkov, spodbud, povezovanja ter 
podpore pri internacionalizaciji.  
  
Izziv: Krepitev internacionalizacije poslovanja podjetij  
Ukrepi:  
● Izvozno usmerjena podjetja in njihove aktivnosti na področju internacionalizacije 
bomo še naprej podpirali z razpisi, katerih namen i so krepiti prisotnost na 
mednarodnih sejmih, testiranje tujih trgov, prido bivanje mednarodno priznanih 
certifikatov ter formiranje in delovanje slovenskih poslovnih klubov v tujini.  
● Na trgih izven EU moramo okrepiti pokritost s slovenskimi diplomatsko -konzularnimi 
predstavništvi – predvsem v Afriki in JV Aziji. Slovenska gospoda rska diplomacija 
mora delovati kontinuirano in ciljno.  
● Vlogo Javne agencije RS za spodbujanje podjetništva (SPIRIT) moramo na področjih, 
za kater a je agencija pristojna, še dodatno okrepiti. SPIRIT ima med institucijami 
ključno vlogo pri spodbujanju internacionalizacije slovenskih podjetij in privabljanju 
tujih investitorjev.  
● Nadgradili bomo slovensk o podporn o okolje na področju internacionalizacije za 
slovenske izvoznike in domače ter tuje investitorje v okviru že ustanovljene točke 
SPOT Global, za katero skrbi Javna agencija RS za spodbujanje podjetništva (SPIRIT).  
 
Izziv: Učinkovito upravljanje državnega premoženja  
Ukrepi:  
● Prevetrili bomo Strategij o upravljanja kapitalskih naložb države in uveljavi li 
sprememb e s ciljem povečan ja učinkovitosti ter donosnosti. P oleg teh kriterijev pa 
mora strategija zasledovati tudi socialne in okoljske cilje, skladen regionalni razvoj ter 
vpliv na zaposlenost.  
● Proučili bomo smotrnost prenosa SDH pod pristojnost Ministrstv a za gospodarstvo,  in 
sicer ker je bila večina podjetij že finančno prestrukturirana in zdaj sledi faza v smeri 
poslovnega prestrukturiranja.  
● Zagotovili bomo učinkovitejše  izvajanj e osebne  odgov ornosti nadzornikov . 
● Sprejeli bomo z akon o revizi ji projektov sistemskega pomena . 
 
Izziv: Uresničitev Strategij e trajnostne rasti slovenskega turizma  
Ukrepi:  
● Doseči moramo ključni cilj strategije, to je dvig prilivov iz naslova izvoza potovanj na 
3,7–4 milijard evrov.  
● Nadaljevali bomo delo v okviru novo definiranih štirih makro destinacij (Mediteransk a 
& Kraška Slovenija, Alpska Slovenija, Termaln a Panonska Slovenija in Ljubljana & 
Osrednja Slovenija).  
● Okrepili bomo vlogo Slovenske turistične organiza cije v smislu koordinacije štirih 
makro destinacij in Direktorata za turizem za oblikovanje razvojnih smernic na makro 
destinacijah.  
● Hotelska podjetja v državni lasti bomo prestrukturirali in realizirali nove »greenfield « 
(6.500 sob) ter » brownfield « (8.500 sob) naložbe v nastanitvene kapacitete   
 
13 
 (naložbena kreditna linija prek SID banke, nepovratna sredstva, opredelitev 15 –20 
ključnih projektov za razvoj turizma).  
● V okviru SDH bomo ustanovili dodatno divizijo, ki bo skrbela za finančno in 
upravljavsko pres trukturiranje turističnih kapacitet.  
● Za namen zagotavljanja usposobljenega in motiviranega kadra bomo izboljšali 
formalno izobraževanje na podlagi kadrovske politike gospodarstva ter spodbujali 
izobraževanja na samem delovnem mestu.  
● V štiriletnem obdobju b omo zagotovili sistemski vir financiranja trženja slovenskega 
turizma, za katerega bo še naprej skrbela STO. Cilj vseh tovrstnih aktivnosti bo 
povečanje prepoznavnosti Slovenije kot zelene, butične in v trajnostni razvoj 
usmerjene destinacije za doživetja z visoko dodano vrednostjo.  
 
3.4. VZDRŽNE IN STABILNE JAVNE FINANCE KOT OSNOVA ZA DELOVANJE 
DRŽAVE  
 
Vzdržne in stabilne javne finance predstavljajo glavni temelj za delovanje celotne države ter 
vseh njenih podsistemov. Glavn i vodili pri vodenju javnih financ bo sta javnofinančna 
vzdržnost in upoštevanje fiskalnega pravila. Zavedanje, da morajo prilivi in odlivi v finančni 
blagajni biti uravnoteženi ter da si ne smemo privoščiti ogrozitve stabilnosti javnih financ , je 
temelj uspešnega delovanja.  
 
Izziv: Zagotovitev in ohranitev stabilnosti javnih financ ter zniževanje javnega 
dolga  
Ukrepi:   
● Proračunsko načrtovanje  bo skladno  z ustavno zapisan im fiskaln im pravil om in ciljn im 
zniževanj em javnega dolga ter uresničevanj em temeljnih projekt ov in razvojnih ciljev 
države.  
● Ponovno bomo preverili sprejet i proračun za leto 2019 in ga prilagodi li skladno z 
zavezami iz koalicijske pogodbe .  
● Pospešili bomo aktivnosti in priprav o projektov za učinkovitejše črpanje evropskih 
sredstev iz finančne persp ektive 2014 –2020. 
 
Izziv: Uspeš en zaključ ek pogajanj v okviru nove finančne perspektive EU za 
obdobje 2021 –2027 s ciljem, da RS ostane neto prejemnica sredstev  
Ukrep:  
• Oblikovali bomo strokovn o skupin o za pripravo pogajalskih izhodišč . 
 
Izziv: Zagotovitev stabiln ega, predvidljiv ega in mednarodno primerljiv ega 
davčn ega okolj a 
Ukrepi:  
● Novelirali bomo Zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju in Zakon o ob vezni 
udeležbi delavcev pri dobičku .  
● Pripravili in uvedli bomo davek na nepremičnine in premoženje, ki bo bolj obdavčil 
lastnike več ter večjih nepremičnin . 
● Nadaljevali bomo uvajanj e sodobnih informacijsko podprtih tehnologij za 
poenostavitve davčnih postopkov .   
 
14 
 ● Davčn o bomo uredili poslovanj e podjetij, ki se ukvarjajo z no vimi tehnologijami, in 
tistih, ki sodijo med nove oblike podjetništva . 
● Uvedli bomo davčn o olajšav o do 5 % letne dohodninske osnove posameznika za 
sredstva, vložena v področja kulture, športa, zdravja in obrtniških del na podlagi 
tehnološke nadgradnje progr ama »preveri račun« (samodejni pripis računov k 
izračunu dohodnine).  
● Spodnj o mejo DDPO, ki ga morajo plačati pravne ose be, bomo določili na 5 %. 
● Uvedli bomo pribitek na vse transakcije v davčne oaze . 
● Osebne prihodk e iz kapitala in rent  bomo vključili  v osnovo za odmero dohodnine . 
 
Izziv: Ustrezen nadzor nad spoštovanjem področne zakonodaje in iz boljšanje 
plačilne nediscipline  
Ukrep a: 
● Ključne državne organe pri boju proti finančnemu (bančnemu) in gospodarskemu 
kriminalu, davčnim utajam in prevaram, pranju denarja, oškodovanju javnih sredstev 
ter črni in sivi ekonomiji bomo okrepili in jasneje razmejili njihove pristojnosti.  
● Z uporabo s odobnih informacijskih tehnologij bomo centralizirali javno naročanje in 
okrepili njegovo transparentnost ter plačila prispevkov.  
 
3.5. SPREJELI BOMO IZZIVE PRIHODNOSTI KOT ENEGA IZMED TEMELJEV 
RAZVOJA NAŠE DRUŽBE  
 
Gradimo družbo , temelječo na znanju kot  ključnem dejavniku razvoja in globalne 
konkurenčnosti slovenske družbe in še posebej gospodarstva. Nove tehnologije (veriženje 
blokov, 3D -tisk, roboti, internet stvari, umetna inteligenca …) postajajo temelji prihajajoče 
industrijske revolucije (IR 4.0). Želimo postati ena izmed najbolj digitaliziranih držav v EU, 
kar zahteva, da državljane opolnomočimo z digitalnimi znanji, zagotovimo varen dostop do 
zmogljive digitalne infrastrukture in storitev ter sprejmemo ukrepe za vzpostavitev 
digitalizaciji prijazn ega regulatornega in razvojnega okolja. Da bi bili kos tem izzivom in  bi 
dosegli cilj globalne konkurenčnosti, je treba celotno slovensko družbo pripraviti ter aktivno 
vpeti v ključne tehnološke procese. Iz sledilcev globalnih tehnoloških trendov moramo po stati 
aktivni deležniki teh procesov.  
 
Izziv: Postati družba znanja in sodobnih tehnologij  
Ukrepi:   
● Postopno bomo povečali proračunsk e in drug e javne izdatk e za raziskave ter razvoj 
na 1 % BDP do let a 2022 in spodbujali  zasebna vlaganja v raziskave in razvoj ter v 
tem mandatu  povečali sredst va za visoko šolstvo proti povprečju EU. Sprejeli bomo 
naslednji cilj:  povečanje skupnih sr edstev za raz iskave in razvoj vsaj na 3  % BDP.  
● Finančna bomo podprli vključit ev slovenskih raziskovalcev v evropski prostor (npr. 
infrastruktura, ERC, skupno programiranje  ...).  
● Spodbujali bomo vključevanje visokošolskih in znanstvenih institucij v mednarodne 
projekte, oblikovanje skupnih študijskih programov ter izmenjave študentov in 
profesorjev ter ostalega osebja z najboljšimi univerzami po svetu .  
● Povečevali bomo razvojn a sredstv a za odličnost (diverzifikacijo) univerz . 
● Nadaljevali bomo s  tekočimi projekti za zagotovitev visoke pokritosti s 
širokopasovnimi optičnimi omrežji ter brezžičnimi omrežji 5G in omrežjem za internet 
stvari ter  z razvoj em sodobnih tehnologij (veriženje blokov, umetna inteligenca – AI,   
 
15 
 veliki podatki – BigData, navid ezne in nadgrajene realnost i – VOR, avtonomne vožnje 
– CAD ...).  
● Vzpostavili bomo ustrezno reguliran poslovn i ekosistem za razvoj in uporabo 
tehnologi j veriženja podatkovnih blokov.  
● SID bank o bomo preoblikovali  v smeri razvojne banke . 
 
Izziv: Sodobna IT -infrastruktura  
Ukrep a:  
● Zagotovili bomo i nternet ultravisokih hitrosti in prenosov podatkov na celotnem 
ozemlju države.  
• Dostop do interneta za vse skozi univerzalno storitev, sofinanciranje vzpostavitve 
hitrih povezav v ruralnih okoljih in projektov za pospeševanje povezljivosti znotraj 
urbanih okolji.  
 
Izziv: Digitalizacija družbe  
Ukrep a:  
● Pripravili bomo n acionaln i akcijsk i načrt digitalizacije.  
● Ob rojstvu bomo podelili digitaln o državljanstv o (brezplačen e -certifikat in e -
identiteta).  
 
Izziv: Povezovanje znanosti in gospodarstva   
Ukrepi:  
● Prenovili bomo sistem financiranja mladih raziskovalcev v gospodarstvu in povečali 
njihov o letno število, in sicer  s ciljem povečanja pretoka idej, znanja ter tehnologij 
tako med znanstveno -raziskovalnim okoljem in gospodarstvom kot tudi med 
pedago škim procesom ter gospodarstvom.  
● Ustrezno bomo regulirali prenos znanja med univerzami (vključno z odcepljenimi 
podjetji) in JRO ter gospodarstvom, s čimer bo zavarovan  javni interes, preprečene 
bodo zlorabe in konflikt i interesov ter zagotovljena čim širš a dostopnost vseh 
rezultatov javno financiranih raziskav , v primerih komercializacije pa je treba ohraniti 
prost dostop za nekomercialno rabo.   
● Sofinancirali bomo doktorsk e študije doma in v tujini .  
● Statusno -organizacijsko bomo preoblikovali Urad za intelektualno lastnino in prenovili 
Zakon o intelektualni lastn ini, in sicer s ciljem krepitve zaščite intelektualne lastnine.  
 
Izziv: Prenova nacionalnega raziskovalnega sistema  
Ukrep:   
● Prenovili bomo nacionaln o zakonodaj o na področju raziskovalne dejavnosti (Zakon o 
raziskovalni in razvojni dejavnosti, Resolucija o raziskovalni in inovacijski strategiji 
Slovenije).  
 
3.6. SLOVENIJA – UČINKOVITA IN DEBIROKRATIZIRANA DRŽAVA  
 
Birokratski in administrativni postopki morajo slediti digitalizaciji. Pri tem je pomembno, da 
bo z digitalizacijo in poenostavitvijo določenih postopkov omogočeno, da se javni uslužbenci 
v večji meri posvečajo dejanskim problemom ter imajo dovolj časa za komunikacijo in iskanje 
rešitev za ljudi .   
 
16 
  
Izziv: Poenostavitev in debirokratizacija posameznih procesov v javni upravi  
Ukrepi:   
● Nadgradili bomo portala e -Uprava in e -Vem za mobilni dostop ter dostop od doma , in 
sicer za poenostavitev ter pospešitev določenih postopkov (npr. ustanovitev/zaprtje 
podjetja, pridobitev osebnih dokumentov, odjava/prijava stalnega prebivališča  …). 
Izboljšati je treba  povezave med različnimi evidencami in bazami podatkov, kar bo 
izboljšalo kakovost ter pospešilo izmenjavo do stopnih informacij.  
● Zagotovili bomo povečanje pristojnosti predstojnikov v javnem sektorju , in sicer  ob 
hkratnem okrepljenem uveljavljanju njihove osebne odgovornosti za doseganje ali 
nedoseganje rezultatov ter zakonitost poslovanja (Zakon o javnih uslužb encih, Zakon 
o funkcionarjih v državni upravi, Zakon o javnih agencijah, Zakon o zavodih …).  
 
3.7. OHRANITEV SLOVENIJE KOT VARNE DRŽAVE IN PRIMERNA UREDITEV 
SISTEMOV NACIONALNE VARNOSTI  
 
Zavedamo se, da je varnost eden izmed temeljnih pogojev za delovanje in razvoj družbe. 
Poleg tega se zavedamo, da so za varovanje vrednote varnosti in miru ter za zagotavljanje 
stabilnega va rnostnega okolja potrebna sredstva . Naša želja je, da zagotavljamo  varnost 
naših državljanov z ustreznimi sredstvi, ki nikakor ne bo do slabila ostalih podsistemov  
države.  
 
Izziv: Zagotavljanje nacionaln e varnost i države in primern a ureditev vseh 
podsistem ov, ki zagotavljajo varnost  
Ukrepi:  
● Izvedli bomo skupn i stratešk i pregled sistema nacionalne varnosti, ki bo zajemal vse 
podsisteme in bo podlaga za pripravo ter sprejem nove Resolucije nacionalne varnosti 
Republike Slovenije.  
● Zagotovili bomo financiranj e podsistemov nacionalne varnosti in postopn o rast 
izdatkov naciona lno varnostnega sistema skladno s sprejetimi mednarodnimi 
obveznostmi za vzdržen in učinkovit sistem za zagotavl janje varnosti ljudi ter države 
ob upoštevanju  prilagajanja  izdatkov za nacionalne podsisteme dejanskim potrebam 
in zmožnostim slovenske družbe.   
● Nadgradili bomo koncept hitrega, odločnega in usklajenega odziva (povezovanje 
kadrov in sredstev) na vse varnostne grožnje.  
● Reorganizira li, modernizira li in digitalizira li bomo  vse komunikacijske sisteme 
nacionalno  varnostnih podsistemov ter vzpostavi li hitrejši prenos podatkov in 
informacij med enotami ter štabi na terenu.  
● Dvignili bomo  raven varnostne kulture v družbi.  
● Pristojnosti napotovanja SV v tujino bomo skladno z novelo Zakona o obrambi EPA 
1400-VII prenesli na Državni zbor . 
 
Izziv: Kadrovska podhranjenost sistema in podsistemov nacionalne varnosti  
Ukrep:  
● Uredili bomo status poklicev in oblikovali kariern e poti v nacionalni varnostni strukturi.  
 
Izziv: Preoblikovanje in prilagoditev obrambnega sistema države  
Ukrepi:    
 
17 
 ● Postopn o bomo  realno dvignili obrambn e izdatk e, in sicer  v dinamiki, ki je finančno 
vzdržna za javne finance ter hkrati zagotavlja ohranjaje kredibilnosti naše države do 
zavezništva.  
● Organizacijsko bomo povezali postopke in zaposlene v SV ter upravnem delu MORS , 
in sicer  z nameno m procesne optimizacije ter poenostavitve upravljanja obrambnega 
sistema in SV.  
● Z zavezništvom  se bomo posvetovali  glede  izgradnje ciljev zmogljivosti, vključno obeh 
bataljonskih skupin, upoštevajoč razpoložljivost novih investicijskih sredstev in skupno 
ugotovljenih prioritet ter trenutnih kadrovskih zmogljivosti države.  
 
Izziv: Okrepitev sistema varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami  
Ukrepi:  
● Urediti je treba status, pogoje za delo in opremo gasilk ter gasilcev, reševalk in 
reševalcev ter drugih prostovoljk in prostovoljcev prostovoljnih organizacij, ki delujejo 
v sistemu zaščite ter reševanja.  
● Povečati je treba sofinanciranje prostovoljnih organizacij, ki delu jejo v sistemu 
varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami.  
● Povečati je treba financiranje delovanja gasilcev preko požarnega sklada in na novo 
razdelati sistem financiranja obnove sredstev ter opreme, ki se je uničila v večjih 
intervencijah.  
● Posodobiti je treba floto transportnih helikopterjev, ki delujejo pri nalogah zaščite in 
reševanja ter helikopterske nujne medicinske pomoči.   
 
Izziv: Nadaljnja konsolidacija sistema notranje varnosti  
Ukrep a: 
● Tehnološko in s pravnimi okvir i bomo sledili zastavljenim ciljem na področju boja proti 
mednarodnem u organiziranem u kriminalu in terorizmu.  
● Okrepili bomo delo na področju računalniške forenzike .  
 
Izziv: Posodobitev obveščevalnega sistema  
Ukrep:   
● Sprejeli bomo k rovni zakon o obveščevalno -varnostnih službah, ki b o ustrezneje 
povezal vse deležnike na področju obveščevalno -varnostne dejavnosti v Republiki 
Sloveniji.  
 
Izziv: Informacijska varnost države  
Ukrepi:  
● Na podlagi obstoječe zakonodaje bomo vzpostavi li celovit sistem informacijske 
varnosti države.  
● Zaščitili bomo slovensk o kritičn o infrastruktur o s povečano informacijsko varnostjo . 
● Povečevali bomo zavedanj e javnosti o dejanskih nevarnostih informacijskih napadov.  
 
Izziv: Migracije  
Ukrep a: 
● Izdelali bomo celovit o migracijsk o strategij o, ki bo temeljila na medresorskem 
povezovanju.  
● Učinkovitejše  bomo  varova li schengensk o mejo. Tehničn e ovire bomo  z meje  
odstranili  takoj, ko bodo razmere to dopuščale . 
   
18 
  
3.8. VARNA, SODOBNA, STROŠKOVNO UČINKOVITA IN TRAJNOSTNA 
INFRASTRUKTURA  
 
Prometna infrastruktura je v funkciji zagotavljanja mobilnosti prebivalcev in slovenskega 
gospodarstva. Spodbujali bomo okoljsko sprejemljivejše oblike prometa in javni promet, pri 
čemer bomo sledili načelom varnosti, inovativnosti ter trajnosti. S spodbuj anjem investicij v 
omrežje kolesarskih cest bomo krepili tudi turistične potenciale Slovenije in promovirali 
zdravo mobilnost. Učinkovitost investicijskih procesov države in razvoj gradbene oziroma 
investicijske stroke bomo zagotavljali z uvajanjem digital izacije na področju gradenj.  
 
Izziv: Država kot kompetenten in učinkovit investitor  
Ukrepi:  
● Akcijsk i načrt uvedbe digitalizacije na področju grajenega okolja v Republiki Sloveniji  
bomo spremenili in ga dosledno implementirali . DARS in DRSI bosta postala 
promotorja BIM -pristopa k načrtovanju in izvedbi infrastrukturnih investicij, državni 
inženir pa strokovni koordinator ter integrator teh procesov.  
● Na področju zagotavljanja kakovosti v gradnji bomo zagotovili zadostna finančna 
sredstva za intenziviranje d ela tehničnih odborov, v katerih sodelujejo predstavniki 
slovenske stroke, ki izdelujejo strokovne predloge prenove tehnične regulative (npr. 
projekt priprave in sprejemanja tehničnih specifikacij za prometno infrastrukturo 
(TSPI), standardizacija popisov del in dopolnjevanje enotnih baz cen  …). 
● S ciljem zagotavljanja predvidljivih in stabilnih okoliščin za učinkovito načrtovanje ter 
izvedbo oziroma realizacijo šestletnega operativnega programa vlaganj v promet in 
prometno infrastrukturo bomo v mandatnem ob dobju 2018 –2022 v proračunu DRSI 
vsakoletno zagotavljali ustrezno višino sredstev, ki pa ne bo nižja kot v izhodiščnem 
letu 2018.   
 
Izziv: Dosledno oziroma učinkovito izvajanje Strategije razvoja prometa v RS do 
leta 2030  
Ukrepi:  
● Šestletni operativni prog ram vlaganj v promet in prometno infrastrukturo bo postal 
sestavni del dokumentacije, ki jo Državni zbor RS potrjuje v okviru vsakoletnega 
sprejema oziroma rebalansa državnega proračuna. S tem bo dokument, ki je 
zastavljen kot t.  i. »šestletni drsni plan«, postal dejansko operativno načrtovalsko 
orodje, ki se bo vsakoletno noveliralo glede na načrtovano in dejansko realizacijo. V 
operativni program investicij bo vpeljano t.  i. »zlato investicijsko pravilo«, ki bo 
zagotavljalo proti ciklično funkcijo državnih investicij v prometno infrastrukturo.  
● V okviru izvajanja šestletnega operativnega programa vlaganj v promet in prometno 
infrastrukturo bomo posebno pozornost namenili naslednjim projektom:  
● nadaljevanje aktivnosti v teku in začetek del na obeh delih t.  i. 3. razvojne osi 
– sever in jug ;  
● intenziviranje predinvesticijskih aktivnosti na območju 3a. in 4. razvojne osi ; 
● ureditev železniških postajališč ; 
● nadaljevanje izvajanj a projektov za modernizacijo železniškega omrežja ; 
● spodb ujanje javnega prevoza:  
o uvedba enotne vozovnice in conskega sistema plačevanja,  
o možnost prestopanja z enotno vozovno med različnimi oblikami javnega 
prevoza,    
 
19 
 o usklajenost voznih redov pri prestopanju (optimizacija »modal -splitov «, tj. 
prehodov z ene vrste  javnega prevoza na drugo),  
o uvedba enotnega informacijskega portala in s tem povečanje dostopnosti 
informacij o voznih redih,  
o višje subvencije javnemu prevozu (cenovno spodbujanje) . 
 
Izziv: Začetek gradnje drugega  tira na predvideni trasi z izgradnjo dvotirne proge  
Ukrepi:  
● Nadaljevali bomo izvajanj e projekta p reko projektnega podjetja 2TDK . 
● Dopolnili bomo obstoječe gradben o dovoljenj e za širitev servisnih cevi . 
● Potrdili bomo investicijsk i program in začetek gradnje dostopnih cest . 
● Začeli bomo postop ek državnega prostorskega načrta za dvotirno progo (umestitev 
viaduktov in preostalih predorov) . 
● Dela ustanovljenega projektnega sveta Vlade RS za civilni nadzor  se bodo 
nadaljevala.   
● Dokončali bomo postop ek z Evropsko investicijsko banko (EIB) za dodelitev posojila.  
● Začeli bomo postopek s SID banko za dodelitev posojila . 
● Začeli bomo postopek za dodelitev poroštva »Junker jevega  sklada « za posojilo EIB . 
● Nadaljevali bomo pogajanj a z zalednimi državami in hkrati preučili možnosti, da se 
drugi tir financira brez sodelovanja drugih držav . Pri morebitni odločitvi o sodelovanju 
bo vlada upoštevala s amo možnost, ki bo ugodna za Slovenijo . 
 
Izziv: Promet po meri uporabnika in okolja  
Ukrep i: 
● V okviru Nacionalnega centra za upravljanje prometa (NCUP) bomo vzpostavili 
sodobn e sistem e vodenja prometa  in obveščanje uporabnikov preko informacijskih 
portalov ter mobilnih aplikacij v realnem času.  
● Z razvojem kakovostnega javnega potniškega prometa  bomo  razbremenili cestno 
omrežj e. Ustanovili bomo neodvisnega upravljavca javnega potniškega prometa 
(DUJPP), s ciljem povečanja dostopnosti za uporabnike bomo uskladili vozne rede in 
prenovili sistem subvencioniranja javnega potniškega sistema. Omogočili  bomo 
razširitev uporabe enotne vozovnice in možnost prestopanja med različnimi oblikami 
javnega prevoza z enotno vozovnico . 
● Ohranili bomo vinjetni sistem cestninjenja za osebna vozila do 3,5 t in uvedli t.  i. 
elektronske vinjete.  
● Pripravili bomo predlog z a takojšnjo omejitev vožnje za tovorna vozila z višjimi izpusti 
oziroma maksimalen dvig cestnine in drugih taks za ta vozila.  
● Pripravili bomo predlog za omejitev uvoza dizelskih vozil z višjimi izpusti (s prenovo 
sistema dajatev na vozila), razen za staro dobnike.  
● Nadaljevali bomo izvajanje ukrepov za zagotavljanje prometne varnosti v okviru 
Agencije za varnost v prometu (AVP).  
● Izboljšali bomo kolesarsk o omrežj e. 
● Prilagodili bomo zakonodaj o, da bo omogočala učinkovitejši nadzor prometa z 
avtomatskimi sistem i nadzora , in uvedli sekcijsk o merjenj e hitrosti na ključnih odsekih 
avtocestnega križa. 
● Osnutek Akcijskega načrta za alternativne vire energije  je že izdelan . Po uskladitvi 
bomo akcijski načrt sprejeli na Vladi RS in ga začeli izvajati.  
● Nadaljevali bomo s postopno preusmeritvijo tovora na železniške tire.  
   
20 
  
3.9. ENERGETSKO UČINKOVITA DRŽAVA Z VKLJUČEVANJEM OBNOVLJIVIH VIROV  
 
Zaveza razogljičenju in s tem potreba po nadomeščanju fosilnih goriv z obnovljivimi viri bo z 
rastočo rabo energije, digitalizacijo ter povezovanjem infrastrukture skupaj z izzivi IR 4.0 in 
družbe 5.0 definirala nadaljnji razvoj energetske infrastrukture. Zanesljiva in napredna 
infrastruktura bo zato pomemben dejavnik za konkurenčno gospodarstvo, ki nudi kakovostna 
delovna mesta.  
 
Zanesljivost oskrbe ob zavezi razogljičenju bomo v prvi vrsti zagotavljali z ukrepi uči nkovite 
rabe energije, nadaljnjo  podpor o izkoriščanjem obnovljivi h virov energije, ki jih ima Slovenija 
(v prvi vrsti največjemu potencialu – hidroenergiji), ustrezno energetsko mešanico virov in 
primerno stopnjo samozadostnosti.  
 
Visoke parametre zanesljivosti oskrbe danes zagotavljamo z mešanico proizvodnje iz različn ih 
virov in robustno infrastrukturo elektro, plinskega ter drugih energetskih sistemov. Z ugodno 
in v čim večji meri brezogljično  mešanico domačih virov bomo zagotavljali zanesljivost oskrbe 
tudi v prihodnje, pri čemer pa bomo tudi nadalje skrbeli za primerjalno cenovno dostopnost 
energije uporabnikom ter s tem hkrati še nadalje zagotavljali tudi pogoje konkurenčnosti 
gospodarstva.  
 
Izziv: Sodobna energetska zasnova Slovenije in učinkovito upravljanje 
energetskega področja  
Ukrepi:  
• Čim prej bomo sprejeli pripravljen trajnostno usmerjen energetski koncept Slovenije z 
ambicioznimi in vzdržnimi cilji za gospodarstvo in prebivalce ob upoš tevanju trajnostnih 
načel na področjih razogljičenja ter primerjalne zanesljivosti in kakovosti oskrbe ter 
dostopnosti energentov do leta 2050 , in sicer  ob upoštevanju dviga stopnje 
samooskrbe ter načel pravičnega prehoda (s potrebno sanacijo okolja ter 
prestrukturiranjem regij) ob zagotovitvi konkurenčne proizvodne cene energije za 
državljane in gospodarstvo.  
• Pospešili bomo pripravo državnega energetsk ega podnebnega načrta v skladu s 
predvidenimi zahtevami paketa osmih zakonodajnih aktov Čista energija za vse 
Evropejce.  
• V sodelovanju s stroko in ob upoštevanju sprejetih zakonodajnih aktov na ravni EU, ki 
so v pripravi, bomo prenovili ter dopolnili Energetski zakon (EZ-1). 
• Glede na potrebo pospešene digitalizacije energetskega in sočasnega razvoja 
komunikaci jskega področja za potrebe vzpostavitve pametnih omrežij pri razogljičenju 
družbe ter izkoriščanju sinergij sočasne gradnje teh infrastruktur bomo spodbudili 
intenzivnejše sodelovanje med Agencijo za komunikacije ter Agencijo za energijo.  
• Energetska omrežj a bomo gradili v največji možni meri hkrati z gradnjo drugih omrežij 
(širokopasovne povezave, kolesarske poti, drugo javno omrežje ...) , za kar bomo 
uskladili področno  zakonodaj o. 
 
Izziv: Povečanje delež a obnovljivih virov energije  
Ukrepi:  
• Sprejeli bomo novelacij o Akcijskega načrta za obnovljive vire energije s ciljem 
doseganja mednarodno sprejetih ciljev in zavez.    
 
21 
 • V skladu z evropskimi usmeritvami bomo z različnimi ukrepi, tudi poenostavitvijo 
upravnih postopkov, nadaljevali spodbujanje investiranja v ra zlične obnovljive vire.  
• Preučili bomo koristnost subvencijske OVE -sheme in identificirali možne alternative 
obstoječim shemam , in sicer  z namenom dviga stopnje samooskrbe z energijo. Podprli 
bomo daljinske sisteme ogrevanja v manjših naseljih in spodbudil i energetsko varčne 
sisteme v gospodinjstvih.  
• Na podlagi posvetovanja s stroko bomo sprejeli odločitev o tem, da se umeščanje 
energetskih objektov v prostor, ki nima regionalnega vpliva (npr. male HE, vetrne 
elektrarne ...), z države prenese na lokalne sku pnosti.  
 
Izziv: Povečanje izrab e potenciala hidroenergije  
Ukrepi:  
• Sklenili bomo koncesijsk o pogodb o za izkoriščanje energetskega potenciala srednje 
Save, in sicer  s ciljem zagotavljanja optimalne izrabe vodnega potenciala v celotni 
verigi reke Save . 
• Dokonč ali bomo izgradnj o hidroelektrarn na spodnji Savi in pospešili aktivnosti za 
začetek izgradnje prvih treh hidroelektrarn na srednji Savi. 
• Ob upoštevanju vseh vidikov gospodarjenja z vodami in okolja bomo zagotovili 
integralno izrabo razpoložljivega vodnega  potenciala Republike Slovenije , in sicer  z 
namenom znižanja ogljičnega odtisa celotne proizvodne verige ter zagotovitve 
konkurenčnosti vseh proizvodov rabe voda.  
• Zaščitili bomo reko Muro, pri čemer hidroelektrarn na tej reki ne bomo gradili.  
 
Izziv: Energetska učinkovitost  
Ukrep:   
● S ciljem pospešitve izvajanja ukrepov URE in trajnostne mobilnosti bomo nadaljevali 
ukrep e učinkovite rabe energije v javnem ter zasebnem sektorju (Akcijski načrt URE) in 
vzporedno prenovili sistem podpor ter subvencij Eko sklada za učinkovito rabo energije 
s posebnim poudarkom na energetski prenovi zgradb in ciljem nadaljnjega zniževanja 
emisij toplogrednih plinov ter večje dostopnosti ukrepov učinkovite rabe energije 
socialno občutljivim skupinam odjemalcev.  
 
Izziv: Primern a energetska samozadostnost Slovenije  
Ukrep a:  
● S pravočasno pripravo ustreznih politik in ukrepov bomo zagotovili ukrepe za 
nadaljnjo rast stopnje primerjalno stroškovno učinkovite samooskrbe Republike 
Slovenije z energijo ob upoštevanju vplivov elektrifikacije gospodarstva, prometa in 
ogrevanja.  
● Zagotovili bomo ukrepe za rast stopnje samooskrbe RS z električno energijo ob 
upoštevanju vplivov elektrifikacije gospodarstva, prometa in ogrevanja ter tudi 
ukrepov učinkovite rabe energije, obseg distri buirane proizvodnje in lokalne 
samooskrbe z energijo.  
 
Izziv: Lokalna samooskrba z energijo  
Ukrep:   
● Skladno s trendom demokratizacije energetike bomo različnim tipom skupnosti , in 
sicer s ciljem rasti obnovljivih virov energije , še nadalje omogočali samoos krbo ter kot 
spodbudo njihovemu udejanjanju spodbujali različne lastniške oblike vključno z 
energetskimi zadrugami.    
 
22 
  
Izziv: Sodobno energetsko omrežje  
Ukrepi:  
• Izvedli bomo potrebno ojačenje in modernizacijo omrežij glede na razvoj novih 
tehnologij z zagoto vitvijo večje ravni digitalizacije ter celovitega pregleda nad 
električnim, prometnim, plinskim  in toplotnim omrežjem (ogrevanje in hlajenje) ter 
drugimi sistemi oskrbe z energijo. Pripravili bomo akcijski načrt za optimizacijo, 
nadgradnjo in večjo zmoglji vost naprednega/pametnega omrežja.  
• Spodbujali bomo dobro povezljivost energetskih omrežij s sosednjimi omrežji in razvoj 
Slovenije v smeri vozlišča različnih infrastruktur (energetskih, komunikacijskih, 
prometnih ...).  
• Spodbujali bomo razvoj pametnih hiš/skupnosti/mest in mikroomrežij v kombinaciji z 
razvojem pametnih omrežij ter primerno razmerje med centralizirano in 
decentralizirano distribucijo.  
• Ocenili bomo delovanj e regulacij e cen naftnih derivatov , in sicer  skladno z rešitvami , 
predstavljenimi v Zakonu o oblikovanju cen naftnih derivatov, EPA 1608 -VII. 
 
3.10. PARTICIPACIJA, STANOVANJSKA POLITIKA IN ZAPOSLOVANJE MLAJŠE 
GENERACIJE  
 
Mladi so pomemben del družbe in predstavljajo našo prihodnost. Prepoznavamo kl jučne ovire 
mladih v zmanjšani politični in družbeni participaciji, osamosvajanju in reševanju prvega 
stanovanjskega problema ter se zavedamo problema odhajanja mladih v tujino. Mladi morajo 
postati enakovreden sogovornik , pri čemer jih ne bomo le poslušal i, ampak tudi slišali.  
 
Izziv: Lažji prehod mladih na trg dela in zagotavljanje varnih oblik dela za mlade  
Ukrepi:  
● Zmanjšali bomo prekarn o delo med mladimi in spodbuja li sklepanj e rednih zaposlitev .  
● Uredili bomo nacionaln o shem o pripravništev.  
● Mladim podjetnikom bomo zagotovili pogoje, ki bodo zmanjševali birokratske ovire in 
niso zgolj predmet finančnih spodbud.  
● Uredili bomo študentsk o delo: 
o pravica do malice in plačanega prevoza na delo , 
o obvezna sklenitev pogodbe (pisnega dogovora) o delu , 
o priprava Zavod a za zaposlovanje za prevzem nalog posredovanja 
študentskega dela , 
o preusmeritev koncesij, ki jih zdaj dobivajo študentski servisi (okrog 10 
milijonov evrov letno) v sklad za štipendije.  
● Novelirali bomo Zakon o skupnosti študentov in spremenil i njen pravni status iz 
zasebnega v javnega . 
 
Izziv: Spodbujanje kroženj a možganov in privabljanje v tujini izobraženih nazaj v 
Slovenijo  
Ukrep a: 
● Spodbujali bomo v ključevanje visokošolskih in znanstvenih institucij v mednarodne 
profesorjev ter ostalega osebja z najboljšimi univerzami po svetu .   
 
23 
 ● Vzpostavi li bomo  sistem sodelovanja izobraževalnih, znanstveno -raziskovalnih, 
gospodarskih in drugih zainteresiranih organizacij za ciljno na ravnano predstavljanje 
možnosti osebnostnega ter profesionalnega razvoja mladih v RS .  
 
Izziv: Višanje participacije mladih v družbi  
Ukrep a: 
● Uvedli bomo učne vsebin e učenj a o odgovornem in aktivnem državlja nstvu 
(»državljanska vzgoja« v srednje šole) . 
● Spodbudili bomo delovanje Sveta vlade za mladino, da bo aktivno sodeloval in 
podajal predloge pri oblikovanju predpisov s področja mladih. Pri tem bo odgovorna 
oseba vodila aktiven in strokovno podprt civilnodružbeni dialog z vsemi 
organizacijami, ki deluj ejo v mladinskem sektorju . 
 
Izziv: Reševanje stanovanjske problematike mladih  
Ukrepi:  
● Evidentirali bomo obstoječ e kapacitet e in stanj e na področju najemniških stanovanj 
za mlade.  
● Glede na obstoječe možnosti se bodo zagotovili  smiseln i razpis i preko Stano vanjskega 
sklada RS, ki bodo dejansko prilagojeni za mlade ter mlade družine.  
● Zagotovili bomo pogoje za delovanje stanovanjskih zadrug. Stanovanjski sklad naj 
začne ponujati t.  i. »rent&buy « možnosti .  
● Politiko Stanovanjskega sklada RS bomo preusmerili v gradnjo javnih najemnih 
stanovanj , proračunsk a sredstv a za stanovanja  bomo do konca mandata dvignili  na 
0,4 % BDP. 
● Uvedli bomo m ožnost poroštva države za stanovanjske kredite pri državljanih, ki prvič 
rešujejo svoje stanovanjsko vprašanje in imajo dohodek,  vendar je vezan na prekarno 
delo. 
● Povečali bomo kapacitete v študentskih domovih in ob morebitnih prostih kapacitetah 
mladim tudi v študentskih domovih omogočili prehodno bivanje.  
● Povečali bomo fond najemnih stanovanj  na 10.000 stanovanj (predvidoma v dveh 
mandatih) , dostopnih za vse generacije (po zgledu Dunaja),  pri čemer bodo prednost 
imeli mladi.  
 
3.11. DRUŽINSKA POLITIKA  
 
Zavedamo se pomena družine, katere definicija ni enoznačna in vključuje različne oblike. 
Ustvarjati moramo pogoje , v katerih se bodo mladi lažje odločali za otroke , in prispevati k 
spoštovanju različnosti ter sprejemanju in spoštovanju vseh oblik družin, ki so v naši družbi 
prisotne.  
 
Izziv: Uvedba družinsk e politik e, ki ne bo odvisna od sociale in bo učinkovito 
odgov arjala na potrebe družin  
Ukrepi:  
● Socialn o in družinsk o politik o bomo ločili.  
● Preučili bomo pogoje in javno finančn e posledic e za uvedbo univerzalnega temeljnega 
dohodka.    
 
24 
 ● Kazenski zakonik bomo spremenili  tako, da bo odpustitev ali drugačno izigravanje 
noseče delavke hud prekršek z visokimi sankcijami za delodajalca.  
● Vsem porodnicam , državljankam RS , ne glede na njihov status , bomo zagotovili 
minimalno porodniško nadomestilo.  
● Ustanovili bomo enotn o informa cijsko in svetovaln o točko za pomoč pri posvojitvah 
otrok iz Slovenije in tujine ter poenostavili in skrajša li postopk e posvajanja otrok  ob 
visoki stopnji upoštevanja pravic otrok . 
● Sprejeli bomo r esolucij o o preprečevanju nasilja v družini in nad ženskami.  
 
3.12. UPRAVLJANJE DRŽAVE – POLITIČNI IN VOLILNI SISTEM  
 
V času obstoja naše države so se pokazale potrebe po spremembah volilnega in političnega 
sistema. Želja in cilj je, da je sistem zasnovan tako, da ima volivec odločilni glas ter da 
politični sistem deluje dovolj operativno in preprosto , da je formacija org anov za vodenje 
države transparentna ter hitra. Zavedamo se, da določene spremembe potrebujejo širšo 
politično podporo in da bo sta potrebna širša diskusija ter razmislek o oblikovanju in 
uveljavitvi sprememb. Kljub temu pa ocenjujemo, da oblikovani cilji l ahko pridobijo širšo 
podporo.  
 
Izziv: Volivec mora imeti odločilno vlogo pri izbiri svojih predstavnikov v 
parlamentu  
Ukrepi:   
● Opravili bomo razmislek o spremembi proporcionalnega volilnega sistema, ki bo 
volivkam in volivcem zagotovil večji vpliv pri izboru kandidatk ter kandidatov.  
● Opravili bomo razmi slek o dodatnem volilnem dnevu in o podaljšanju časa odprtja 
volišč do 22. ure. 
● Uvedli bomo projekt predčasnih volitev na način e-volitev, kar je lahko dobra podlaga 
za preverbo možnosti uvedbe pravih e -volitev.  
● Preučili bomo možnost o omejitvi  mandatov nekaterih funkcionarjev  na največ dva 
mandata  in možnost za odpoklic funkcionarja.  
 
Izziv: Enakopravnejša zastopanost spolov v po litiki  
Ukrep:   
• Izenačili bomo delež zastopanosti spolov pri kandidiranju na volitvah v DZ, na lokalnih 
volitvah in volitvah v Evropski parlament na 40  % zastopanosti posameznega spola 
na listi kandidatov.  
 
Izziv: Primerna prilagoditev pristojnosti in odgovornosti Državnega sveta ali 
njegova ukinitev  
Ukrep:   
• Odprli bomo diskusij o o smiselnosti Državnega sveta, njegovi morebitn i ukinitv i ali 
preoblikovanju . V primeru ukinitve  bomo pravic o do veta prenesli na predsednika 
republike.  
 
Izziv: Odprtje diskusije in iskanje konsenza o volilnem pragu ter financiranju 
političnih strank in političnih fundacijah  
Ukrep:    
 
25 
 ● Zagotovili bomo pogoje za strokovno, argumentirano in vsebinsko razpravo o 
smiselnosti vpeljave posameznih sprememb.  
● Sprejeli bomo z akon o političnih fundacijah .  
● Zaostrili bomo uredit ev financiranja političnih strank in z njimi povezanih subjektov iz 
tujine . 
 
3.13. PRAVIČNO, HITRO IN UČINKOVITO SODSTVO JE TEMELJ VSAKE DRŽAVE  
 
Nadaljevali bomo prizadevanja v smeri krepitve učinkovitega in odgovornega delovanja vseh 
deležnikov pravosodnega sistema,  in sicer  s ciljem zagotavljanja enakega dostopa do 
pravnega varstva, načela enakosti pred zakonom ter razsojanja v razumnem roku. Pr edlaga li 
bomo preizkusno dobo za sodnike in spec ializirano izobraževanje pred izvolitvijo v sodno 
funkcijo. S spremembami procesnega prava bomo dosegli, da bodo višje sodne instance 
razsojale in ne le vračale primere v ponovno razsojanje nižjim sodiščem. Prizadevali si bomo 
za bolj kakovostno zakonodajo , enotno sodno prakso, odpravo neustavnosti in spoštovanje 
odločitev sodišč.  
 
Izziv: Spremembe glede imenovanja sodnikov  
Ukrep:   
● V roku enega leta bomo predlagali začetek spremembe ustave na način:  
- da bo uvedena triletna preizkusna dob a sodnikov;  
- da sodnikov ne bo več imenoval Državni zbor, ampak na predlog Sodnega sveta 
predsednik republike ali sam Sodni svet, katerega sestavo bo treba spremeniti.  
● Določili bomo jasna in objektivna merila ter zaostrili pogoje za imenovanje članov 
Sodnega sveta.  
● Kot nujni pogoj za izvolitev v sodniško funkcijo bomo predlagali uspešno opravljeno 
specializirano in praktično izobraževanje za sodniško delo ter tako vzpostavili 
potrebno selekcijo pred potrditvijo v stalni mandat.  
 
Izziv: Boj proti gospodarskemu krimina lu in korupciji  
Ukrepi:   
● Za večjo učinkovitost pri pregonu gospodarskega in bančnega kriminala ter korupcije 
bomo analizirali dosedanje delo specializiranih oddelkov sodišč in tožilstev ter sprejeli 
ustrezne prilagoditve obstoječe zakonodaje, zlasti v smeri zmanjšanja nabora kazni vih 
dejanj, ki jih obravnavajo in prilagoditve politike pregona, kar bo ob istem obsegu 
sodnikov omogočilo hitrejše procesiranje zadev.  
● S ciljem pospešitve postopkov odvzema nezakonito pridobljenega premoženja bomo v 
skladu s stališčem Ustavnega sodišča p renovili obstoječo zakonodajo.  
● Prenovili bomo zakonodaj o in zagotovili učinkovitejše delovanj e Komisije za 
preprečevanje korupcije .  
   
Izziv: Večja učinkovitost dela pravosodja  
Ukrepi:  
Sprejeli bomo ostale potrebne ukrepe, ki bodo omogočili uresničevanje pravice sojenja v 
razumnem roku, med drugim:  
● S spremembo procesnih zakonov bomo uveljavili dokončno odločanje instančnih 
sodišč, brez vračanja na prvo stopnjo.  
● Preučili bomo in po potrebi na novo določili objektivne kriterije za prednostno 
obravnavo zadev (npr. tudi za zadeve, kjer dolgotrajni postopki pripomorejo k   
 
26 
 insolventnosti podjetij in izgubi delovnih mest ter za zadeve, kjer so osumljenci nosilci 
javnih funkcij).  
● Za optimizacijo dela sodišč bomo poenotili in poenostavili sistem prehajanja sodnikov 
glede na potrebe posameznega sodišča.  
● S potrebnimi kadrovskimi optimizacijami in prerazporeditvami ter po potrebi 
okrepitvami bomo odgovorili na pereče probleme, kot so npr. pomanjkanje sodnih 
izvedencev in tolmačev, pravosodnih policistov  ... 
● Nadaljevali bomo informatizacijo ( in širili dostop do baz podatkov).  
● Še naprej bomo spodbujali postopke alternativnega reševanja sporov, zlasti mediacijo 
in arbitražo.  
● V izogib nadaljnjemu plačevanju odškodnin bomo v dveh letih dokončno uredili 
prostorsko problematik o priporov, zaporov in oddelkov za neprostovoljno pridržane 
osebe z duševno motnjo.  
 
Izziv: Kakovost dela pravosodnih funkcionarjev  
Ukrepi:  
● Zahtevali bomo analizo uporabe nadzornih mehanizmov, ki jih ima sodstvo že zdaj na 
razpolago , in ocenili njihovo uporabo v praksi.  
● Bolj natančno bomo definirali roke v disciplinskih postopkih in okrepili pristojnosti 
predsednikov sodišč.  
● Preučili bomo učinkovitost obstoječega sistema izobraževanja in usposabljanja v 
pravosodju ter po potrebi sprej eli prilagoditve.  
 
3.14. JAVNA UPRAVA V SLUŽBI LJUDI  
 
Reorganizacija in program racionalizacije državne ter javne uprave (lokalne) bosta opravljena 
na podlagi strokovne analize procesov, organizacije, nalog, pristojnosti in odgovornosti. Cilj a 
do konca mandata sta odprava vseh podvajanj v sistemu državne uprave in vzpostavitev 
učinkovite  ter strokovne javne uprave z zavedanjem svojega poslanstva, to je zagotavljanje 
kakovostnih storitev za državljane. Spodbujali bomo javni sektor kot celot o in lokalno 
samouprav o k uvajanju podobnih načel delovanja ter istega cilja.  
 
Izziv: Informatizacija procesov  
Ukrep a:  
● Nadaljevali bomo projekt e -uprava z glavnim ciljem vzpostavitve preprostih , jasnih in 
hitrih upravnih postopkov (ZUP). Pospešili bomo uvajanj e e-državljanstva, vključno z 
e-volitvami , in proces digitalizacije celotnega javnega sektorja, pri čemer bo državna 
uprava vodilna na področju digitalizacije poslovanja. Temu ustrezno bo dodatno 
prilagojena tudi področna zakonodaja (ZUP, davčna zakonodaja , prostorska 
zakonodaja  …).   
● Nadaljevali bomo izgradnj o sistema VEM z razširitvijo na vse upravne postopke.  
 
Izziv: Primerno nagrajevanje javnih uslužbencev  
Ukrep:   
• V dialogu s socialnimi partnerji bomo p ristopili  k nadaljevanju pogajanjem v javnem 
sektorju za odpravo anomalij.  
• Prenovili bomo enotn i sistem javnih plač glede na značilnosti posameznih poklicev v 
sistemu , z natančno opredelitvijo nagrajevanja glede na učinkovitost ter uspešnost   
 
27 
 skladno z objektivno oblikovanimi kaza lci glede na značilnosti posameznih poklicev , s 
čimer bo odpravljena škodljiva  plačna uravnilovk a. 
• Spremenili bomo uredit ev sistema , v katerem je kar 17 plačnih razredov pod 
minimalno plačo.  
• Z namenom zamejitve prekarnosti bo uvedena z aposlitev »outsourcan ih« delavcev 
oziroma se bodo iskale druge rešitve  za zaposlitev takih delavcev v javni upravi . 
 
Izziv: Odgovorno vodenje in kadrovanje v javni upravi ter povečanje ugotavljanja 
osebne odgovornosti  
Ukrepi:   
● Povečali bomo pristojnosti predstojnikov v javnem sektorju ob hkratnem okrepljenem 
uveljavljanju njihove osebne odgovornosti za doseganje ali nedoseganje rezultatov in 
zakonitost poslovanja (Zakon o javnih uslužbencih, Zakon o funkcionarjih v državni 
upravi, Zakon o javnih agencija h, Zakon o zavodih  …). S  tem in s spremembami ZUP -
a ter uskladitvijo področnih zakonov bomo zagotovili, da bodo pristojni organi odločali 
in se ne izogibali odločanju ter odgovornosti.  
● Vzpostavili bomo centraln o kadrovsk o evidenc o za boljšo preglednost in učinkovitejše 
kadrovsko upravljanje v državni upravi.  
● Prilagodili bomo sistem vodenja evidenc javnih uslužbencev na način, da bo možna 
kontrola tudi nad opravljenimi urami dela in bo ločitev med javnim ter zasebnim  
jasna.  
 
Izziv: Večja transparentnost javnega naročanja  
Ukrep:   
● Nadgradili bomo sistem javnega naročanja , in sicer  z namenom zagotoviti  višjo raven 
transparentnosti javnega naročanja z uporabo sodobnih informacijskih tehnologij, 
krepili bomo pametn o naročanj e in drug a specializiran a javna naročil a. Pri javnem 
naročanju zgolj najnižja cena ne sme biti edino merilo, upoštevati je treba tudi 
standarde varovanja okolja in spoštovanja delavskih pravic ter skladnega 
regionalnega razvoja Slovenije.  
 
3.15. SKLADEN RAZVOJ URBANIH SREDIŠČ, UREJEN SISTEM LOKA LNE 
SAMOUPRAVE IN OBLIKOVANJE POKRAJIN  
 
Potrebna je prevetritev zakonodaje , vezane na lokalno samoupravo. Povečati je treba 
pristojnosti in odgovornosti lokalnih skupnosti. Pri tem je treba uveljaviti sistem, ki bo 
zagotovil ustrezno in zadostno financiranje nalog, ki jih država iz svojih pristojnosti prenese 
na občine.  
 
Izziv: Nadgradnja sistema lokalne samouprave  
Ukrep a:  
• Ob potrebnem družbenem in političnem konsenzu, ki se bo odražal v potrebni ustavni 
večini v Državnem zboru, bo treba izvesti vse potrebno za ustanovitev pokrajin.  
• Spodbujali bomo medobčinsk o sodelovanj e skozi širjenje možnosti ustanavljanja 
medobčinskih skupnih služb . 
 
Izziv: Skladen regionalni razvoj z ustreznim sistemom financiranja  
Ukrep:     
 
28 
 ● Zavzemali se bomo za krepitev region alnega razvoja in preseganje razvojnih razlik 
med slovenskimi regijami , in sicer  s sistemsko prenovo njihovega financiranja (dvig 
povprečnine, prenova in poenotenje mehanizmov razvojne podpore, investicijske 
spodbude za območja , upravičena do razvojnih pod por …).   
 
Izziv: Učinkovitejše črpanje sredstev  EU 
Ukrep:   
● Zagotovili bomo kadrovsk o in institucionaln o stabilnost izvajanja evropske kohezijske 
politike. Zagotoviti je treba mehanizme podpore lokalnim skupnostim pri pripravi 
projektov s ciljem učinkovitejšega črpanja kohezijskih in drugih sredstev EU v aktualni 
ter prihajajoči finančni perspektivi 2021 –2027.     
 
Izziv: Povečanje vpliva državljanov na proračun lokalne skupnosti  
Ukrep:   
● Postopno bomo zagotovili, da bodo vse občine v Sloveniji uvedle »participatorni 
proračun«.  
 
3.16. MED OKOLJEM IN RAZVOJEM  
 
Z razvojem okoljske in prostorske zakonodaje bomo zagotovili, da bo Slovenija ostala zeleni 
biser v srcu Evrope, k i bo prijazen tako do lastnih prebivalcev kot tudi do turistov. Kljub temu 
bo Slovenija še vedno država, ki bo zanimiva in prijazna do vseh, ki želijo v Sloveniji 
investirati ter razvijati trajnostno gospodarsko dejavnost.  
 
Izziv: Raba in urejanje voda  
Ukrepa:  
● Uskladili bomo zakonodaj o za implementacijo ustavne spremembe pravice do pitne 
vode.  
● Zagotovili bomo o rganizacijsk o podpor o pri izvajanju protipoplavnih ukrepov s 
kadrovsko krepitvijo DRSV , in sicer  s ciljem izvedbe protipoplavnih ukrepov na 
celotnem področju države.  
 
Izziv: Trajnostno ravnanje z okoljem in naravnimi viri  
Ukrepi:  
● S spremembo okoljske zakonodaj e bomo zagotovili politiko ničelne toleranc e do 
onesnaževalcev.  
● Sanirali bomo degradiran a območja, pri čemer bomo pripravili konkreten sanacijski 
načrt in prioritetna območja.  
● Uredili bomo normativ e za sežigalnice odpadkov .  
● Stroške sanacije naj primarno nosijo tisti, ki so onesnaževanje povzročili.  
● Za zmanjšanje nastajanja odpadkov bomo sledili  naslednjim uporabljenim načinom 
(po navedenem vrstnem redu) ravnanja z odpadki: preprečevanje, ponovna uporaba, 
recikliranje, energija iz odpadkov, odlaganje.  
● Omejili bomo uporab o plastičnih vrečk, plastičnih kozarcev, krožnikov, pribora in 
drugih posod za prodajo predpripravljene hrane ter pijače , vključno  s plastičnim 
priborom; omejevanje  kozmetičnih izdelkov, ki vsebujejo mikroplastiko, in strožja 
pravila za ravnanje z mikroplastiko kot surovino.    
 
29 
 ● Uredili bomo plakatiranj e v smeri zmanjšanja »onesnaževa nja« prostora s 
prekomernim in neprimerno nameščenimi oglaševalskimi površinami.  
 
Izziv: Podnebne spremembe  
Ukrepi:  
Vzpostavili bomo horizontalne povezave ministrstev in služb, ki bodo omogočil e koordinirano 
pripravo strategije za prilagajanje podnebnim sp remembam, ki bo med drugim vključevala:  
 
● deklarativno  zavez o prehoda na obnovljive vire energije ter določitev deleža BDP, ki 
ga bomo v ta namen vsako leto odmerjali za podnebno tranzicijo,  
● izdelavo časovnice  prehoda (do junija 2019) na obnovljive vire energije do leta 2030,  
● obuditev programov izgradnje in subvencioniranja sončnih ter vetrnih  elektrarn,  
● zeleno davčn o reform o: odprava okoljsko in podnebno škodljivih subvencij ter 
neposredne okoljske spodbude v  državnem in zasebne m sektorju,  
● spodbujanje oblik razpršenega koriščenja obnovljivih virov energije (energetske 
zadruge, virtualni »net metering «), 
● spremembo Zakona o varovanju okolja, po kateri velikim onesnaževalcem ni več 
treba obnavljati okoljskih dovo ljenj. 
 
Izziv: Ustrezen pravni okvir in boljša organizacija okoljske ter prostorske politike  
Ukrepi:  
● Po analizi učinkov izvedenih sprememb prostorske zakonodaje bomo sprejeli dopolnila 
in popravke, ki bodo poenostavili umeščanje objektov v prostor, pri čemer pa 
poenostavitve ne bodo negativno vplivale na kakovost upravnega odločanja oziroma 
bi poenostavitve za posledico nosile nižanje okoljskih, vodovarstvenih ali drugi h 
standardov.  
● Zagotovili bomo učinkovit sistem nadzora inšpektorjev v smeri učinkovit e izvedbe in 
dokončanja postopka posameznega nadzora.  
● Nadaljevali bomo vzpostavljanj e informacijskega sistema (register okolja in prostora) 
in dodati še vsebine, ki niso vključene. Podatki morajo biti na voljo javnosti in seveda 
v prvi vrsti uradnikom pri njihovem delu . 
 
3.17. TRAJNOSTNO NARAVNANO KMETIJSTVO IN OHRANITEV PODEŽELJA  
 
Prednost i slovenskega kmetijstva, tu pridelane hrane in gozdarstva  so dobro ohranjena 
narava, okolje in biotska raznovrstnost ter prevladujoč i model družinskega, trajnostno 
naravnanega kmetijstva, na čemer gradimo kakovost in višjo dodano vrednost doma 
pridelane hrane. Majhna povprečna velikost kmetij in velik delež kmetijskih površin na 
območjih z omejenimi dejavniki za kmetijstvo in na zavarov anih območjih ter neugodna 
starostna struktura kmetijskih gospodarjev pa so na drugi strani ovira za konkurenčnost 
kmetijske proizvodnje in primeren dohodek kmetij. Zato je ogrožen obstoj predvsem majhnih 
kmetij na gorsko -hribovskih območjih, ki se spopada jo z visokimi stroški pridelave in nizkimi 
dohodki. Uveljavljati je treba pravico do kmetovanja skozi dialog in preprečevati konflikt e 
med kmetijstvom ter urbanim okoljem.  
 
Visoka stopnja gozdnatosti in dolga tradicija trajnostnega upravljanja z gozdovi p redstavlja ta 
pomemben potencial za razvoj podeželja ter razmah lesnopredelovalne industrije, s tem pa   
 
30 
 čim višjo ustvarjeno dodano vrednost lesa in lesnih proizvodov. Ovira za učinkovitejše 
gospodarjenje z gozdovi je razdrobljena gozdna posest.  
 
Izziv: Obv eščen potrošnik in pravica do varne ter kakovostne hrane  
Ukrepi:  
● Spodbujali bomo tehnologij e pridelave in predelave hrane s ciljem zagotavljanja 
kakovosti ter varnosti.  
● Okrepili bomo program e, ukrep e in aktivnosti za zmanjšanje kemizacije v kmetijstvu 
ter živilski industriji.  
● Odločno bomo preganjali goljufij e, zavajanja in potvorb e hrane.  
● Potrošnikom bomo zagotavljali informacije o hrani in njenem poreklu.  
● Spodbujali bomo prostovoljn e zavez e proizvajalcev za proizvodnjo pijač in živil z manj 
sladkorja, mašč ob itd. ter  jih spodbujali  k drugim aktivnostim, ki spodbujajo zdrav 
življenjski slog. Spodbujali bomo prostovoljne zaveze za zmanjšanje sladkih pijač in 
preučili možnost uvedbe obdavčitve.  
● Uvedli bomo spodbude za izb oljšanje samooskrbe z zelenjavo in  sadjem.  
 
Izziv: Višja dodana vrednost kmetijskih proizvodov in promocija lokalne hrane  
Ukrepi:  
● Spodbujali bomo shem e kakovosti  in prostovoljn e označb e na živilih, ki dajejo 
dodatne informacije potrošnikom o načinu pridelave, izvoru ter kakovosti živil.  
● Promovirali bomo lokaln o hrano. 
● V javnih zavodih bo moralo biti najmanj 4 0 % lokalnih živil, v javnih zavodih je treba 
zvišati tudi delež živil s shemo višje kakovosti.  
● Sprejeli bomo ukrepe za manj zavržkov in odpadkov hrane.  
● Izvajali bomo p odpor o modelo m poslovnega povezovanja vzdolž agroživilske verige, 
ki bi omogočili večjo odpornost sektorja proti tržnim nihanj em. 
● Spodbujali bomo razvoj potrošniških zadrug in drugih oblik organiziranja za 
organizirano oskrbo ljudi z lokalno pridelano hrano  ter zadružn o povezovanj e kmetij . 
● Sprejeli bomo strategij o pridelave semen in zagotovili sredstv a za delovanje 
semenskih bank . 
 
Izziv: Prilagoditev kmetijstva na podnebne spremembe  
Ukrepi:  
● Prenovili bomo zakon, ki ureja pomoč po posledicah naravnih nesreč v kmetijstvu.  
● Uvedli bomo u godno sofinanciranje naložb v namakanje, sisteme za oroševanje proti 
pozebi, protitočne mreže, rastlinjake in mokre zadrževalnike.  
● Zagotovili bomo sofinanciranj e zavarovalnih p remij v 50 -odstotnem  deležu za vse 
kmetijske kulture  in razvoj novih instrumentov za obvladovanje tveganj.  
 
Izziv: Ohranitev kmetijstva na območjih z omejenimi dejavniki za kmetijstvo  
Ukrepi:  
● Nadaljevali bomo s podporami za kmetovanje na območjih s težjimi pogoji za 
kmetijstvo (OMD) in ugodnejšo obravnavo pri sofinanciranju investicij, podporami za 
male kmetije. Podpirali bomo turizem na kmetijah in druge dopolnilne dejavnosti.  
● Izvajali bomo ukrep e za odpravo z araščanja kmetijskih površin in njihovo ponovno 
usposobitev za kmetijsko rabo.  
● Posebna pozornost bo namenjena ohranjanju živinoreje in vinogradništva na 
območjih s težjimi pogoji za kmetijstvo.    
 
31 
 ● Izvajali bomo ukrepe za obvladovanje škod po divjadi in zvereh .  
 
Izziv: Generacijska prenova kmetij  
Ukrepi:  
● Dvignili bomo spodbud e za prenos kmetij na mlade prevzemnike, ob hkratni skrbi za 
prenosnike.  
● Spodbujali bomo na novo vzpostav ljene (npr. opuščene ) kmetij e. 
● Zmanjševali bomo administrativn a bremen a in birokratsk e ovire (tudi za ekološko 
kmetijstvo) . 
● Prednostno bomo obravnavali mlade kmete povsod, kjer to omogočajo ukrepi skupne 
kmetijske politike.  
● Izvajali bomo podporo inovativnemu potencialu mladih kmetov z uvajanjem 
digitalizacije v kmetijstvu, s  posebnim poudarkom na razvoju in prenosu znanja, 
raziskavah, sodobnih tehnoloških rešitv ah ter inovacijah.  
● Ustvarjali bomo boljše pogoje za mlade prevzemnike preko ugodnejšega davčnega 
okolja za kmetijstvo in dopolnilne dejavnosti, z ustrezno socialno politiko in 
infrastrukturo na podeželju.  
● Odpravljali bomo revščin o in socialn o marginalizacij o kmečkega prebivalstva, 
predvsem kmečkih žensk.  
 
Izziv: Učinkovito varovanje kmetijskih zemljišč, pitne vode in biotske 
raznovrstnosti  
Ukrepi:  
● S prenovo kmetijsko -zemljiške politike in s posodobitvijo zakonske ureditve prometa s 
kmetijskimi zemljišči bomo kmetom izboljša li dostop do kmetijskih zemljišč ter 
prepreči li špekulativne nakupe.  
● Na območjih, ki so pomembna za varovanje pitne vode, investicije, ki povečujej o 
tveganja za kakovost pitne vode , ne bodo sofinancirane .  
● Na vodovarstvenih in zavarovanih območjih narave bo spodbujana ekološka 
pridelava.  
● Investicij e in drug e razvojn e potreb e bomo usmerili  na degradirana zemljišča in 
opuščena industrijska območja.  
● Uvedli bomo s podbude za uporabo vode iz čistilnih naprav za namakanje.  
 
Izziv: Priprava na Skupno kmetijsko politiko po 2020  
Ukrepi:  
● Pravočasna bomo pripravili stratešk i načrt in model SKP po 2020.  
● Zagotovili bomo zadost en okvir sredstev za izvajanje ukrepov SKP po 2020 – najmanj 
v sedanjem obsegu.  
● Uvedli bomo zgornjo mejo neposrednih plačil na prejemnika.  
● Kmetijsk e podpor e bomo osredotočali  za aktivne kmete.  
 
Izziv: Varovanje slovenskih gozdov in nadaljnja krepitev gozdno -lesne verige  
Ukrepi:  
● Krepili bomo gozdn o-lesno verigo in čim višj o dodan o vrednost lesa ter lesnih 
proizvodov.    
 
32 
 ● Omogočili bomo možnost nakupa lesa iz državnih gozdov predelovalcem lesa (in ne 
trgovcem z lesom) in malim lokalnim predelovalcem lesa. Zagotovili bomo večjo 
transpar entnost trga lesa in poslovanja SiDG.  
● Zagotavljali bomo dostop do opravljanja storitev v državnih gozdovih za hribovske in 
gorske kmetije.  
● Kjer odprava zaraščanja ni umestna, bodo spodbujana dela za kakovosten gozdni 
sestoj.  
● Izboljšali bomo mrežo in vzdrž evanje gozdnih cest ter vlak.  
● Zvišali bomo obvez en odstotek lesa pri javnih naročilih za izgradnjo javnih objektov.  
● Prenovili bomo Zakon o gozdovih , in sicer  s ciljem boljšega gospodarjenja ter 
upravljanja z gozdovi.  
 
Izziv: Legalizacija konoplje  
Ukrep:  
● Do leta 2019 bomo p ripravili zakonsko podlago za legalizacijo konoplje v medicinske 
namene . 
 
Izziv: Dobrobit živali  
Ob zavedanju, da živali niso nečuteči predmeti, temveč  bitja, zmožna čutenja, 
samozavedanja in trpljenja, si bomo prizadevali za etično ravnanje z njimi, dosledno 
zasledovanje njihovih dobrobiti ter izogibanje njihovemu nepotrebnemu trpljenju . 
Ukrepi:   
• Zagotovili bomo ustrezn e kadrovsk e in finančn e vire nadzornim organom, ki skrbijo za 
izvajanje zakonov ter predpisov s področja zaščite živali .  
• Zagotovili bomo ustrezn a sredstv a za zavetišča za živali .  
• Nudili bomo podporo izobraževanju otrok in informiranju odraslih o pomenu zdrave 
prehrane ter o negativnih učinkih pretiranega uživanja mesa .  
• Prepovedali bomo baterijsk o rejo živali, sprejeli predpis e za izboljšanje bivalnih 
pogojev v hlevski reji ter spodbujanje proste reje vseh vrst živali . 
• Prepovedali bomo poskus e na primatih in ostalih vrstah s primerljivo stopnjo 
samozavedanja .  
• Regulirali bomo prevoz živih živali in določili višje minimaln e standard e. 
• Regulirali  in določili bomo  standard e glede prodaje živih živali v trgovinah . 
 
3.18. ZMANJŠANJE REVŠČINE IN SOCIALNE TER DRUŽBENE IZKLJUČENOSTI  
 
Znižanje splošne stopnje revščine mora biti prioriteta in želja vsake razvite družbe. Dostojno 
življenje je treba zagotoviti vsem, pri čemer mora biti ravnovesje med prejemniki plač in 
socialnimi transferji tako, da bo spodbujalo delo vseh za delo sposobni h državljanov.  
 
Izziv: Znižanje splošne stopnje tveganja revščine  
Ukrep i:  
● Krepili bomo mrežo socialnovarstvenih programov na terenu za vse ranljive družbene 
skupine in pokrivali nova tveganj a. 
● Širili bomo krog upravičencev do varstvenega dodatka z vpeljavo večje di skrecije (tj. 
odločanje strokovnih delavcev po prostem preudarku) .  
● Vpeljali bomo državne štipendije kot individualne pravice po otrokovi polnoletnosti oz . 
na terciarni ravni izobraževanja in zagotovi li večje spodbude za kadrovske štipendi je.   
 
33 
 ● Zbrali bomo podatke in določi li ustrezno razmerje med prejemki iz dela ter prejemki 
in subvencijami, ki jih upravičenci prejmejo iz javnih sredstev iz naslova socialnih 
pravic – poveza li bomo  sistem socialnih transferjev ter dohodninske politike, tako da 
skupaj predstavljata celovit in pravičen sistem prerazporeditve.  
● Izpostavili bomo učinkovitejšo povezanost med ZRSZ in CSD s ciljem čim  hitrejše 
aktivacije (dolgotrajno) brezposelnih ter s  trga delovne sile izključenih oseb 
(povezanost med bazami podatk ov). 
● Višino socialne pomoči bomo povečali na 385 evrov.   
● Povečali bomo minimaln i dohod ek, in sicer  na 442 evrov do leta 2020. 
● Ponovno bomo izračunali minimalni dohodek do leta 2021.  
● Zvišali bomo minimaln o nadomestil o za brezposelnost .  
 
Izziv: Aktivacija dolgotrajnih prejemnikov denarnih pomoči in drugih 
prejemnikov socialnih transferjev  
Ukrepi:  
● Okrepili bomo program socialne aktivacije in možnost vključitve na trg dela 
dolgotrajnih prejemnikov socialnih pomoči tudi z javnimi deli v skup nosti, 
opravljanje m družbeno koristnega dela in podobn im. 
● Dvignili bomo dodat ek za aktivnost za prejemnike denarn ih socialnih pomoči , in sicer  
s ciljem njihove aktivacije ter zmanjšanja pasti revščine . 
● Dokončali bomo začrtan o reorganizacij o CSD za boljšo uporabniško izkušnjo in 
učinkovitejše ter pravičnejše delovanje sistema pomoči posameznikom in družinam 
(več dela na terenu) . 
 
Izziv: Ureditev statusa invalidov  
Ukrep :  
● Preučili in pripravili bomo vse potrebno za ureditev statusa invalidov . 
 
Izziv: Urejevanje bivanjskih razmer romske skupnosti   
Ukrep:  
● Nadaljevali bomo urejanj e bivanjskih razmer  in dostopa do pitne vode, elektrike ter 
kanalizacije za romske skupnosti . 
 
3.19. ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTNEGA, PRAVIČNEGA IN DOSTOPNEGA SISTEMA 
JAVNEGA  IZOBRAŽEVANJA TER AKTIVNO SPODBUJANJE RAZVOJA ŠPORTA  
 
Zavzemamo se, da sta vzgoja in izobraževanje enakovredno ter pod enakimi pogoji dostopna 
za vse.  
 
Prepričani smo, da mora javno šolstvo pomembno povečevati izenačevanje možnosti vsakega 
posameznika za bolj učinkovito soočanje s sodobnimi življenjskimi izzivi. Želimo ustvariti 
kakovostne, pravične, spodbudne in inkluzivne učno -izobraževalne sredine, kjer učeči ne  
glede na osebne oziroma socialne okoliščine razvijajo svoje potenciale ter se uspešno 
vključ ujejo v lokalno, nacionalno ter mednarodno okolje.  
 
Pomembne spremembe se oblikujejo na podlagi kakovostnih analitičnih presoj v okviru 
ugotavljanja in zagotavljanja kakovosti.  
   
34 
 Želimo, da bi šport v Sloveniji še naprej ostal kakovostno gibalo vseh generacij in spodbuda 
za kakovostno življenje slehernega posameznika. Zavedamo se, da potrebujemo regijsko 
enakomerno razporejeno in sodobno športno infrastrukturo ter večja vlaganja v šport.  
 
Izziv: Zagotavljanje kakovostnega sistema vzgoje in izobraževan ja 
Ukrepi:  
● Posodabljali bomo delo v vzgojno -izobraževalnih zavodih glede na izzive in priložnosti, 
ki jih prinašajo nova spoznanja tako na pedagoškem kot na tehnološkem področju. 
Šolski prostor naj bo uravnotežen in naj pri mladih spodbuja sodelovanje, 
inovativnost, ustvarjalnost, kritično razmišljanje, humanost ter odgovorno 
državljanstvo.  
● Prenovi li in implementira li bomo  kurikule v smeri krepitv e splošnih kompetenc in 
kompetenc 21. stoletja.  
● Smiselno bomo vključeva li sodobn e tehnologij e (digitalizacija) v učenje in poučevanje 
ter ustrezno opremljali izobraževaln e institucij e. 
● Uredili bomo sistem dela z nadarjenimi otroki in mladostniki v vzgoji in izobraževanju.  
● Zagotavljali bomo pogoje za spodbudno in varno učno ok olje z načrtnim razvijanjem 
socialnih kompetenc s krepitvijo vzgojnega načrta.  
● Posodobili bomo kariern i razvoj zaposlenih v vzgoji in izobraževanju.  
● Nedvoumno bomo definira li obseg pedagoške obveznosti za visokošolske učitelje  in 
sodelavce.  
● Posodobili bomo vodenj e in upravljanj e v vzgoji in izobraževanja.  
● Povezovali bomo prostor izobraževanja in raziskovanja s priložnostmi v okolju.  
● Definirali bomo javno službo na področju visokošolskega raziskovanja in zagotovili 
njeno financiranj e v polnem  obsegu iz javnih sredstev . 
 
Izziv: Zagotavljanje pravičnega in dostopnega sistema vzgoje in izobraževanja  
Ukrepi:  
● Zagotovili bomo stabilno financiranje vzgoje in izobraževanja na raven 6  % BDP.  
● Zagotovili bomo učinkovitejši sistem inkluzivnih  izobraževalnih okolij za vse.  
● Zastavili bomo program brezplačnega vrtca.   
● Zagotovi li bomo  stabilno mrežo izobraževalnih institucij na področju izobraževanja 
odraslih ter zagotovili pogoje za izvajanje programov v okviru vseživljenjskega 
izobraževanja.  
● Omejili bomo administrativn e strošk e šolanja in študija  (vpisnine, stroški vaj  …). 
● Uvedli bomo brezplačne obvezn e učbenik e v prvi triadi . 
● Zagotovili bomo brezplačn e oblike učenja slovenščine za vse priseljence . 
 
Izziv: Zagotavljanje stabiln ega in razvojno usmerjen ega financiranj a športa , 
primerljiv ega z drugimi državami , in sicer  z namenom ohranjanja ter povečevanja 
konkurenčnosti vrhunskega športa  
Ukrepi:  
● Povečali bomo sredstv a za športno infrastrukturo in šport (odstotek BDP) . 
● Podpirali bomo enakomerno razporejen e in sodobn e športn e infrastruktur e na 
celotnem območju Slovenije.  
● Ustvarili bomo ugodnejš e davčno okolje za vlaganje v šport.  
● Povečali bomo gibaln e aktivnosti otrok in mladih na vseh ravneh vzgoje in 
izobraževanja.    
 
35 
 ● Dosledno bomo implementirali enotn e nacionaln e barve državne reprezentančne 
opreme.  
 
3.20. KULTURA ZA ODPRTO DRUŽBO  
 
Kultura je izrazito heterogen sistem, ki združuje vrsto različnih področij (knjiga, kulturna 
dediščina, film, glasba, ples, up rizoritvena in likovne umetnosti , jezik, intermedijsko področje, 
kulturno -umetnostna vzgoja itd.). Kljub dejstvu, da je treba k vsakemu od njih pristopati 
posamično, je na področje kulture treba misliti kot na celosten , med seboj povezan sistem.  
 
Kultura po številnih ra ziskavah dejansko predstavlja enega ključnih temeljev za razvoj odprte 
družbe  in gospodarskih izzivov ter je tudi z zagotavljanjem avtonomije umetniškega 
ustvarjanja eden od fokusov družbe prihodnosti.  
 
Izziv: Povečanje proračuna za kulturo  
Ukrep:  
● Postopn o bomo  dvignili sredstv a za kulturo , in sicer  s ciljem do konca mandata doseči 
vsaj 0,5  % BDP.  
 
Izziv: Stabilno financiranje kulture, javnih zavodov in nevladnih organizacij   
Ukrepi:  
● Sprejeli bomo zakon o t. i. kulturnem evru.  
● Sanirali in programsko uprav ljali bomo  ogrožen e ter ključn e enote kulturne dediščine. 
Izboljšali bomo infrastrukturn e pogoje javnih zavodov s področja kulture.  
● Ohranjali , hranili , obnavljali in digitalizirali bomo slovenske filmske , plesne ter 
glasbene dediščine, fotografijo, likovno umestnost, scensko umetnost idr.  
● Podpirali bomo gradnj o in razvoj infrastrukture za razvoj slovenskega jezika v 
digitalnem okolju.  
● Ohranjali in razvijali bomo prostorsk e ter druge standard e in oprem o za nevladne 
organizacije v kulturi.  
 
Izziv: Raz voj in priprava krovnih dokumentov na področju kulture  
Ukrep i:  
● Najkasneje do leta 2020 bomo oblikovali nov Nacionalni program za kulturo in novo 
zakonodajo, ki bo uredila vsa pereča vprašanja na področju kulture.  Zakonodajo in 
strateške dokumente bomo pisali v soglasju in tvornem dialogu s strokovno javnostjo.  
• Dialoški skupini za samozaposlene in nevladne organizacije se bosta kot temeljni 
mehanizem civilnega dialoga vpisali v krovni zakon v kulturi, redefinira l se bo način 
njihovega imenovanja ter delovanja.  
 
Izziv: Ureditev položaja nevladnega sektorja v kulturi in samozaposlenih v kulturi  
Ukrepi:  
● Sprejeli bomo področn o strategij o razvoja nevladnih organizacij in samozaposlenih v 
kulturi. Iz nje bodo sledili vsi ostali ukrepi v zakonskih predpisih in razpisnih 
mehanizmih.  
● Zapisa li bomo  usklajeno definicijo poklicnih NVO v krovno zakonodajo. Zagotovi li 
bomo  samostojno proračunsko postavko za področje nevladnih organizacij in 
samozaposlenih v kulturi v proračun u Ministrstva RS za kulturo in podvojitev sredstev   
 
36 
 do leta 2020. Zagotovi li bomo  prenovo razpisnih mehanizmov , upoštevajoč različne 
tipe profesionalnih nevladnih organizacij , in debirokratizira li razpisne postopke.  
● Na področju samozaposlenih v kulturi je treba poskrbeti za zdravstveno varstvo z 
bolniškim dopustom  vsaj od četrtega dne naprej, ukiniti je treba cenzus, okrepiti 
štipendijsko politiko, uvesti karierno dinamiko, zagotoviti ponovno vzpostavitev 
izjemnih pokojnin ter poskrbeti za vključevanje samo zaposlenih v različne priložnosti 
skozi izvenproračunska sredstva.  
 
Izziv: Izboljšava položaja založnikov in avtorjev  
Ukrepi:  
● Zaradi ključne vloge knjige pri razvoju in ohranjanju slovenskega jezika za 
kakovostno leposlovno in znanstveno knjigo ter leposlovne in znanstvene revije bomo 
omogočili ničelno stopnjo DDV, hkrati pa tudi za elektronsko knjigo in revije.  
● S pomočjo Javne a gencije za knjigo bomo zvišali tarife za plačilo honorarjev avtorjem, 
prevajalcem in urednikom.  
● Spremeni li bomo  mehanizme razpisov in časovnice objave razpisnih rezultatov.  
● Zmanjša li bomo  mejno vrednost poslovnih daril , če gre za umetniška dela ali knjige  v 
slovenskem jeziku.  
 
Izziv: Prenovitev medijske zakonodaje in ureditev medijskega prostora  
Ukrepi:  
● Pripravili bomo novo medijsk o zakonodaj o z aktivno vključenostjo stroke.  
● Neodvisnost medijev bomo okrepili z uvedbo novih oblik organiziranja medijev, ko t so 
kooperative, delavski prevzemi medijskih hiš ali druge oblike sodelovanja skupnosti 
pri delovanju medijev.  
● Posodobili bomo upravljanje RTV SLO s krepitvijo vloge zaposlenih in javnosti . 
● Izvedli bomo r eform o državnega subvencioniranja medijskih vsebin z večjim javnim 
nadzorom nad postopki razdeljevanja in preusmerjanjem sredstev k neposrednim 
ustvarjalcem vsebin . 
 
Izziv: Medsektorsko povezovanje  
Ukrep:  
● Področje kulture bomo sistemsko poveza li s preostalimi resorji. Kulturn e vsebin e 
bomo vključili  v projekte preostalih resorjev in lokalnih skupnosti z namenom večjega 
umeščanja kulture na vseh ravneh vodenja politik.  
 
Izziv: Ohranjanje in zaščita kulturne dediščine  
Ukrep:   
● Omogoči li bomo  pogoje za učinkovito ohranjanje in dolgoročno financiranje kulturne 
dediščine ter njeno smiselno medresorsko umeščanje.  
 
3.21. USKLAJENA IN URAVNOTEŽENA ZUNANJA POLITIKA  
 
Oblikova li in izvaja li bomo  zunanj o politik o, ki bo uživala ugled ter spoštovanje v svetu, bo 
samozavestna in proaktivna, zanesljiva ter verodostojna, ščitila  bo interese Slovenije ter bo v 
službi blaginje in varnosti njenih državljanov.  
 
Izziv: Usklajena in učinkovita zunanja politika    
 
37 
 Ukrepi:  
● Zagotovili bomo dosledn o izvaja nje usklajene zunanje politike med vsemi glavnimi 
zunanjepolitičnimi akterji (DZ, UPR, UPV, MZZ ). 
● Zagotovili bomo večjo učinkovitost in usklajenost delovanja notranje ter zunanje 
službe zunanjega ministrstva . 
● Krepili bomo razvoj usposobljene, profesionalne  in opolnomočene karierne 
diplomacije . 
● Delovanj e obstoječe mreže DKP, ki v osnovi ostaja nespremenjena, bo funkcionalno, 
rešitve okrepljenega dometa našega zunanjepolitičnega delovanja pa bomo iskali v t.  
i. kolokacijah, zlasti v okviru predstavništev EU . 
● Zavzemali se bomo za večjo zastopanost nacionalnih kadrov v vse h mednarodnih 
institucijah, vključno z diplomati v EEAS, ob upoštevanju načela t.  i. pozitivne 
diskriminacije . 
● Skrbeli bomo za nadaljnji razvoj učinkovite gospodarske diplomacije, ki mora 
vključevati tudi komponento razvojne pomoči . 
● Vloga  Slovenije v procesih oblikovanja skupnih evropskih politik  bo usklajena in 
aktivna . 
● Nadaljevali bomo kontinuiteto uspešnega delovanja Urada za zamejce in Slovence po 
svetu . 
 
Izziv: Uravnoteženje odnosov s pomembnimi mednarodnimi akterji  
Ukrep:  
● Prizadevali si bomo za prijateljske in vzajemno koristne odnose z vsemi državami  ter 
tudi za uravnotežene odnose s pomembnimi mednarodnimi akterji, zlasti s članicami 
VS OZN.  
 
Izziv: Ostati pomemben partner v EU in tvoriti jedrni del  
Ukrep a:  
● Zavzemali se bomo za o bstoj močne in učinkovite EU, ki je v nacionalnem interesu 
Slovenije. Strateški interes Slovenije je biti v jedru takšne EU, ki nam bo zagotavljala 
enakopravne pogoje za razvoj. Slovenija se bo pri tem zavzemala za nadgradnjo 
Evropske monetarne unije, krep itev SZVP in njeno dogradnjo s skupno obrambno 
politiko ter spoštovanje schengenskega sistema z ustreznim zavarovanjem zunanjih 
meja EU. Za takšno proevropsko politiko bomo z državami članicami EU razvijali ad 
hoc zavezništva, izhajajoč iz dosedanjih pozit ivnih praks in izkušenj.  
● Prizadevali si bomo za prenovo Unije, da bo ta temeljila na skupnih socialnih, 
okoljskih in demokratičnih standardih ter bo zavezana zagotavljanju miru in 
prijateljskih odnosov z drugimi deli sveta. V ta namen bomo zagovarjali reforme , kot 
sta določitev skupnega nabora minimalnih socialnih pravic  in določitev skupne 
evropske davčne politike, in sicer za ohranitev čim višje stopnje sredstev za kohezijo 
ter financiranja zelenih investicij in demokratizacijo evropskih in stitucij.  
 
Izziv: Ustvarjanje pogojev za razvoj dobrososedskih odnosov z vsemi svojimi 
sosedami  
Ukrepi:  
● Razrešili bomo odprta mejna in drug a vprašanj a s Hrvaško.  
● Nadgradili bomo odnos e in obisk e z vsemi sosedskimi državami.    
 
38 
 ● Slovenija je zainteresirana za stabilnost, demokratičen razvoj in ekonomsko 
uspešnost držav regije JVE , zato  bomo podpirali njihovo vključevanje v EU ter jim na 
tej poti pomagali.  
 
Izziv: Predsedovanje Svetu EU  
Ukrep:   
● Pripravili bomo jasen načrt in izvedbo predsedovanja Sveta EU, ki čaka Slovenijo. 
Zagotovili bomo koordinacijo in vsebinsko ter logistično podporo za izvedbo 
predsedovanja.  
 
4. ORGANIZIRANOST VLADE IN NJENO DELOVANJE  
1. Predsednik vlade v skladu z ustavno in zakonsko pristojnostjo Zakona o Vladi Republike 
Slovenije Državnemu zboru RS na podlagi dogovora s koalicijskimi strankami glede 
porazdelitve posameznih resorjev predlaga v imenovanje kandidatke in kandidate za 
ministrice in ministre v skladu z naslednjo strankarsko porazdelitvij o:  
1. Ministrstvo za zunanje zadeve (Stranka modernega centra – SMC),  
2. Ministrstvo za notranje zadeve (Lista Marjana Šarca – LMŠ),  
3. Ministrstvo za obrambo ( Demokratična stranka upokojencev Slovenije – DeSUS),  
4. Ministrstvo za finance (Lista Marjana Šarca – LMŠ),  
5. Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo (Stranka modernega centra – SMC),  
6. Ministrstvo za pravosodje (Socialni demokrati – SD), 
7. Ministrstvo za javno upravo (Lista Marjana Šarca – LMŠ),  
8. Ministrstvo za delo, družino, socia lne zadeve in enake možnosti (Stranka modernega 
centra – SMC),  
9. Ministrstvo za zdravje (Lista Marjana Šarca – LMŠ),   
10. Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport (Socialni demokrati – SD),  
11. Ministrstvo za infr astrukturo (Stranka Alenke Bratuše k – SAB),  
12. Ministrstvo za kulturo (Socialni demokrati – SD),  
13. Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano ( Demokratična stranka upokojencev 
Slovenije – DeSUS),  
14. Ministrstvo za okolje in prostor (Stranka modernega centra – SMC),  
15. Minist er brez resorja za področje odnosov med RS in avtohtono slovensko narodno 
skupnostjo v sosednjih državah ter med RS in Slovenc i po svetu (Stranka Alenke Bratu šek – 
SAB),  
16. Minister brez resorja za področje razvoja, strateške projekte i n kohezijo (Strank a Alenke 
Bratu šek – SAB).  
2. LMŠ, SD, SMC, SAB in DeSUS, t.j. stranke tega sporazuma soglašajo, da bodo s svojim 
vstopom in delovanjem svojih članov v vladi ter Državnem zboru RS dosledno izvajale in   
 
39 
 spoštovale zaveze tega sporazuma o sodelovanju in delu v vladi, ki jo kot mandatar vodi 
Marjan Šarec.  
Koalicijske stranke se zavezujejo, da bodo v skladu z ustavno in zakonsko pristojnostjo na 
predlagane resorje svoje kandidatke in kandidate imenovale po načelih strokovnosti in 
učinkovitosti.  
3. Razdelitev ministrskih mest je urejena s to koalicijsko pogodbo. Tako dogovorjena 
razdelitev se lahko spremeni le s soglasjem koalicijskih partnerjev. Upoštevaje visoko 
strokovnost in dosedanje uspešno opravljanje delovnih nalog in funkcij kandidatov ter 
izhajajoč iz  težnje po politični neodvisnosti, samostojnosti in visoki strokovnosti državne 
uprave , se bodo popolnjevala tudi odprta delovna mesta v diplomatskih in konzularnih 
predstavništvih naše države v tujini, mesta državnih sekretarjev na ministrstvih ter drugih  
funkcionarjev, ki so pod kadrovsko pristojnostjo vlade in DZ.  
O odprtih kadrovskih vprašanjih, za kater a je pristojna vlada, odloča vlada po predhodnem 
koalicijskem usklajevanju na način in v rokih, ki so predvideni za usklajevanje v II. poglavju 
Protoko la o sodel ovanju koalicijskih partnerjev.  
O predlogih za zasedbo mest, o katerih odloča Državni zbor, se dogovorijo vodje koalicijskih 
poslanskih skupin na način in v rokih, ki so predvideni za usklajevanje v III. poglavju 
Protokola o sodel ovanju koalicijs kih partnerjev.  
Če ne pride do sporazuma o kadrovskih predlogih, se opravi dodatno usklajevanje, pri čemer 
ima posebno težo stališče ali predlog resornega ministra oziroma predsednika vlade, če gre 
za funkcijo ali institucijo, ki mu je neposredno podrejena . 
 
I. UVODNE DOLOČBE  
1. člen  
Protokol o sodelovanju koalicijskih partnerjev (v nadaljevanju: protokol) se sprejema za 
zagotovitev usklajenega delovanja med koalicijskimi partnerji tako v odnosu med političnimi 
strankami koalicijskih partnerjev do Vlade Republike Slovenije (v nadaljnje m besedilu: vlada) 
in Državnega zbora Republike Slovenije (v nadaljnjem besedilu: državni zbor), v odnosu med 
vlado in državnim zborom kot v samem državnem zboru, pri sprejemanju zakonov, aktov in 
vseh drugih odločitev, ki jih navedena državna organa sprej emata in so predmet koalicijske 
pogodbe, ter tudi tistih, ki niso njen predmet.  
2. člen  
Koalicijski partnerji so pri usklajevanju in sodelovanju enakopravni.  
3. člen  
Vsa sporočila na podlagi tega protokola se posredujejo sočasno na elektronske naslove 
predsednikov koalicijskih strank, sekretarjev koalicijskih strank ali njihovih pooblaščencev, 
predsednika državnega zbora, kontaktne osebe, ki jo določi predsednik državn ega zbora, 
vodij koalicijskih poslanskih skupin (v nadaljevanju: PS), sekretarjev koalicijskih PS in   
 
40 
 državnega sekretarja, zadolženega za sodelovanje z državnim zborom in za koalicijsko 
pogodbo (v nadaljnjem besedilu: uradni elektronski naslovi). V izjemni h primerih, če za to 
obstajajo utemeljeni razlogi, se gradivo lahko posreduje tudi v pisni obliki (vlada).  
Za nemoteno komunikacijo na relaciji vlada – ministrstva – državni zbor državni sekretar , 
zadolžen za sodelovanje z državnim zborom in za koalicijsko  pogodbo (v nadaljnjem 
besedilu: državni sekretar), skrbi za seznam kontaktnih oseb v političnih strankah, poslanskih 
skupinah in na ministrstvih.  
Koalicijski partnerji si prizadevajo za enotno komunikacijo in usklajevanje med podpisniki 
Sporazuma o sodelo vanju med Levico in strankami Lista Marjana Šarca, Socialni demokrati, 
Stranka modernega centra, Stranka Alenke Bratušek ter Demokratična stranka upokojencev 
II. SODELOVANJE V VLADI  
4. člen  
Seznanjanje z vladnimi gradivi in sklici sej vlade ter njenih delovnih teles potekajo preko 
uradnih elektronskih naslovov in preko objave na svetovnem spletu. Vsa gradiva na 
navedene naslove posreduje predlagatelj gradiva.  
Generalni sekretar vlade mora vse koalicijske stranke in njihove poslanske skupine sezna niti 
z vsemi predlogi aktov ter drugimi gradivi, o katerih bodo odločali vladni odbori in vlada na 
svoji seji. Generalni sekretar vlade mora vsa gradiva, ki so pripravljena za odločanje na 
odborih vlade, razen kadrovskih zadev in gradiv, ki vsebujejo tajne  podatke, objaviti na 
spletnem portalu vlade.  
Predsednikom koalicijskih strank, sekretarjem koalicijskih strank ali njihovim pooblaščencem, 
predsedniku državnega zbora, kontaktni osebi, ki jo določi predsednik državnega zbora, 
vodjem koalicijskih PS  in sekretarjem koalicijskih PS se na njihovo zahtevo omogoči dostop 
do vladnih gradiv v informacijskem sistemu vlade. Zahtevo in podatke o kontaktni osebi iz 
prejšnje povedi  predsednik koalicijske stranke sporoči generalnemu sekretarju vlade.  
5. člen  
Ministri mo rajo, preko predsednikov koalicijskih strank ali vodij poslanskih skupin koalicijskih 
strank oziroma njihovih pooblaščencev, seznaniti koalicijske partnerje z vsemi predlogi 
predpisov, ki so v pripravi, še preden gredo v medresorsko usklajevanje.  
Po končan em vladnem postopku medresorskega usklajevanja (preden je zakon ali akt 
uvrščen na dnevni red vlade) lahko minister predlaga, da se o določenem predlogu zakona 
ali drugem aktu z njegovega področja opravi predstavitev v posamezni poslanski skupini ali 
koalicijsko usklajevanje.  
Koalicijsko usklajevanje o predlogu zakona ali drugega akta lahko zahteva tudi predsednik 
vlade.  
Predstavitev ali koalicijsko usklajevanje določenega zakona ali drugega akta lahko zahteva 
vsak predsednik koalicijske stranke podpisnice sporazuma ali vodja poslanske skupine 
koalicijske stranke, in sicer preden je zakon ali drug i akt vložen v vladno proceduro. 
Obrazloženo zahtevo mora posredovati na uradne elektronske naslove najkasneje v petih 
dneh po prejemu gradiva ali objavi gradiva na  svetovnem spletu.    
 
41 
 S posredovano obrazloženo zahtevo se nemudoma seznanijo vsi pristojni v okviru postopka 
sprejemanja predloga zakona ali drugega akta. Za obvestilo poskrbi državni sekretar.  
6. člen  
O načinu predstavitve zakona ali drugega akta in o zago tovitvi gradiva se neposredno 
dogovorita minister ter vodja tiste poslanske skupine koalicijske stranke, iz katere prihaja 
minister, ki pokriva resor , na katerega se nanaša predlog zakona, glede katerega poteka 
koalicijsko usklajevanje. O sklicu predstavit ve se obvesti tudi državni sekretar . Sekretar ali 
strokovna služba poslanske skupine sklic predstavitve v vednost posreduje na uradne 
elektronske naslove koalicije.  
Za sklic koalicijskega usklajevanja, glede katerega se je za usklajevanje odločil minister ali pa 
je bila nanj naslovljena zahteva predsednika vlade ali koalicijskega partnerja, poskrbi 
minister.  
O sklicu koalicijskega usklajevanja morajo biti preko uradnih elektronskih naslovov obveščeni 
vsi koalicijski partnerji praviloma pet delovnih dni ozir oma najmanj tri delovne dni pred 
sestankom. Sklicu mora biti priloženo vse gradivo, potrebno za odločanje. Krajši rok za sklic 
koalicijskega sestanka je mogoč le iz posebej utemeljenih razlogov ob soglasju vseh 
koalicijskih partnerjev.  
Zabeležke o koalicijskih usklajevanjih (kraj in čas, seznam udeležencev, dnevni red in 
sklenjeni dogovori oziroma razlogi posameznih koalicijskih partnerjev, zaradi katerih dogovor 
ni bil sklenjen) pripravijo in hranijo v tisti poslanski skupini koalicijske stranke, i z katere 
prihaja minister, ki pokriva resor , na katerega se nanaša predlog zakona ali drugega akta, 
glede katerega poteka koalicijsko usklajevanje. Zabeležko posreduje sekretar ali strokovna 
služba pristojne koalicijske poslanske skupine na uradne elektron ske naslove ter pristojnemu 
ministru najkasneje v dveh dneh po dnevu sestanka koalicije.  
Za koordinacijo, sklicevanje predstavitev in koalicijskih usklajevanj ter pisanje zabeležk in 
vlaganje amandmajev ter sklepov k predlogom zakonov ali drugih aktov v dr žavnem zboru 
poskrbijo v tisti poslanski skupini koalicijske stranke, iz katere prihaja minister, ki pokriva 
resor, na katerega se nanaša predlog zakona ali drugega akta, glede katerega poteka 
7. člen  
Predlogi zakonov in ostala g radiva, o katerih mora biti zagotovljeno koalicijsko usklajevanje, 
se ne morejo uvrstiti na dnevni red vlade, dokler vsebina ni usklajena. Če med koalicijskimi 
partnerji kljub koalicijskemu usklajevanju ne pride do soglasja, predsednik vlade na predlog 
predsednika stranke koalicijskega partnerja ali ministra, katerega predlog a zakona ali 
drugega akta ni bilo mogoče uskladiti, skliče koordinacijo predsednikov strank. Ne glede na 
določbe prejšnje povedi  pa lahko predsednik vlade v primerih, ko oceni, da gre za zakon ali 
drugi akt ali drugo odločitev, katere uresničevanje je nujno potrebno za uresničevanje nalog 
vlade, odloči, da se zadeva uvrsti na dnevni red seje vlade, o čemer ustrezno obvesti 
predsedn ike koalicijskih strank.  
8. člen  
Če predlagatelj na podlagi koalicijskega usklajevanja dopolni ali spremeni predlog zakona ali 
drugega akta, mora z dopolnjenim ali spremenjenim predlogom (korekture obvezno   
 
42 
 označene z drugo barvo), še pred posredovanjem teg a na vlado , ponovno seznaniti 
koalicijske poslanske skupine preko uradnih elektronskih naslovov.  
9. člen  
Če v petih delovnih dneh po posredovanju gradiva ali po objavi predloga zakona ali drugega 
akta na svetovnem spletu ni podana zahteva za predstavitev a li koalicijsko usklajevanje o 
predlogu zakona ali drugega akta ali tega ne predlaga minister, se postopek sprejemanja 
zakona ali drugega akta nadaljuje. Na vladi sprejet i predlog zakona ali drugega akta velja za 
koalicijsko usklajen ega, razen če predsednik  posamezne koalicijske stranke ali ministrice 
oziroma ministri posamezne koalicijske stranke v postopku vladne obravnave na seji vlade 
nasprotujejo sprejemu zakona ali drugega akta. Ne glede na določbe prejšnje povedi se na 
vladi sprejeti zakon posreduje v  odločanje državnemu zboru.  
Koalicijsko usklajevanje se izjemoma in iz utemeljenih razlogov lahko zahteva tudi po preteku 
roka iz prejšnjega odstavka, vse do odločanja o zadevi na vladi. Koalicijski partnerji se 
morajo pri sklicevanju koalicijskih usklajev anj truditi, da zahteve v čim manjši meri ovirajo 
procese odločanja na vladi.  
10. člen  
Člani vlade so zavezani, da v času ministrskega mandata:  
• dosledno in celovito izvajajo v vladi ali na koalicijski ravni dogovorjeno politiko;  
• pri svojem delu upoštev ajo odločitve, stališča, predloge, navodila in priporočila  predsednika 
vlade;  
• se izogibajo dajanju izjav v javnosti, ki so v nasprotju z izjavami predsednika vlade in 
drugih članov vlade;  
• pri svojih nastopih v tujini ali stikih s tujimi predstavniki se  ne smejo spuščati na raven 
osebnih diskvalifikacij članov vlade ali koalicijskih strank, ki sestavljajo vlado, niti dajati ocen, 
ki bi škodovale ali krnile ugled države;  
• ne objavljajo nobenih besedil, ki bi temeljila na javnosti nedostopnih podatkih;  
• spoštujejo zakon o vladi, zakon o nezdružljivosti funkcij in druge predpise ter moralne 
norme za delo v vladi in se po njihovih usmeritvah dosledno ravnajo.  
III. SODELOVANJE V DRŽAVNEM ZBORU  
11. člen  
Za zagotovitev usklajenega delovanja koalicijskih partne rjev v državnem zboru skrbi vodja 
največje koalicijske poslanske skupine.  
Za uresničevanje tega cilja se sklicujejo koordinacije vodij koalicijskih poslanskih skupin (v 
nadaljevanju: vodij koalicijskih PS) pred sejami kolegija predsednika državnega zbora i n pred 
sejami državnega zbora. Za sklic koordinacije je pristojen vodja največje koalicijske 
poslanske skupine. Na teh koordinacijah sodeluje tudi državni sekretar.  
Sklici sej kolegija predsednika državnega zbora in sklici sej državnega zbora se predhodno 
usklajujejo na koordinaciji vodij koalicijskih PS.    
 
43 
 Če se vodja koalicijske PS ali državni sekretar  seje ne more udeležiti, mora poskrbeti za 
svojega pooblaščenca s polnimi pooblastili.  
Odločitve na koordinaciji se sprejemajo s soglasjem vodij oziroma poobl aščencev koalicijskih 
poslanskih skupin in so obvezujoče.  
Vodje koalicijskih poslanskih skupin so na seji kolegija predsednika državnega zbora dolžni 
delovati v skladu s sprejetimi odločitvami koordinacije vodij koalicijskih poslanskih skupin.  
12. člen  
Poleg rednih koordinacij lahko kater i koli od vodij poslanskih skupin koalicijskih partnerjev, če 
oceni, da je to potrebno za zagotovitev usklajenega koalicijskega delovanja na sejah delovnih 
teles in državnega zbora, poda zahtevo za sklic koordinacije vodij koalicijskih PS oziroma 
zahtevo za sklic širše koordinacije vodij in namestnikov vodij koalicijskih PS. V zvezi s tem se 
smiselno uporabljajo določbe 11. člena tega protokola.  
13. člen  
Vodje koalicijskih poslanskih skupin so v okviru svojih poslanskih skupin na sejah delovnih 
teles državnega zbora dolžni zagotoviti polno prisotnost svojih članic in članov. Če je 
koalicijski poslanec odsoten s seje, mora poskrbeti za svojo zamenjavo. V izjemnih primerih , 
ko to ni mogoče, mora vodja koalicijske PS o tem o bvestiti ostale vodje koalicijskih PS.  
Odsotnost koalicijskega poslanca na seji državnega zbora, ki je namenjena odločanju, je 
opravičljiva, kadar gre za razloge na podlagi 95. člena Poslovnika Državnega zbora RS.  
Vsako odsotnost koalicijskega poslanca na seji državnega zbora, razen višje sile, je treba 
predhodno najaviti oziroma uskladiti na koordinaciji vodij koalicijskih PS.  
14. člen  
Za uresničitev cilja zagotovitve usklajenega delovanja koalicije se koalicijski poslanci lahko 
sestanejo pred vsemi sejami  delovnih teles državnega zbora, katerih člani so. Če je treba, se 
omenjenega sestanka udeleži tudi predstavnik vlade.  
Za uskladitev stališč nosilec delovnega telesa (predsednik ali podpredsednik delovnega telesa 
iz koalicijske PS), zadolžen s strani koali cijskih poslanskih skupin, po potrebi pred sejo 
delovnega telesa skliče sestanek koalicijskih poslancev, članov odbora oziroma komisije. Če 
je treba, se na sestanek vabi jo tudi predstavnik  oz. predstavniki  vlade.  
Koalicijske poslanske skupine so dolžne med sebojno in v soglasju z vlado (generalnim 
sekretarjem vlade in državnim sekretarjem) usklajevati tudi pomembnejše postopkovne 
(proceduralne) odločitve znotraj državnega zbora (npr. vložitve zahtev za izredno sejo DZ; 
vložitve zahtev za sklic nujnih sej del ovnih teles; vložitve zahtev za splošno razpravo; 
odločitve za javne predstavitve mnenj; preložitve točk; umiki točk; razprave o odgovorih na 
poslanska vprašanja  ...). O navedenih usklajenih pomembnejših postopkovnih 
(proceduralnih) odločitvah znotraj drža vnega zbora koalicijske poslanske skupine zaradi 
sklicevanja in vodenja sej državnega zbora ter njegovih delovnih teles obvestijo predsednika 
in podpredsednike državnega zbora ter predsednike delovnih teles državnega zbora iz vrst 
15. člen    
 
44 
 Po sklicu seje matičnega delovnega telesa državnega zbora (v nadaljevanju: MDT), na kateri 
se obravnava predlog zakona ali drugega akta, se pristojno ministrstvo seznani z mnenjem 
zakonodajno -pravne službe državnega zbora. Državni sekretar pošlje  na uradne elektronske 
naslove pred sejo MDT stališče vlade do tega mnenja. Po potrebi vlada pripravi in mnenju 
priloži tudi predlog ustreznih amandmajev. V izjemnih primerih se lahko na predlog vodje 
koalicijske poslanske skupine ali sekretarja koalicijsk e poslanske skupine koalicijsko 
usklajevanje izjemoma opravi najkasneje pred sejo MDT.  
Če katera od koalicijskih PS zahteva koalicijsko usklajevanje o odgovoru vlade ali ministra in 
morebitnih amandmajih, se to opravi v s poslovnikom in parlamentarno praks o določenih 
rokih za vlaganje amandmajev k še ne dopolnjenem predlogu zakona MDT.  
Po prejemu vladnih predlogov amandmajev oziroma po njihovi uskladitvi na koalicijskem 
sestanku jih vodje koalicijskih poslanskih skupin skupno formalno vložijo.  
Določbe tega člena se smiselno uporabljajo tudi za vlaganje vladnih predlogov amandmajev 
v postopku druge in tretje obravnave predloga zakona ali drugega akta na seji državnega 
zbora . 
16. člen  
Koalicijski poslanci na sejah delovnih teles in sejah državnega zbora podpir ajo koalicijsko 
usklajene predloge vladnih in koalicijskih poslanskih zakonov, drugih aktov  ter amandmajev 
in kadrovske predloge.  
Določbe prejšnjega odstavka ne vplivajo na pravico poslanca, da svobodno odloča v skladu s 
svojim ustavnim položajem, vendar m ora o svojem umiku neformalno dogovorjene podpore 
konkretnemu aktu obvestiti vodjo PS , katere član je, ta pa v najkrajšem možnem času 
obvesti vodjo PS največje koalicijske stranke, ki o tem na uradni elektronski naslov obvesti 
vse koalicijske partnerje in državnega sekretarja, če oceni , da je to potrebno.  
Za koalicijsko usklajene predloge se štejejo predlogi, o katerih do odločanja ni bilo zahtevano 
koalicijsko usklajevanje, in predlogi, glede katerih je bilo na koalicijskem usklajevanju 
doseženo soglasje.  
17. člen  
Če koalicijski poslanci oziroma koalicijske poslanske skupine želijo podpreti predloge 
zakonov, aktov, amandmaje ter kadrovske predloge opozicije, morajo o svoji nameri obvestiti 
pristojnega ministra in vodje PS koalicijskih partnerjev ter na koal icijskem usklajevanju 
poskušati doseči soglasje.  
svojim ustavnim položajem.  
18. člen  
Koalicijska oz. koalicijske PS mora  oz. morajo  s svojo pobudo za pripravo predloga zakona ali 
drugega akta, ki ga želi  oz. želijo  vložiti v zakonodajni postopek poslanec oz. poslanci te oz. 
teh koalicijskih skupin, seznaniti državnega sekretarja , zadolženega za sodelovanje z 
državnim zborom, ki z omen jeno pobud o seznani pristojnega ministra. Do prejema mnenja, 
ki ga mora pristojni minister podati v roku sedmih delovnih dni, omenjenega predloga 
zakona ali akta ni mogoče vložiti.    
 
45 
 Vodja koalicijske PS, ki je predlagateljica predloga, mora pred vložitvijo predloga akta 
obvestiti tudi ostale vodje koalicijskih PS oziroma koalicijske partnerje.  
V roku sedmih delovnih dni od prejetega obvestila na uradne elektronske naslove lahko o 
tem predlogu kateri  koli koalicijski partner zahteva sklic koalicijskega usklaj evanja. Za 
izpeljavo postopka koalicijskega usklajevanja se smiselno uporabijo določbe 5. in 6. člena 
tega protokola.  
Predlog zakona ali drugega akta iz tega člena ne sme biti v nasprotju s koalicijsko pogodbo. 
Odstopanja od določil koalicijske pogodbe v t em primeru so dovoljena izključno ob soglasju 
vseh predsednikov koalicijskih strank.  
19. člen  
Če po končanem koalicijskem usklajevanju želi posamezna koalicijska poslanska skupina 
vložiti amandma h koalicijsko že usklajenim zakonom ali aktom, se pred tem opravi 
Za usklajevanje teh amandmajev se smiselno uporabljajo določbe od 3. do 5. člena tega 
protokola.  
Ne glede na to , ali je bilo v koalicijskem usklajevanju glede amandmajev iz prvega odstavka 
tega člena doseženo soglasje  ali ne , imajo koalicijski poslanci oziroma koalicijske poslanske 
skupine, ki želijo vložiti amandma, pravico , da svobodno odločajo v skladu s svojim ustavnim 
položajem.  
IV. KRŠITVE PROTOKOLA  
20. člen  
V primeru kršitev določb II. in III. poglavja tega prot okola s strani katerega  koli koalicijskega 
partnerja državni sekretar o tem obvesti predsednika vlade, ki na koordinaciji s predsedniki 
strank in vodij koalicijskih PS predlaga nadaljnje postopanje koalicijskih partnerjev.  
V. ODNOS MED KOALICIJSKIMI PARTN ERJI 
21. člen  
Predsednik vlade zaradi uresničevanja koalicijske pogodbe in drugih odločitev vlade ali 
državnega zbora enkrat tedensko, oziroma po potrebi, skliče koordinacijo koalicijskih 
partnerjev , in sicer predsednikov strank, po predhodnem dogovoru pa tudi vodij poslanskih 
skupin.  
22. člen  
Koalicijski partnerji se praviloma medsebojno obveščajo o bistvenih vprašanjih v zvezi s 
koalicijskimi usklajevanji, medsebojnimi odnosi, odnosi v koaliciji in dogovori, glede katerih 
želijo obvestiti javnost.  
Vsak koalicijski partner, ki želi o zadevah iz prejšnjega odstavka , o katerih v koaliciji ni 
doseženo soglasje , obvestiti javnost, mora pred tem predlagati, da se opravi pogovor 
predstavnikov koalicijskih partnerjev. Koalicijski partnerji se praviloma dogovorij o o načinu 
obveščanja javnosti.    
 
46 
 Koalicijski partnerji se morajo izogibati javnemu nasprotovanju drugim koalicijskim 
partnerjem.  
23. člen  
Koalicijski partnerji ne bodo vlagali interpelacij zoper ministre, zaupnic ali nezaupnic vladi , ne 
bodo zahtevali  glasovanja o zaupnic i vladi niti ne bodo vlagali interpelacij zoper ministra, 
dokler so v vladi. Prav tako ne bodo zahtevali razrešitve  predsednika in podpredsednikov 
državnega zbora ter predsednikov in podpredsednikov delovnih teles državnega zbora iz vrst 
poslanskih skupin koalicijskih partnerjev niti glasovanj a zanje, dokler so v koaliciji in vladi.  
24. člen  
Predsednik vlade si pridržuje pravico opozoriti ministra, ki ne opravlja svoje funkcije v skladu 
z ustavo, zakoni in etičnim kodeksom vlade, oziroma ne i zvršuje vladnih sklepov. V primeru 
ponavljanja pomanjkljivosti pri delu ministra predsednik vlade o tem obvesti stranko 
koalicijskega partnerja, katere član je minister oziroma je minister iz njene kvote, in predlaga 
skupno rešitev problema. Predsednik str anke obvesti predsednika vlade o stališču do 
izrečenega opozorila najkasneje v sedmih delovnih dneh. Predsednik vlade in predsednik 
stranke koalicijskega partnerja se sporazumeta o tem, ali minister ostane ali se zagotovi 
izvolitev drugega ministra.  
25. čl en 
Koalicijski partnerji bodo sporazumno reševali odprta vprašanja in morebitne spore, in sicer 
na koordinaciji predsednikov strank in poslanskih skupin koalicijskih partnerjev. Če bi se 
kateri od koalicijskih partnerjev odločil, da kot podpisnik koalicijs ke zaveze od nje odstopi, 
mora o svoji nameri najprej obvestiti predsednika vlade in predsednike ostalih strank 
koalicijskih partnerjev. O nameri enega od koalicijskih partnerjev o odstopu od koalicijske 
zaveze bodo koalicijski partnerji najprej opravili p ogovore in šele potem, če dogovor ne bo 
dosežen, bo lahko koalicijski partner od koalicijske zaveze formalno odstopil, pri čemer bo o 
formalnem odstopu najprej obvestil predsednika vlade, nato koalicijske partnerje in šele nato 
javnost.  
26. člen  
Predsednik  vlade enkrat letno skliče predstavnike koalicijskih strank zaradi ocene 
uresničevanja ciljev, zapisanih v tem sporazumu , in proučitve potrebe po morebitni 
spremembi ali dopolnitvi tega sporazuma.  
Vsak koalicijski partner lahko predlaga spremembe in dopol nitve koalicijskega sporazuma. 
Koalicijski partnerji se morajo do predloga opredeliti v roku enega meseca in če se doseže 
pisno soglasje vseh koalicijskih partnerjev, se z aneksom, ki ga podpišejo predsedniki ali 
predsedujoči strank vseh koalicijskih partn erjev, ustrezno spremeni ali dopolni ta sporazum.  
VI. KONČNA DOLOČBA  
27. člen  
Protokol o sodelovanju koalicijskih partnerjev začne veljati s podpisom predsednikov oziroma 
predsedujočih strank vseh koalicijskih partnerjev.  
    
47 
 6. KONČNE DOLOČBE  
 
Ta koalicijski sporazum se lahko spreminja in dopolnjuje samo s soglasjem vseh koalicijskih 
partnerjev.  
 
Vsak koalicijski partner lahko predlaga spremembe in dopolnitve koalicijskega sporazuma. 
Predlog oceni minist rstvo, v katerega pristojnost sodi vsebina pr edloga. Koalicijski partnerji 
se morajo do predloga opredeliti v roku treh mesecev. Koalicijski sporazum se spremeni ali 
dopolni s soglasjem vseh koalicijskih partnerjev.  
 
Vsak koalicijski partner prejme en izvod te pogodbe.  
 
Ta koalicijska pogodba stopi  v veljavo, ko jo podpišejo predsedniki oziroma predsedujoči 
političnih strank vseh koalicijskih partnerjev.  
 
Ljubljana, 29. 8. 2018 
 
Marjan Šarec ,    mag. Dejan Židan ,   dr. Miro Cerar , 
predsednik LMŠ    predsednik SD     predsednik SMC  
 
mag. Alenka  Bratušek ,  Karl Erjavec , 
predsednica SAB    predsednik DeSUS  

3130 - Ministrstvo za javno upravo
Poslanstvo predlagatelja finančnega načrta
Poslanstvo Ministrstva za javno upravo je prijazna in učinkovita javna uprava. Prijazna do uporabnikov, zaradi katerih javna
uprava obstaja, in do javnih uslužbencev, ki so bistvo javne uprave. Prijazno javno upravo pa moramo vsi skupaj doseči s čim bolj
učinkovito izrabo kadrovskih, finančnih in materialnih virov ter znanja v javni upravi. Slovenska javna uprava spoštuje načela
zakonitosti in pravne varnosti, politične nevtralnosti in strokovne samostojnosti, odprtosti in usmerjenosti k uporabniku,
strokovnosti in kakovosti, skladnosti, racionalnosti in učinkovitosti.  Naš cilj je doseči zadovoljstvo uporabnikov in javnih
uslužbencev ter zagotavljati takšno javno upravo, ki bo ne samo primerljiva z javnimi upravami drugih držav članic Evropske unije,
temveč bo glede napredne organizacije, zadovoljstva uporabnikov in javnofinančnih učinkov sodila med najboljše v Evropski uniji.
Reforma slovenske javne uprave, sistemsko vodena od leta 1996, je usmerjena v nadgradnjo obstoječega sistema. Bistvo
reformnih procesov je v izboljšanju delovanja slovenske javne uprave v smislu večje strokovnosti, politične nevtralnosti,
transparentnosti, učinkovitosti in usmerjenosti k uporabnikom javnih storitev.
Ministrstvo za javno upravo na področju informatike zagotavlja delovanje centralnega informacijsko komunikacijskega sistema v
najširšem pomenu, kar vključuje:
• spremljanje razvoja informacijsko komunikacijske tehnologije na strateški ravni;
• pripravljanje standardov in smernic na posameznih področjih informatizacije;
• skrb za normativni okvir;
• vključevanje v mednarodne aktivnosti na področju informacijsko komunikacijske tehnologije; 
• upravljanje, nadzor in koordinacijo informacijske infrastrukture ter državnega komunikacijskega omrežja; 
• upravljanje in vzdrževanje poslovne informacijske arhitekture s sodobnimi koncepti modeliranja poslovnih procesov in
upoštevanje konceptov računalništva v oblaku;
• zagotavljanje elektronskega poslovanja državnih organov, javnih agencij, organov lokalnih skupnosti in nosilcev javnih pooblastil
ter uvajanje izboljšav;
• izvajanje podpore upravnim ter drugim postopkom, ki jih v okviru svojih delovnih področij izvajajo organi;
• skrb za razvoj, nemoteno delovanje in vzdrževanje sistemov državnih organov na informacijsko komunikacijski infrastrukturi
ministrstva; 
• zagotavljanje povezljivosti registrov in integracije podatkovnih virov s pospešeno informacijsko podporo upravljanju procesov;
• izvajanje nalog vladnega overitelja digitalnih potrdil SI-CA za občane, poslovne subjekte in državno upravo kot tudi za potrebe
slovenskih biometričnih potnih listin ter naloge izdajatelja varnih časovnih žigov za SI-TSA za državne organe in poslovne subjekte;
• izvajanje enotne informacijske varnostne politike ter načrtovanje in upravljanje vseh proračunskih virov na teh področjih.
Na področju upravljanja s stvarnim premoženjem zagotavlja:
• sistemsko urejanje ravnanja s stvarnim premoženjem;
• načrtovanje in koordiniranje prostorskih potreb organov državne uprave;
• strokovne in izvedbene naloge, ki se nanašajo na razpolaganje in upravljanje z nepremičnim premoženjem v lasi Republike
Slovenije in v upravljanju ministrstva;
• strokovne in izvedbene naloge vodenja investicij za potrebe enega ali več organov državne uprave na podlagi pooblastila;
• koordiniranje postopkov in izvedbe postopkov investicij z uporabo sredstev evropskih virov;
• upravljanje in gospodarjenje s počitniškimi kapacitetami v upravljanju ministrstva;
• izvajanje strokovno-tehničnih opravil za Stanovanjsko komisijo Vlado Republike Slovenije ter skrb za pravno in dejansko
urejenost stanovanj; 
• celovita obravnava kaducitetnega premoženja;
Služba za nevladne organizacije je na področju sodelovanja z nevladnimi organizacijami (NVO) zadolžena za reševanje
horizontalnih  vprašanj NVO.  To zajema  predvsem  pripravo sistemskih rešitev za razvoj NVO, urejanje položaja prostovoljstva 
uresničevanje ukrepov za krepitev civilnega dialoga, tj. krepitev sodelovanja NVO v procesih  priprave in izvajanja javnih politik
OBRAZLOŽITEV POSEBNEGA DELA  - leto 2021
Stran 1 od 121   ter vzpostavljanje sistemskih pogojev za njihov razvoj. 
Prioritetne naloge službe na področju sodelovanja z nevladnimi organizacijami so:
• priprava sistemskih rešitev za razvoj NVO
• krepitev sodelovanja z NVO ter promocija nevladnega sektorja
• spodbujanje sodelovanja NVO pri pripravi predpisov in
• učinkovito koriščenje finančnih sredstev tako evropskih kot sredstev integralnega proračuna za krepitev nevladnega sektorja.
Ministrstvo je zadolženo tudi za usklajevanje delovanja upravnih enot na kadrovskem, finančnem in organizacijskem področju, z
namenom zagotavljanja spoštovanja načel zakonitosti, preglednosti, učinkovitosti, uspešnosti in gospodarnosti pri delovanju
upravnih enot, ki so bile ustanovljene z namenom opravljanja nalog državne uprave in so organizirane teritorialno. S podajanjem
usmeritev in navodil za izboljšanje organizacije, služba za upravne enote nenehno stremi k učinkovitosti in kakovosti dela 58
upravnih enot.
Ministrstvo na tem področju izvaja naslednje poglavitne naloge: usklajuje delovanje upravnih enot na kadrovskem, finančnem in
organizacijskem področju; opravlja naloge standardizacije, strokovne pomoči, spremljanja dela in nadzora nad delom upravnih
enot na organizacijskem, kadrovskem in finančnem področju, managementa in splošnega poslovanja; pripravlja in usklajuje
predlog skupnega finančnega načrta in zaključnega računa upravnih enot, likvidnostnih načrtov ter prerazporejanja sredstev med
upravnimi enotami; usklajuje delovanje sistema informacijske podpore za finančno in materialno poslovanje upravnih enot ter
delovanja sistema notranjih kontrol in daje predloge za učinkovito delovanje informacijske podpore pri izvajanju upravnih
postopkov na upravnih enotah; pripravlja enotni kadrovski načrt upravnih enot; izvaja uresničevanje pravic, obveznosti in
odgovornosti iz delovnega razmerja za načelnike upravnih enot, vključno s pripravljanjem predlogov aktov za imenovanje in
razrešitve;sodeluje z drugimi organi državne uprave ter drugimi organi in organizacijami pri zagotavljanju in dvigu učinkovitosti
delovanja upravnih enot in daje pobude za izvedbo izobraževanj upravnih enot.
Ministrstvo skrbi za sistem javnega naročanja, tako z pripravo zakonodaje kot z ukrepi za vzpostavitev strokovnega okolja na tem
področju. V zasledovanju čim učinkovitejšega javnega naročanja skrbi za razvoj elektronskega poslovanja na področju javnega
naročanja s celovito informatizacijo procesov javnega naročanja in vzpostavitvijo elektronskega kataloga. Izvaja skupno javno
naročanje vlade, skupno javno naročanje za javne zavode, predvsem s področja zdravstva, skupno javno naročanje po
pooblastilih ter naročila za ministrstvo.
V segmentu lokalne samouprave, ministrstvo zagotavlja finančno pomoč delovanju skupnih občinskih uprav. Izvaja naloge
povezane z lokalnimi volitvami in nudi podporo pri samem delovanju.
Inšpektorat za javno upravo je organ v sestavi Ministrstva za javno upravo. Inšpektorat združuje dve inšpekcijski službi, Upravno
inšpekcija in Inšpekcijo za sistem javnih uslužbencev. Inšpekcija za sistem javnih uslužbencev  izvaja naloge inšpekcijskega
nadzora nad izvajanjem predpisov in splošnih aktov s področja delovnih razmerij javnih uslužbencev in sistema plač javnega
sektorja, Upravna inšpekcija pa nadzira izvajanje zakona, ki ureja splošni upravni postopek, in drugih zakonov, ki urejajo upravne
postopke,uredbe, ki ureja upravno poslovanje in zakona, ki ureja dostop do informacij javnega značaja.
Obrazložitev predloga proračuna Republike
Slovenije za leto 2021
Delovanje predlagatelja finančnega načrta prispeva k doseganju ciljev naslednjih podprogramov, programov in
politik:
03 - ZUNANJA POLITIKA IN MEDNARODNO RAZVOJNO SODELOVANJE
0301 - Politična diplomacija in konzularne storitve
030104 - Predsedovanje Svetu Evropske unije
04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
0401 - E-upravljanje in informacijska infrastruktura
040101 - Centralna informacijska infrastruktura in telekomunikacijska tehnologija
040102 - Razvoj storitev javne uprave
Stran 2 od 121   0402 - Ravnanje s stvarnim premoženjem
040201 - Prostorski in drugi pogoji za delo državnih organov
040202 - Upravljanje stanovanj, počitniških enot in garaž
0403 - Upravne storitve
040301 - Upravne storitve v upravnih enotah
0404 - Druge skupne administrativne službe
040401 - Urejanje in organizacija javne uprave
040402 - Nadzor na področju javne uprave
05 - ZNANOST IN INFORMACIJSKA DRUŽBA
0505 - Informacijska družba in elektronske komunikacije
050501 - Urejanje področja informacijske družbe in elektronskih komunikacij
050502 - Razvoj širokopasovnih omrežij
050503 - Razvoj in promocija na področju elektronskih komunikacij
050505 - Informacijska in kibernetska varnost
06 - LOKALNA SAMOUPRAVA
0601 - Podpora lokalni samoupravi ter koordinacija državne in lokalne ravni
060101 - Podpora lokalni samoupravi ter koordinacija državne in lokalne ravni
08 - NOTRANJE ZADEVE IN VARNOST
0802 - Policijska in kriminalistična dejavnost
080203 - Zunanja meja in izvajanje predpisov o tujcih
12 - VIRI ENERGIJE IN ENERGETSKA UČINKOVITOST
1202 - Oskrba z energijo in energetska učinkovitost
120202 - Učinkovita raba energije
14 - PODJETNIŠTVO IN KONKURENČNOST
1403 - Spodbude za rast in razvoj podjetij
140301 - Spodbude za novonastala podjetja in njihovo rast
18 - KULTURA IN CIVILNA DRUŽBA
1804 - Podpora nevladnim organizacijam in civilni družbi
180404 - Spodbujanje razvoja nevladnih organizacij ter civilnega in socialnega dialoga
Proračunski uporabniki znotraj predlagatelja finančnega načrta:
3131 - Inšpektorat za javni sektor
3132 - Uprava RS za informacijsko varnost
6201 - Upravna enota Ajdovščina
6202 - Upravna enota Brežice
6203 - Upravna enota Celje
6204 - Upravna enota Cerknica
6205 - Upravna enota Črnomelj
6206 - Upravna enota Domžale
6207 - Upravna enota Dravograd
6208 - Upravna enota Gornja Radgona
6209 - Upravna enota Grosuplje
6210 - Upravna enota Hrastnik
6211 - Upravna enota Idrija
6212 - Upravna enota Ilirska Bistrica
6213 - Upravna enota Izola
6214 - Upravna enota Jesenice
6215 - Upravna enota Kamnik
6216 - Upravna enota Kočevje
6217 - Upravna enota Koper
6218 - Upravna enota Kranj
6219 - Upravna enota Krško
6220 - Upravna enota Laško
6221 - Upravna enota Lenart
6222 - Upravna enota Lendava
6223 - Upravna enota Litija
Stran 3 od 121   6223 - Upravna enota Litija
6224 - Upravna enota Ljubljana
6225 - Upravna enota Ljutomer
6226 - Upravna enota Logatec
6227 - Upravna enota Maribor
6228 - Upravna enota Metlika
6229 - Upravna enota Mozirje
6230 - Upravna enota Murska Sobota
6231 - Upravna enota Nova Gorica
6232 - Upravna enota Novo mesto
6233 - Upravna enota Ormož
6234 - Upravna enota Pesnica
6235 - Upravna enota Piran
6236 - Upravna enota Postojna
6237 - Upravna enota Ptuj
6238 - Upravna enota Radlje ob Dravi
6239 - Upravna enota Radovljica
6240 - Upravna enota Ravne na Koroškem
6241 - Upravna enota Ribnica
6242 - Upravna enota Ruše
6243 - Upravna enota Sevnica
6244 - Upravna enota Sežana
6245 - Upravna enota Slovenj Gradec
6246 - Upravna enota Slovenska Bistrica
6247 - Upravna enota Slovenske Konjice
6248 - Upravna enota Šentjur pri Celju
6249 - Upravna enota Škofja Loka
6250 - Upravna enota Šmarje pri Jelšah
6251 - Upravna enota Tolmin
6252 - Upravna enota Trbovlje
6253 - Upravna enota Trebnje
6254 - Upravna enota Tržič
6255 - Upravna enota Velenje
6256 - Upravna enota Vrhnika
6257 - Upravna enota Zagorje ob Savi
6258 - Upravna enota Žalec
Proračunski uporabniki ter njihovi neposredni učinki
 
Oris proračunskega uporabnika
Ministrstvo za javno upravo je ustanovljeno s sprejetjem Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Vladi RS – ZVRS-H (Uradni list RS, št.
65/14). Ob ustanovitvi ministrstva, je to prevzelo del delovnega področja Ministrstva za notranje zadeve, ki se nanaša na javno upravo, sistemsko
urejanje organiziranosti in delovanja javnega sektorja, sistem javnih uslužbencev, plačni sistem v javnem sektorju, volilno in referendumsko
zakonodajo, sistemsko urejanje splošnega upravnega postopka, upravno poslovanje, elektronsko poslovanje javne uprave, dostop do informacij
javnega značaja, delovanje nevladnih organizacij, lokalno samoupravo, kakovost javne uprave, boljšo zakonodajo ter odpravo administrativnih ovir.
Ministrstvo za javno upravo je ob ustanovitvi prevzelo tudi del delovnega področja Ministrstva za pravosodje, in sicer, področja, ki se nanaša na
sistemsko urejanje ravnanja s stvarnim premoženjem države in lokalnih skupnosti, načrtovanje in koordiniranje prostorskih potreb organov državne
uprave, vodenje investicij za potrebe dveh ali več organov državne uprave oz. za potrebe posameznega organa državne uprave na podlagi
pooblastila in druge naloge na področju ravnanja s stvarnim premoženjem v skladu z zakonom ali aktom vlade.
Od Ministrstva za finance prevzema skrb za sistem javnega naročanja, tako s pripravo zakonodaje kot z ukrepi za vzpostavitev strokovnega okolja
na tem področju. V zasledovanju čim učinkovitejšega javnega naročanja skrbi za razvoj elektronskega poslovanja na področju javnega naročanja s
celovito informatizacijo procesov javnega naročanja in vzpostavitvijo elektronskega kataloga. Izvaja skupno javno naročanje vlade, skupno javno
naročanje za javne zavode, predvsem s področja zdravstva, skupno javno naročanje po pooblastilih ter naročila za ministrstvo.
 
Stran 4 od 121   V sklopu ministrstva delujejo naslednje službe, direktorati:
• Kabinet ministra
• Služba za upravne enote
• Služba za lokalno samoupravo
• Služba za nevladne organizacije
• Služba za notranjo revizijo
• Služba za transparentnost, integriteto in politični sistem
• Urad za razvoj
• Direktorat za javni sektor
• Direktorat za informatiko
• Direktorat za informacijsko družbo
• Direktorat za stvarno premoženje
• Direktorat za javno naročanje
• Sekretariat
Poslanstvo ministrstva je prijazna in učinkovita javna uprava. Prijazna do uporabnikov, zaradi katerih javna uprava obstaja, in do javnih
uslužbencev, ki so bistvo javne uprave. Prijazno javno upravo pa moramo vsi skupaj doseči s čim bolj učinkovito izrabo kadrovskih, finančnih in
materialnih virov ter znanja v javni upravi.
Slovenska javna uprava spoštuje načela zakonitosti in pravne varnosti, politične nevtralnosti in strokovne samostojnosti, odprtosti in usmerjenosti
k uporabniku, strokovnosti in kakovosti, skladnosti, racionalnosti in učinkovitosti. Naš cilj je doseči zadovoljstvo uporabnikov in javnih
uslužbencev ter zagotavljati takšno javno upravo, ki bo ne samo primerljiva z javnimi upravami drugih držav članic Evropske unije, temveč bo glede
napredne organizacije, zadovoljstva uporabnikov in javnofinančnih učinkov sodila med najboljše v Evropski uniji.
Poglavitni cilji našega ministrstva so:
1. usmerjenost uprave k uporabnikom, 
2. učinkovit uslužbenski sistem in pravični plačni sistem, 
3. kakovostno in učinkovito poslovanje javne uprave, 
4. odprtost in preglednost poslovanja celotne javne uprave.
Ministrstvo za javno upravo opravlja naloge na področjih javne uprave, sistemskega urejanja organiziranosti in delovanja javnega sektorja, sistema
javnih uslužbencev, plačnega sistema v javnem sektorju, javnih naročil, volilne in referendumske zakonodaje, sistemskega urejanja splošnega
upravnega postopka, sistemskega urejanja upravnih taks, upravnega poslovanja, upravljanja z informacijsko komunikacijskimi sistemi in
zagotavljanja elektronskih storitev javne uprave, koordinira izvajanje programa na področju informacijske družbe, dostopa do informacij javnega
značaja, integritete in preprečevanja korupcije v javnem sektorju, delovanja nevladnih organizacij, lokalne samouprave, kakovosti javne uprave,
boljše zakonodaje ter odprave administrativnih ovir in naloge na področju sistemskega urejanja ravnanja s stvarnim premoženjem države in lokalnih
skupnosti, centraliziranega ravnanja s stvarnim premoženjem države, načrtovanja in koordiniranja prostorskih potreb organov državne uprave ter
drugih nalog na področju ravnanja s stvarnim premoženjem v skladu s predpisi ali aktom vlade.
Posebno pozornost pa namenja: 
• odprtemu in transparentnemu delovanju z ničelno toleranco do korupcije;
• učinkovitemu upravljanje s človeškimi viri;
• krepitvi usposobljenosti javnih uslužbencev; 
• sistemu vodenja kakovosti v javni upravi;
• izboljšanju zakonodajnega okolja;
• modernizaciji inšpekcijskega nadzora;
• učinkoviti informatiki, dvigu uporabe e-storitev, digitalizaciji in interoperabilnosti ter
• učinkoviti rabi virov.
Opis podprograma
V okviru projekta Predsedovanje Slovenije Svetu EU bo Ministrstvo za javno upravo (v nadaljevanju MJU) v začetnem obdobju izvajalo
pripravljalne aktivnosti, kasneje pa te aktivnosti preidejo v izvedbeno fazo. Aktivnosti bodo vezane na pripravo vsebin, ki so tesno povezane z
delovanjem EU institucij, organizacijo dogodkov v okviru pristojnosti MJU, tako v Sloveniji, kot po potrebi tudi v tujini, izvajale se bodo
promocijske aktivnosti in sodelovalo z različnimi javnostmi. Za potrebe izvedbe vsega navedenega bo MJU izvedel tudi postopke projektnih
zaposlitev in vse skupaj ustrezno načrtoval v svojem proračunu. 
Z namenom krepitve znanj, kompetenc in veščin sodelujočih pri tem projektu, bo MJU izvajal tudi celoten program usposabljanj, ki bo razdeljen na
posamezne ciljne skupine.
Aktivnosti MJU so vezane na nacionalni nivo, katerega vodi projektna skupina v Kabinetu predsednika Vlade RS in preko katere potekajo
komunikacija, navodila, smernice ipd. glede posameznih nalog in aktivnosti, ki jih mora izvesti posamezen resor. MJU bo redno sodeloval na tej
nacionalni ravni, kakor tudi izvajal vse potrebno na resorni ravni.
Stran 5 od 121   3130-19-0012 - Program usposabljanja za Predsedovanje Svetu EU
Opis ukrepa
Slovenija bo predsedovala Svetu Evropske unije v drugi polovici leta 2021. Z namenom izboljšanja znanja in veščin javnih uslužbencev, potrebnih
za uspešno izvedbo predsedovanja, se program usposabljanja za potrebe predsedovanja EU 2021 osredotoča na tri glavne sklope: 1) EU vsebine
(poznavanje institucij EU in postopkov odločanja ter program slovenskega predsedstva), 2) posebne veščine za predsedovanje (vodenje sestankov,
komuniciranje in protokol, -) 3) tuji jeziki (angleščina in francoščina).  Usposabljanje se bo izvajalo modularno v obliki krajših seminarjev in delavnic
(1 do 3 dni) ter krajših jezikovnih tečajev. Uporabljene bodo interaktivne učne metode s poudarkom na simulaciji praktičnih primerov in aktivni vlogi
udeležencev. Potekalo bo od novembra 2019 do pomladi 2021 v Ljubljani in Bruslju. Usposabljanje bodo izvedli tuji in domači strokovnjaki ter
slovenski javni uslužbenci z izkušnjami v delovnih telesih in odborih institucij EU. Usposabljanje se bo izvedlo za naslednje ciljne skupine: ministri
in državni sekretarji, predsedujoči delovnemu telesu, asistenti predsedujočih, nacionalni predstavniki, administrativno osebje, koordinatorji, uradni
govorci in predstavniki za stike z javnostmi ter prevajalci in tolmači.
Izhodišča in kazalci na katerih temeljijo izračuni in ocene pravic porabe
Program usposabljanja za potrebe predsedovanja EU2021 se je zaradi epidemije COVID19 začasno prekinil. V drugi polovici leta 2020 se bo
pospešeno izvajal, tako na usposabljanjih , ki potekajo v živo in na daljavo.
Neposredni učinki
C7678 - Usposobiti javne uslužbence za uspešno izvedbo predsedovanja Slovenije Svetu EU 2021
Prispeva k rezultatu: C7519 - Predsedovanje Svetu EU
Usposobiti javne uslužbence za uspešno izvedbo predsedovanja Slovenije Svetu EU 2021
Kazalniki
IDKAZALNIK VIRMEIZH. LETO IZH. VREDNOST LETOCil. VREDNOST Dos. VREDNOST
I10493število udeležb na usposabljanjih za PSEU21 št2018 0,00 2019700,00 0,00
20209.000,00 0,00
2021  0,00
Pravne podlage
ID NAZIV
ZIPRS1819 Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2018 in 2019 8ZIPRS1819)
3130-19-0013 - Predsedovanje Svetu EU - podporna dejavnost
Sredstva na ukrepu bodo namenjena dodatnim kadrovskim okrepitvam, in sicer zaposlitvam za določen čas, za čas trajanja projekta "Predsedovanje
Republike Slovenije Svetu EU 2021 v skladu s sprejetim kadrovskim načrtom za projekt predsedovanja.
Sredstva na ukrepu so namenjena izplačilu stroškov dela v skladu s sprejetim kadrovskim načrtom za projekt predsedovanja.
C7754 - Uspešno izveden delovni program priprav in predsedovanja Svetu EU
Kazalniki
ID KAZALNIK VIRMEIZH. LETO IZH. VREDNOST LETOCil. VREDNOST Dos. VREDNOST
I10641 Število srečanj, dogodkov, aktivnosti št2019 2,00 202010,00 0,00
2021  0,00
ID NAZIV
ZJU Zakon o javnih uslužbencih (ZJU)
Stran 6 od 121   0401 - E-upravljanje in informacijska infrastruktura
Osnovni namen podprograma je zagotavljanje delovanja centralne in lokalne informacijsko komunikacijske tehnologije ter njeno posodabljanje. V
okviru podprograma izvajamo investicijsko vzdrževanje na sledečih vsebinskih področjih: zagotavljanje ustreznih kapacitet centralnega računalnika
in skupnih strežnikov (primarni podatkovni center – PDC, nadomestni podatkovni center - NIC); zagotavljanje skupnega komunikacijskega omrežja
državnih organov – HKOM; lokalne programske opreme in aplikacije za skupne funkcije državnih organov; lokalne strojne in komunikacijske
opreme državnih organov in upravnih enot; lokalne programske opreme in aplikacije za skupne funkcije upravnih enot, skupne aplikacije v upravnih
enotah RS; širitev uporabe digitalnih podpisov; sistema zaščite in varovanja ter zagotavljanje splošnih pogojev za nemoteno delovanje
informacijske infrastrukture ter vzdrževanje razvitih elektronskih storitev in skupnih gradnikov.V okviru podprograma se izvajajo še naloge vladnega
overitelja digitalnih potrdil SI*CA za občane, poslovne subjekte in državno upravo kot tudi za potrebe slovenskih biometričnih potnih listin ter
naloge izdajatelja varnih časovnih žigov za SI-TSA za državne organe in poslovne subjekte.
V okviru elektronskega poslovanja se zagotavljajo aktivnosti na področju G2C (elektronske storitve za državljane), G2B (elektronske storitve za
podjetja), G2G (elektronske storitve izmenjave podatkov znotraj javne uprave) ter G2E (elektronske storitve izmenjave za potrebe zaposlenih v javni
upravi).
Cilj podprograma je:
- Zagotavljanje zanesljivega, razpoložljivega in nemotenega delovanja informacijske infrastrukture in informacijskih sistemov za javno upravo
3130-17-0011 - Operativno delovanje informacijskih sistemov
Z ukrepom se zagotavlja osnovno vzdrževanja informacijskih sistemov, ki so bili razviti in sofinancirani s pomočjo drugih virov (npr. Evropski
socialni sklad, finančna perspektiva 2007-2013). Nadalje se z ukrepom vzdržujejo in upravljajo tudi informacijski sistemi organa, ki so bili razviti iz
integralnih virov.
Zagotavljati ustrezno in redno vzdrževanje informacijskih sistemov, ki jih razvijamo v okviru finančne perspektive 2014-021 in so sofinancirani iz
Evropske kohezijske politike, da bodo omogočene nadgradnje. Ocena pravic porabe izhaja iz že sklenjenih pogodbenih obveznosti. Gre za redne
mesečne obveznosti, ki so vnaprej znane.
C7159 - Zagotavljanje operativnega delovanja informacijskih sistemov
Prispeva k rezultatu: C2164 - Razvite nove elektronske storitve
Zagotavljaje osnovnega vzdrževanja informacijskih sistemov, ki so bili razviti v s pomočjo drugih virov in se njihov razvoj nadaljuje tudi v finančni
perspektivi 2014-2020 ter sistemov organa, ki so bili razviti z integralnih virov.
Kazalniki
I09161Zagotavljanje osnovnega vzdrževanja informacijskih sistemov %2016 100,00 2017100,00 100,00
2018100,00 100,00
2019100,00 100,00
2020100,00 0,00
2021100,00 0,00
2022100,00 0,00
ID NAZIV
ZDU-1-UPB4 Zakon o državni upravi (uradno prečiščeno besedilo) (ZDU-1-UPB4)
ZJF Zakon o javnih financah (ZJF)
3111-11-S001 - Centralna informacijska infrastruktura
Opis skupine projektov
V okviru skupine projektov se izvajajo investicije, razvoj in vzdrževanje obratovalnega okolja sistemskih prostorov in lokacij, v katerega je
umeščena centralna strežniška oprema in komunikacijske naprave infrastrukture državnih organov. Nadalje se izvajajo razvoj, upravljanje in
vzdrževanje centralne informacijske infrastrukture, ki zajema centralno strežniško infrastrukturo podatkovnega centra, nadomestnega centra,
infrastrukturo SI*CA, infrastrukturo e-uprave in spletnih mest. V okviru te skupine se izvaja lastna dejavnost Ministrstva za javno upravo za
storitve izdajatelja digitalnih potrdil SIGEN-CA in storitve izdajatelja časovnih žigov SI-TSA.
Stran 7 od 121   Neposredni učinki
C0218 - Razvoj, upravljanje in vzdrževanje Centralne informacijske infrastrukture
Prispeva k rezultatu: C2166 - Redno vzdrževanje IKT
Upravljanje centralne strežniške informacijske infrastrukture in zagotavljanje informacijskih kapacitet za nemoteno delovanje državnih organov, kar
vključuje posodobitve obstoječe opreme, potrebne dodatne razširitve in nadgradnje.
Kazalniki
IDKAZALNIK VIRMEIZH.
LETOIZH.
VREDNOSTLETOCil.
VREDNOSTDos.
VREDNOST
I09148Število ur nenačrtovanih izpadov delovanja centralne informacijske infrastrukture
na letni ravništ2016 18,00 201718,00 0,00
201818,00 0,00
201918,00 0,00
202015,00 0,00
202115,00 0,00
202215,00 0,00
C0825 - Razvoj, upravljanje in vzdrževanje komunikacijskega omrežja državnih organov - HKOM
Upravljanje in vzdrževanje državnega komunikacijskega omrežja HKOM ter njegov nadaljnji razvoj.
Kazalniki
I09149Skupno število incidentov na povezavah (%=incident/št. povezav) %2016 1,00 20170,95 1,30
20180,90 0,84
20190,85 0,85
20200,80 0,00
20210,78 0,00
20220,78 0,00
I09150Število incidentov na lokalnih omrežjih %2016 1,00 20170,95 0,97
20180,90 1,21
20190,85 0,93
I09151Število ur posegov na omrežju na letni ravni ura2016 4.000,00 20173.800,00 3.930,00
20183.600,00 3.088,00
20193.400,00 3.167,00
20203.200,00 0,00
20213.000,00 0,00
20223.000,00 0,00
C0826 - Razvoj, upravljanje in vzdrževanje lokalne informacijske infrastrukture
Zagotavljanje ustreznih kapacitet lokalne računalniške infrastrukture ministrstev in upravnih enot (UE, lokacij krajevnih uradov, izpitnih komisij) v
skladu z načrti obnov infrastrukture.
Kazalniki
I09153Stopnja obnove namizne strojne opreme %2016 20,00 201720,00 23,60
201820,00 2,06
201920,00 14,80
202020,00 0,00
202120,00 0,00
202220,00 0,00
I10456povprečni čakalni čas minuta2019 4,63 20204,17 0,00
Stran 8 od 121   20213,93 0,00
20223,50 0,00
C0828 - Razvoj in vzdrževanje projektov e-Uprave
Zagotavljanje in razvoj storitev s področja e-poslovanja, ki se razvijajo kot G2C, G2B, G2G ter G2E
Kazalniki
I10457Število organov, ki uporabljajo centralno elektronsko hrambo št2019 18,00 202025,00 0,00
202170,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I10457 - Število organov, ki uporabljajo centralno elektronsko
hrambo
Sprememba ciljne vrednosti je zaradi pandemije COVID-19, ki je upočasnila migracije na novo informacijsko infrastrukturo ter uvedbo centralne
elektronske hrambe v poslovni proces.
C7157 - Vzpostavitev enotnega sistema informacijske varnosti v državni upravi
Prispeva k rezultatu: C7367 - Zagotavljanje varnosti informacijskih sistemov in storitev
Zagotavljanje zaščite informacijskih sistemov in kritične infrastrukture ter sprotno odzivanje na varnostne grožnje.
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I09155Vzpostavitev rednega izvajanja ključnih nalog Varnostno operativnega centra za potrebe
centralne informatike in DROšt20161,00 20175,00 3,00
20187,00 4,00
20199,00 5,00
20207,00 0,00
20219,00 0,00
20229,00 0,00
C7158 - Vzpostavitev in vzdrževanje standardizirane referenčne arhitekture in referenčnega procesa obvladovanja
informacijskih sistemov
Prispeva k rezultatu: C7368 - Vzpostavljena standardizirana referenčna arhitektura in referenčni proces obvladovanja informacijskih sistemov
Opis ciljaVzpostavitev neodvisnosti podatkovne infrastrukture od informacijske infrastrukture strežnikov ter aplikacij in nadaljnje vzdrževanje
vzpostavljene infrastrukture.
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I09156Vzpostavitev repozitorija aplikacij, storitev, virov (% zajetih sistemov v
okviru DU)%2016 0,00 201730,00 15,00
201840,00 40,00
201955,00 55,00
202060,00 0,00
202280,00 0,00
I10464Vzpostavitev (podatkovnega slovarja) orodij semantične interoperabilnosti #NA2019 0,00 20202,00 0,00
20214,00 0,00
20228,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I10464 - Vzpostavitev (podatkovnega slovarja) orodij
semantične interoperabilnosti
Stran 9 od 121   Pri vnosu je prišlo do napake. Ni spremembe ciljne vrednosti.
C7200 - Dostopnost in uporaba e-storitev javne uprave za fizične osebe in poslovne subjekte
Zagotavljanje delovanja Overitelja digitalnih potrdil na MJU, ki omogoča delovanje izdajateljev kvalificiranih digitalnih potrdil SIGEN-CA in SIGOV-
CA, izdajatelja varnih časovnih žigov SI-TSA, več izdajateljev digitalnih potrdil za potrebe izdajanja biometričnih potnih listin druge generacije
(CSCA-SI, CVCA-SI, DVCA-INT-SI).
Kazalniki
I09269Št. izdanih potrdil SIGEN-CA za poslovne subjekte št2015 14.670,00 201714.850,00 15.210,00
201814.850,00 18.799,00
201915.000,00 15.366,00
202019.300,00 0,00
202119.800,00 0,00
202220.100,00 0,00
I09270Št. izdanih potrdil SIGEN-CA za fizične osebe št2015 44.410,00 201744.500,00 48.656,00
201844.550,00 55.817,00
201944.600,00 52.311,00
202056.600,00 0,00
202157.500,00 0,00
202258.000,00 0,00
C7722 - Zagotavljanje delovanja obratovalnega okolja sistemskih prostorov
Prispeva k rezultatu: C7369 - Zagotovljeni ustrezni pogoji za delovanje IKT
Zagotavlja se osnovne pogoje delovanja sistemskih prostorov, kjer je nameščena centralna infrastruktura.
Kazalniki
I10589Število ur na letni ravni s prekoračeno temperaturo #NA2019 10,00 202010,00 0,00
202110,00 0,00
202210,00 0,00
202310,00 0,00
V okviru podprograma se izvaja razvoj projektov e-uprave s ciljem približevanja storitev državljanom in gospodarstvu. Velik poudarek je namenjen še
področju odpravi administrativnih ovir in nižanju zakonodajnih bremen.
Z realizacijo tega podprograma se dosegajo cilji finančne perspektive 2014-2020. Na področju kohezijske politike je to v okviru Izboljšanje
institucionalne zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovita javna uprava.
S tem podprogramom se izvajajo tudi projekti iz Komunitarnih (centraliziranih) programov Evropske unije, ki potekajo v obdobju finančnega okvira
EU 2014-2020, in večinoma podpirajo pripravljalne študije, izmenjavo dobrih praks, raziskave, izdelavo metodologij in podobno.
Cilja podprograma sta:
- Boljše poslovno in zakonodajno okolje za gospodarstvo in državljane
- Razvoj elektronskih storitev za državljane, poslovne subjekte in institucije javne uprave za učinkovito javno upravo.
V okviru tega podprograma se financirajo operacije Uprava 2020, POK, Učinkovito upravljanje zaposlenih in Inovativen.si
Stran 10 od 121   1541-15-S034 - Učinkovitejša javna uprava
Skupina projektov je namenjena izvajanjem operacij Učinkovito pravosodje, saj ima Slovenija ustavno in zakonsko predpisano izvajanje ukrepov v
pravosodju s področja organizacije in poslovanja pravosodnih organov za izboljšanje učinkovitost pravosodnega sistema. Prav tako se bodo
izvajali ukrepi po ciljih (boljša zakonodaja in upravni procesi, upravljanje s človeškimi viri, omejevanje korupcijskih tveganj itd.). Pri tem bo imela
pomembno vlogo Strategija javne uprave2014-2020, ki bo strateško začrtala razvoj javne uprave.
C6962 - (1) Izboljšanje kakovosti pravosodnih procesov z optimizacijo vodenja postopkov in dvigom kompetenc
zaposlenih v pravosodnem sistemu
Prispeva k rezultatu: C6863 - Naložbe v institucionalno zmogljivost ter v učinkovitost javnih uprav in javnih storitev na nacionalni, regionalni in
lokalni ravni za zagotovitev ref
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I08555Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih
v pravosodju VŠtevilo20140,00 20150,00 0,00
201650,00 4,00
2017662,00 1.020,00
2018701,00 1.575,00
20191.575,00 1.752,00
20201.575,00 0,00
20211.575,00 0,00
20221.575,00 0,00
I08572Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih
v pravosodju ZŠtevilo20140,00 20150,00 0,00
201670,00 5,00
2017877,00 1.351,00
2018922,00 2.087,00
20192.087,00 2.322,00
20202.087,00 0,00
20212.087,00 0,00
20222.087,00 0,00
I08588Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v javni upravi Z Število20140,00 20150,00 0,00
20161.000,00 0,00
20173.450,00 0,00
20184.200,00 0,00
20190,00 9.405,00
20200,00 0,00
20210,00 0,00
20220,00 0,00
I08589Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) V Število20140,00 20150,00 0,00
20162,00 0,00
201736,00 0,00
201842,00 0,00
20190,00 45,00
I08595Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) Z Število20140,00 20150,00 0,00
20161,00 0,00
201737,00 0,00
20190,00 50,00
I08598Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM
metodologije VŠtevilo20140,00 20150,00 0,00
20176,00 0,00
201810,00 0,00
20190,00 14,00
Stran 11 od 121   20210,00 0,00
I08601Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM
metodologije ZŠtevilo20140,00 20150,00 0,00
I08605Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo
znotraj državnega računalniškega oblaka VŠtevilo20140,00 20150,00 0,00
20170,00 0,00
20188,00 0,00
20190,00 10,00
I08607Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo
znotraj državnega računalniškega oblaka ZŠtevilo20140,00 20150,00 0,00
20190,00 11,00
I08610Število razvitih sistemov  v pravosodju  V Število20140,00 20150,00 0,00
20185,00 2,00
20192,00 2,00
20202,00 0,00
20215,00 0,00
202311,00 0,00
I08613Število razvitih sistemov  v pravosodju  Z Število20140,00 20150,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08555 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za
izboljšanje kompetenc zaposlenih v pravosodju V
Ciljne vrednosti v skladu z realizacijo in plani.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08572 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za
izboljšanje kompetenc zaposlenih v pravosodju Z
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08588 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v
javni upravi Z
Kazalnik se poroča pod drugim ciljem.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08589 - Število podprtih organov za implementacijo sistema
kakovosti (CAF) V
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08595 - Število podprtih organov za implementacijo sistema
kakovosti (CAF) Z
Stran 12 od 121   Kazalnik se poroča pod drugim ciljem.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08598 - Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema
merjenja in uporabe SCM metodologije V
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08601 - Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema
merjenja in uporabe SCM metodologije Z
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08605 - Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih
registrov za implementacijo znotraj državnega računalniškega oblaka V
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08607 - Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih
registrov za implementacijo znotraj državnega računalniškega oblaka Z
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08610 - Število razvitih sistemov  v pravosodju  V
Cilji v skaldu z realizacijo in predvidenimi plani.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08613 - Število razvitih sistemov  v pravosodju  Z
Opis kazalnikov
IDNAZIV OPIS
I08555Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih v pravosodju VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
1541-15-S034
I08572Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih v pravosodju ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08588Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v javni upravi ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08589Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08595Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08598Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM metodologije VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08601Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM metodologije ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08605Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo znotraj državnega
računalniškega oblaka VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08607Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo znotraj državnega
računalniškega oblaka ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08610Število razvitih sistemov  v pravosodju  VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08613Število razvitih sistemov  v pravosodju  ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
C6987 - (2) Dvig usposobljenosti in integritete zaposlenih v javni upravi preko nadgradnje sistema upravljanja s kadri
in usposabljanji
Upravna akademija bo nadaljevala usposabljanje javnih uslužbencev, nadaljevale se bodo aktivnosti v povezavi z vzpostavitvijo informacijskega
sistema za upravljanje in razvoj zaposlenih.
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I08643Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih
201650,00 0,00
Stran 13 od 121   20180,00 0,00
20190,00 0,00
I08645Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih
201670,00 0,00
20180,00 0,00
I08647Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v javni upravi Z Število20140,00 20150,00 0,00
20173.450,00 1.532,00
20184.200,00 5.099,00
201910.265,00 8.565,00
20203.840,00 0,00
20222.000,00 0,00
I08649Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) V Število20140,00 20150,00 0,00
I08652Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) Z Število20140,00 20150,00 0,00
20170,00 36,00
I08655Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM
20170,00 4,00
I08657Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM
I08658Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo
I08661Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo
Stran 14 od 121   20170,00 0,00
I08662Število razvitih sistemov  v pravosodju  V Število20140,00 20150,00 0,00
I08665Število razvitih sistemov  v pravosodju  Z Število20140,00 20150,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08643 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za
Kazalnik se ne nanaša na MJU.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08645 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08647 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08649 - Število podprtih organov za implementacijo sistema
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08652 - Število podprtih organov za implementacijo sistema
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08655 - Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08657 - Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08658 - Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08661 - Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08662 -  Število razvitih sistemov  v pravosodju  V
Kazalnik se poroča v sklopu drugega cilja.
Stran 15 od 121   Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08665 -  Število razvitih sistemov  v pravosodju  Z
I08643Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih v pravosodju VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08645Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih v pravosodju ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08647Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v javni upravi ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08649Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08652Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08655Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM metodologije VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08657Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM metodologije ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08658Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo znotraj državnega
I08661Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo znotraj državnega
I08662Število razvitih sistemov  v pravosodju  VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08665Število razvitih sistemov  v pravosodju  ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
C6993 - (3) Izboljšanje upravljanja in večja transparentnost v javni upravi z uvedbo novih orodij, metod in
interoperabilnih rešitev
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I08670Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih
I08671Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih
I08673Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v javni upravi Z Število20140,00 20150,00 0,00
20172.000,00 0,00
20180,00 666,00
I08674Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) V Število20140,00 20150,00 0,00
Stran 16 od 121   20162,00 0,00
20173,00 36,00
201842,00 40,00
201945,00 45,00
202052,00 0,00
202157,00 0,00
202261,00 0,00
I08676Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) Z Število20140,00 20150,00 0,00
20172,00 36,00
201842,00 44,00
201950,00 50,00
202053,00 0,00
202158,00 0,00
202263,00 0,00
I08677Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM
I08678Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM
20172,00 0,00
I08680Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo
20174,00 0,00
20180,00 9,00
20199,00 10,00
202011,00 0,00
202111,00 0,00
202212,00 0,00
I08681Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo
201910,00 10,00
I08682Število razvitih sistemov  v pravosodju  V Število20140,00 20150,00 0,00
20183,00 0,00
I08684Število razvitih sistemov  v pravosodju  Z Število20140,00 20150,00 0,00
Stran 17 od 121   I09197Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za selitev v državni
računalniški oblakšt20160,00 20170,00 0,00
20199,00 0,00
20209,00 0,00
202315,00 0,00
I09198Delež organov z implementiranim sistemom kakovosti (CAF) %20160,00 201720,00 100,00
2018100,00 0,00
2021100,00 100,00
2022100,00 100,00
I09199Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) št.201662,00 201768,00 0,00
201995,00 95,00
2020105,00 0,00
2021115,00 0,00
2022124,00 0,00
I09200Delež preseljenih gradnikov in podatkovnih registrov v državni računalniški oblak %20160,00 20170,00 0,00
I09201Število objavljenih zbirk na portalu odprtih podatkov št.201660,00 20173.500,00 3.748,00
20185.500,00 4.262,00
20195.600,00 4.742,00
20205.650,00 0,00
20215.700,00 0,00
20225.750,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08670 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08671 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08673 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08674 - Število podprtih organov za implementacijo sistema
Stanje je enako na dan 31.12.2019 torej nespremenjeno, ker  implementacije modela CAF ni mogoče doseči na kvartalnem nivoju, pač pa le na letnem
nivoju.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08676 - Število podprtih organov za implementacijo sistema
nivoju.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08677 - Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08678 - Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema
Stran 18 od 121   Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08680 - Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih
SI-TRUST storitve so v produkciji, SI-CAS je v fazi umeščanja na DRO, čakamo na novo verzijo SI-CAS, ki bo omogočila dokončno umestitev. E-
Vročanje je enako v fazi umeščanja, prehod v produkcijo se pričakuje aprila 2020.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08681 - Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08682 -  Število razvitih sistemov  v pravosodju  V
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08684 -  Število razvitih sistemov  v pravosodju  Z
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09197 - Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih
registrov za selitev v državni računalniški oblak
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09198 - Delež organov z implementiranim sistemom kakovosti
(CAF)
"Organi državne uprave so: ministrstva, organi v sestavi, agencije in upravne enote. Izhodiščna vrednost temelji na preteklih izkušnjah, vsi organi,
ki so implemenitirali sistem kakovosti, so izvedli pozitivno presojo postopkov za nadzor kakovosti. Na podlagi preteklih izkušenj je določena tudi
ciljna vrednost v 2023. Implementiran sistem kakovosti pomeni pozitivno izvedena presoja (samoocena) postopkov za nadzor kakovosti v organih
državne uprave.--> zadnji korak je sprejet akcijski načrt Metodologija: Izhodiščna vrednost temelji na preteklih izkušnjah – vsi organi, ki so
implemenitirali sistem kakovosti, so izvedli pozitivno presojo postopkov za nadzor kakovosti. Na podlagi preteklih izkušenj je določena tudi ciljan
vrednost v 2023 (Tabela 78, OP - ciljna vrednost 100)"
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09199 - Število podprtih organov za implementacijo sistema
kakovosti (CAF)
Stanje je enako na dan 31.12.2019 torej nespremenjeno, ker implementacije modela CAF ni mogoče doseči na kvartalnem nivoju, pač pa le na letnem
nivoju.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09200 - Delež preseljenih gradnikov in podatkovnih registrov v
državni računalniški oblak
Ciljne vrednosti v skladu z realizacijo in planom.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09201 - Število objavljenih zbirk na portalu odprtih podatkov
V letih 2019-2022 se bo nadaljeval razvoj Portala OPSI in aktivnosti pri vzpostavitvi in delovanju ekosistema odprtih podatkov.
I08670Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih v pravosodju VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08671Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih v pravosodju ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08673Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v javni upravi ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08674Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08676Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08677Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM metodologije VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08678Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM metodologije ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08680Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo znotraj državnega
I08681Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo znotraj državnega
I08682Število razvitih sistemov  v pravosodju  VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08684Število razvitih sistemov  v pravosodju  ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
Stran 19 od 121   C6994 - (4) Izboljšanje zakonodajnega okolja in nadgradnja e-storitev za k uporabniku usmerjeno  javno upravo
Prispeva k rezultatu: C6922 - Naložbe v institucionalno zmogljivost ter v učinkovitost javnih uprav in javnih storitev na nacionalni, regionalni in
Opis cilja
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I08690Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih
2017100,00 0,00
2018120,00 0,00
I08691Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih
2017150,00 0,00
2018300,00 0,00
I08693Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v javni upravi Z Število20140,00 20150,00 0,00
I08696Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) V Število20140,00 20150,00 0,00
I08699Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) Z Število20140,00 20150,00 0,00
I08701Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM
20161,00 2,00
20172,00 8,00
201810,00 14,00
201912,00 14,00
202013,00 0,00
202114,00 0,00
202214,00 0,00
I08702Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM
Stran 20 od 121   201912,00 14,00
I08704Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo
I08705Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo
I08706Število razvitih sistemov  v pravosodju  V Število20140,00 20150,00 0,00
I08709Število razvitih sistemov  v pravosodju Z Število20140,00 20150,00 0,00
I09187Število organov, ki bodo uporabljali novo rešitev za evidenco dokumentarnega gradiva št20160,00 20170,00 0,00
20181,00 0,00
20193,00 18,00
202031,00 0,00
202139,00 0,00
202241,00 0,00
I09188Delež ministrstev, ki imajo implementiran sistem merjenja in uporabe SCM
metodologije%20167,00 20170,00 61,35
20180,00 100,00
201985,00 13,00
202092,00 0,00
I09189Število ministrstev za vzpostavitev sistema merjenja in uporabe metodologije SCM št20161,00 20173,00 0,00
20180,00 14,00
202014,00 0,00
202314,00 0,00
I09190Zmanjšanje št. spletnih mest zaradi združevanja št2016269,00 2017269,00 269,00
2018229,00 269,00
2019199,00 162,00
2020188,00 0,00
2021188,00 0,00
2022188,00 0,00
I09191Število storitvenih spletnih mest RS vključenih v enoten proces urednikovanja št20164,00 20176,00 18,00
20189,00 0,00
Stran 21 od 121   201918,00 18,00
202018,00 0,00
202118,00 0,00
202218,00 0,00
I09192Število integriranih zalednih informacijskih sistemov s portalom eUprava št20166,00 20176,00 12,00
201816,00 14,00
201916,00 17,00
202222,00 0,00
I09193Delež/učinki sprejetih in izvedenih ukrepov mio
EUR20161.083,00 20171.029,00 11,00
2018977,00 0,00
2019929,00 1,10
20230,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08690 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08691 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08693 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08696 - Število podprtih organov za implementacijo sistema
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08699 - Število podprtih organov za implementacijo sistema
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08701 - Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema
Stanje je 14  (MJU, MF, MGRT, MZI, MOP, MO, MP, MDDSZ, MIZŠ, MKGP, MNZ, MZ, SVRK, MZZ).
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08702 - Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema
Stanje je 14  (MJU, MF, MGRT, MZI, MOP, MO, MP, MDDSZ, MIZŠ, MKGP, MNZ, MZ, SVRK, MZZ) .
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08704 - Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08705 - Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08706 -  Število razvitih sistemov  v pravosodju  V
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08709 -  Število razvitih sistemov  v pravosodju Z
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09187 - Število organov, ki bodo uporabljali novo rešitev za
evidenco dokumentarnega gradiva
V letu 2020 se bo nadaljevala integracija IS KRPAN. vendar pa v času od 1.1.2020 do 30.6.2020 ni bilo prehodov organov na produkcijo IS Krpan.
Stran 22 od 121   Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09188 - Delež ministrstev, ki imajo implementiran sistem
merjenja in uporabe SCM metodologije
Odsotek je izračunan na zastavljeno ciljno vrednost v operaciji, ki je 13.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09189 - Število ministrstev za vzpostavitev sistema merjenja in
uporabe metodologije SCM
Ciljne vrednosti v skladu z realizacijo 2019 in plani.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09190 - Zmanjšanje št. spletnih mest zaradi združevanja
Stanje je enako, kot 31.12.2019
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09191 - Število storitvenih spletnih mest RS vključenih v
enoten proces urednikovanja
Dokončno se bo vstavil portal GOV:SI.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09192 - Število integriranih zalednih informacijskih sistemov s
portalom eUprava
Nadaljevale se bodo aktivnosti na portalu eUprava.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09193 - Delež/učinki sprejetih in izvedenih ukrepov
O cilju se poroča na ravni PN.
I08690Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih v pravosodju VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08691Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja  za izboljšanje kompetenc zaposlenih v pravosodju ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08693Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v javni upravi ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08696Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08699Število podprtih organov za implementacijo sistema kakovosti (CAF) ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08701Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM metodologije VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08702Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM metodologije ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08704Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo znotraj državnega
I08705Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za implementacijo znotraj državnega
I08706Število razvitih sistemov  v pravosodju  VKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
I08709Število razvitih sistemov  v pravosodju ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
3130-17-S001 - Obzorje 2020
Skupina projektov je namenjena doseganju ciljev okvirnega programa EU za raziskave in inovacije Obzorje 2020 v finančnem okviru EU 2014-2020,
med katerimi je najpomembnejši dvig konkurenčnosti EU do leta 2020. Aktivnosti programa Obzorje 2020 so usmerjene v krepitev znanosti in
raziskav, krepitev vodilne vloge industrije ter reševanju ključnih družbenih izzivov.  Ministrstvo za javno upravo (v nadaljevanju MJU) je partner v
mednarodnem konzorciju desetih projektnih partnerjev iz petih evropskih držav (Španija, Združeno kraljestvo, Italija, Norveška, Slovenija), ki je
prijavil projekt »Nabavljamo za vas« v trajanju 36 mesecev, ki je pridobil nepovratna sredstva v deležu 100 % iz programa Obzorje 2020. Dva
projektna partnerja sta iz Slovenije, poleg MJU je projektni partner tudi Institut Jožefa Stefana.
C7370 - Omogočiti čezmejno izmenjavo podatkov
Preučevanje možnosti uvedbe čezmejne izmenjave podatkov na različnih pilotnih e-storitvah za poslovne subjekt
Stran 23 od 121   Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I10135Št. potrjenih novih projektov št2017 1,00 20182,00 1,00
20192,00 1,00
20201,00 0,00
20212,00 0,00
20222,00 0,00
I10458Udeležba na zaključnem sestanku z Evropsko komisijo (TOOP) št2019 0,00 20200,00 0,00
20211,00 0,00
I10459Pripravljene specifikacije/zahteve za postopke, skladno z zahtevami
SDGRšt2019 0,00 20202,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I10135 - Št. potrjenih novih projektov
Zaradi COVID-19 situacije se je kandidiranje na razpise EK ustavilo, niti nismo dobili povabil drugih EU držav za sodelovanje na razpisih.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I10458 - Udeležba na zaključnem sestanku z Evropsko komisijo
(TOOP)
Ker je bil projekt podaljšan, je zdaj planiran zaključni sestanek v letu 2021, ko se bo projekt tudi zaključil.
C7371 - Zagotavljanje zaupanja, zanesljivosti in skladnosti certifikacijskih shem
Opis ciljaZagotoviti medsebojno sprejeto strukturo upravljanja, referenčno arhitekturo in ustrezni nabor orodij za izboljšanje učinkovitosti in
uspešnosti trenutnega pristopa pri zagotavljanju informacijske varnosti, upravljanju tveganj in zagotavljanja skladnosti
Kazalniki
I10460Udeležba na zaključnem sestanku z Evropsko komisijo št2019 0,00 20201,00 0,00
C7582 - Izdelava informacijskega orodja za analizo historičnih podatkov na področju javnega naročanja
Cilj projekta je razvoj informacijskih orodij, kjer bi z analizo historičnih podatkov javnih naročil iskali vzorce, s katerimi bi lahko zaznavali morebitne
anomalije v izvajanju postopkov javnega naročanja, izsledke pa uporabili za izboljšanje obstoječe zakonodaje. Drugi cilj projekta pa je kreacija
interaktivne spletne aplikacije za tekoče stanje javnih naročil v Sloveniji, ki bi javna naročila v Sloveniji zainteresirani javnosti predstavljala
transparentno (nadgradnja obstoječe aplikacije Statist). Aplikacija bi imela na voljo več filtrov (datumski, po predmetu naročanja, po naročniku, po
posameznem ponudniku,…), imela pa bi tudi možnost podrobnejšega pogleda, vse do podrobnosti posameznega javnega naročila.
Kazalniki
I10240Izdelana osnovna vizualizacija št2018 0,00 20191,00 1,00
I10241Izdelana prva verzija informacijskega orodja št2018 0,00 20191,00 1,00
I10242Izdelana končna verzija informacijskega orodja št2018 0,00 20190,00 0,00
3130-17-S002 - CEF instrument
Stran 24 od 121   Skupina projektov je namenjena doseganju ciljev Instrumenta za povezovanje Evrope v finančnem okviru EU 2014-2020, ki so: spodbujanje rasti,
delovnih mest in konkurenčnosti ter osredotočeni na naložbe v infrastrukturo na evropski ravni. CEF instrument podpira razvoj visoko učinkovitih,
trajnostnih in medsebojno učinkovitih vse-evropskih omrežij na področjih prometa, energetike in telekomunikacijske infrastrukture. Naložbe CEF
instrumenta zapolnjujejo manjkajoče povezave v evropski prometni, energetski in digitalni hrbtenici.
C7660 - Omogočeno čezmejno e-pooblaščanje
Cilj je pripraviti rešitve za e-pooblaščanje tako za domače kot tudi za tuje uporabnike storitev e-uprave.
Kazalniki
I10462Vzpostavljeni pogoji za čezmejno e-pooblaščanje št2019 0,00 20201,00 0,00
20221,00 0,00
I10463Pripravljeno zaključno poročilo #NA2019 0,00 20200,00 0,00
0402 - Ravnanje s stvarnim premoženjem
V okviru tega podprograma ministrstvo izvaja:
- upravljanje s stvarnim premoženjem za potrebe državnih organov in stvarnega premoženja na mejnih prehodih;
- upravljanje stvarnega premoženja, pridobljenega iz zapuščin brez dedičev;
- razvija sistem ravnanja s stvarnim premoženjem;
- investicije in investicijsko vzdrževanje stvarnega premoženja v upravljanju Ministrstva za javno upravo;
- pripravo projektov za investicije s ciljem zniževanja stroškov in energetske varčnosti.
- racionalizacijo in optimizacijo uporabe in zasedenosti stvarnega premoženja v upravljanju ministrstva;
- projekte pridobivanja, prodaje, najemanja in oddaje stvarnega premoženja v skladu s poslanstvom ministrstva; 
- projekte za zagotavljanje prostorov državnih organov;
- vzdrževanje stvarnega premoženja za potrebe državnih organov in stvarnega premoženja na mejnih prehodih;
- projekte in skupna javna naročila za doseganje optimizacije storitev in proizvodov, poenotenja postopkov in standardov, racionalizacije ter
cenovne vzdržnosti;
- centralizirano upravljanje z rednimi stroški obratovanja, vzdrževanja in upravljanja stvarnega premoženja s ciljem optimizacije in racionalizacije
porabe;
V okviru tega podprograma ministrstvo opravlja naloge s področja sistemskega urejanja ravnanja s stvarnim premoženjem države in lokalnih
skupnosti, opravlja naloge načrtovanja in koordiniranja prostorskih potreb organov državne uprave za umeščanje državnih organov v centralizirane
poslovne prostore v upravljanju ministrstva. Ministrstvo primarno umešča državne organe v prostore v svojem upravljanju, ob povečanih
potrebah, neprimernosti prostorov (velikost in lokacija) oziroma neobstoju primernih prostorov, dodatne prostore, upoštevaje potrebe organov
pridobiva na trgu (najemanje, nakup, nakup z postopnim odplačevanjem). 
Na področju stroškovne učinkovitosti in vzdržnosti izvaja projekte in skupna javna naročila za doseganje optimizacije storitev in proizvodov,
poenotenja postopkov in standardov, racionalizacije ter cenovne vzdržnosti, ter skrbi za redno plačevanje vseh obveznosti, ki nastanejo na podlagi
upravljanja s stvarnim premoženjem.
Na področju projektov za zagotavljanje prostorov državnih organov planira investicije, ki se načrtujejo z Merili za ureditev poslovnih prostorov za
potrebe državnih organov v smislu strategije ravnanja z nepremičninami. Cilj je racionalnejša raba prostorov na primarni in sekundarni ravni. Prav
tako v okviru projektov skrbi za zagotovitev čim več lastnih prostorov za primarno raven državne uprave z načrtovanjem energetsko varčnih
projektov, tako da bo primarna raven državne uprave predvsem ministrstvo poslovala v lastnih, energetsko varčnih prostorih. Na področju odkupov
poslovnih prostorov s postopnim odkupom - leasingi skrbi, spremlja, koordinira in ureja že sklenjena najemna razmerja s postopnim odkupom. 
Z investicijami in investicijsko vzdrževalnimi deli na mejnih prehodih in prostorov državnih organov se v okviru podprograma ohranjajo in
izboljšujejo uporabne vrednosti objektov, hkrati pa se zagotavljajo ustrezni pogoji za delo zaposlenih. V okviru pristojnosti skrbi za ukinitev notranje
meje z urbanističnim planiranjem preureditev strateških mejnih prehodov v povezavi z drugimi ministrstvi in lokalnimi skupnostmi, z določitvijo
novih ureditvenih območij mejnih prehodov, ki bodo razmejila nepremičnine na tiste, ki so še potrebne za državne organe in tiste, ki so potrebne za
varno odvijanje prometa ter tiste, ki jih država več ne potrebuje in bodo namenjena razpolaganju. Prav tako v okviru dogovorjenih aktivnosti z
ministrstvom za infrastrukturo in prostor v nadaljevanju z DRSC in DARS skrbi za vzpostavitev tekočega prometa in s tem v zvezi z podiranjem ovir,
predvsem nadstrešnic na glavnih regionalnih in avtocestah. Na področju nakupa opreme za ministrstvo skrbi za ustrezno opremo in ohranja pogoje
za delo ministrstva. 
V okviru tega podprograma ministrstvo tudi upravlja s premoženjem, zapuščinami brez dedičev, upravlja s stavbnimi zemljišči in stavbami, katerih
lastnica postane Republika Slovenija na podlagi omejitve dedovanja iz 128.člena Zakona o dedovanju in razvija sistem ravnanja s stvarnim
premoženjem. V okviru tega skrbi tudi za nadgradnjo obstoječega sistema in preureditev sistema, prav tako zagotavlja tehnične pogoje za
Stran 25 od 121   vzpostavitev in vodenje evidence nepremičnega premoženja ter drugih evidenc, ki jih je ministrstvo dolžno zagotavljati v skladu z veljavnimi
predpisi.
Ministrstvo skrbi tudi za vzdrževanje poslovnih prostorov državnih upravnih organov in na mejnih prehodih. V okviru tega podprograma koordinira
in ureja najemna razmerja za upravne enote, za katere tudi zagotavlja sredstva za plačilo najemnin. 
Pripravljajo se projekti za investicije s ciljem zniževanja stroškov in energetske varčnosti, s katerimi se želi z ustreznimi preureditvami zapolniti
prostore v lasti in upravljanju ministrstva tako, da se le ti uredijo v smislu energetske varčnosti in vzdrževalnih del, da bodo prostori primerni za
vselitev za tiste državne organe, ki delujejo sedaj v najetih prostorih. 
Za izvajanje aktivnosti v okviru podprograma so namenjena integralna in namenska sredstva. Na namenskih postavkah se zbirajo sredstva od
prodaje državnega premoženja, sredstva od najemnin za poslovne prostore in garaže, sredstva, pridobljena s plačili odškodnin zavarovalnic za
škode, ki nastajajo na mejnih prehodih ter z unovčitvijo bančnih garancij za dobro izvedbo del in garancij za odpravo napak in pomanjkljivosti,
prihodki, ki jih je izplačala zavarovalnica kot odškodnino zaradi nastale škode v počitniških enotah, sredstva od prodaje državnega premoženja, ki
kot zapuščina brez dedičev in iz naslova omejitve dedovanja postane last RS in je v upravljanju ministrstva. S sredstvi na namenskih postavkah se
uspešno dopolnjujejo potrebe po sofinanciranju investicijskih projektov ter financirajo posamezna dela z značajem investicijskega ali tekočega
vzdrževanja.
3111-11-0011 - Tekoče vzdrževanje in upravljanje MP, prostorov DO
Ohranjati vrednost stvarnega premoženja na mejnih prehodih in drugih objektih v lasti države preko izvedbe tekočih vzdrževalnih del.
Z rednim vzdrževanjem in upravljanjem mejnih prehodov prispevamo k zagotavljanju normalnih pogojev za delo policije na mejnih prehodih in
učinkovito izvajanje schengenske kontrole z ustrezno vzdrževanimi poslovnimi prostori in njihovo okolico ter ustrezno opremo, ki je redno
servisirana, vzdrževana in po potrebi zamenjana. Tekoče vzdrževanje in upravljanje mejnih prehodov poteka na osnovi trenutno izkazanih potreb
uporabnikov in v ustrezni dokumentaciji predpisanega pregledovanja in vzdrževanja. Poleg tekočih mesečnih storitev čiščenja, košnje, zimske
službe in ostalega potrebnega upravljanja infrastrukture se izvajajo še ostala redna in nujna vzdrževalna dela. Med drugim intervencijska popravila
na prometni signalizaciji, servisi diesel električnih agregatov ter naprav za brezprekinitveno električno napajanje, pregledi plinskih napeljav,
kotlovnic ter aktivne požarne zaščite, vzdrževanje fasad in nadstreškov objektov, ostali preventivni servisni pregledi in zakonsko predpisani
pregledi naprav in objektov. Z rednim vzdrževanjem in upravljanjem prostorov državnih organov prispevamo k zagotavljanju normalnih pogojev za
delo državnih uslužbencev. Z izvajanjem rednih servisnih pregledov, rednim vzdrževanjem ter menjavo iztrošenih ali pokvarjenih delov tehnične
opreme pa prispevamo tudi k nižjim stroškom upravljanja in vzdrževanja, saj je strošek izvedbe rednega servisiranja manjši od morebitnega popravila
ali celo menjave tehnične opreme kot posledico okvar zaradi nerednega servisiranja.
C0832 - Tekoče vzdrževanje in upravljanje mejnih prehodov, prostorov DO
Prispeva k rezultatu: C7639 - Znižanje stroškov energetov za 2% letno
Tekoče vzdrževanje in upravljanje mejnih prehodov in prostorov državnih organov v skladu s potrjenimi načrti.
Kazalniki
ID KAZALNIK VIRMEIZH. LETO IZH. VREDNOST LETODos. VREDNOST Cil. VREDNOST
I001857 Vrednost stvarnega premoženja EUR2010 160.000.000,00 2011160.000.000,00  
2012160.000.000,00 160.000.000,00
2013161.000.000,00 161.000.000,00
2014162.000.000,00 161.000.000,00
2015161.000.000,00 161.000.000,00
2016158.000.000,00 158.000.000,00
2017158.000.000,00 158.000.000,00
2018158.000.000,00 158.000.000,00
2019200.393.642,45 205.700.000,00
20200,00 205.700.000,00
20210,00 207.100.000,00
20220,00 207.100.000,00
I001857Vrednost stvarnega
premoženjaOhranjati vrednost stvarnega premoženja na mejnih prehodih in drugih objektih v lasti države preko izvedbe tekočih
vzdrževalnih del.
ID NAZIV
ZSPDPO Zakon o stvarnem premoženju države, pokrajin in občin (ZSPDPO)
Stran 26 od 121   3111-11-0013 - Najemnine poslovnih prostorov
Poravnavanje pogodbenih obveznosti, ki izhajajo iz najemnih pogodb za poslovne prostore, arhive in druge prostore centraliziranih organov, UE in
MJU.
Obseg sklenjenih najemnih pogodb v času priprave DP in predvidene spremembe v naslednjem letu.
C0834 - Najemnine poslovnih prostorov
Prispeva k rezultatu: C2168 - Prehajanje iz najetih prostorov v lastne prostore z namenom zmanjševanja stroškov
Zagotavljanje ustreznih poslovnih prostorov za delovanje državnih organov.
Kazalniki
ID KAZALNIK VIRMEIZH. LETO IZH. VREDNOST LETO Dos. VREDNOST Cil. VREDNOST
I001861 Poraba sredstev na m2 EUR2010 91,00 2011 8,50  
2012 10,50 89,00
2013 12,00 8,90
2014 10,26 8,90
2015 11,29 8,90
2016 10,58 8,70
2017 9,21 8,60
2018 9,79 8,50
2019 9,51 10,00
2020 0,00 10,30
2021 0,00 10,55
2022 0,00 10,60
ID NAZIV OPIS
I001861 Poraba sredstev na m2 Poravnavati pogodbene obveznosti v zvezi s plačevanjem najemnin.
ID NAZIV
OZ-UPB1 Obligacijski zakonik (uradno prečiščeno besedilo) (OZ-UPB1)
ZVRS-UPB1 Zakon o Vladi Republike Slovenije (uradno prečiščeno besedilo) (ZVRS-UPB1)
3130-16-0003 - Centralizacija Ministrstva za zdravje
Na podlagi Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o državni upravi (ZDU-1I) (Uradni list RS, št. 90/14; v nadaljnjem besedilu ZDI-1I) je
Ministrstvo za javno upravo s 1.1.2016 postalo upravljavec nepremičnega premoženja, ki ga za opravljanje nalog iz svoje pristojnosti ali v povezavi z
njimi uporablja Ministrstvo za zdravje skupaj z organi v svoji sestavi. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na ohranjanje vrednosti stvarnega
premoženja v lasti države, predvsem z zagotavljanjem sredstev za tekoče vzdrževanje in obratovanje.
Pravice porabe so načrtovane na podlagi že prevzetih obveznosti iz naslova obratovalnih stroškov in tekočega vzdrževanja stvarnega premoženja v
uporabi Ministrstva za zdravje skupaj z organi v njegovi sestavi, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih prostorov in vgrajenih naprav
ter predvidenih novih obveznosti.
C6824 - Zniževanje obratovalnih stroškov in najemnin
Opis cilja
Kazalniki
I08461Odstotek znižanja obratovalnih stroškov %2015 100,00 201695,00 0,00
Stran 27 od 121   201793,00 114,00
201893,00 114,00
2019114,00 155,00
2020150,00 0,00
2021150,00 0,00
2022150,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08461 - Odstotek znižanja obratovalnih stroškov
Na spremenjeno vrednost kazalnika vplivajo visoki stroški tekočega vzdrževanja prostorov in vgrajenih naprav v objektih (sistemi za hlajenje in
ogrevanje, dvigala, naprave za neprekinjeno napajanje, tehnično varovanje, ipd).
ID NAZIV
3130-16-0004 - Centralizacija Ministrstva za kulturo
njimi uporablja Ministrstvo za kulturo skupaj z organi v svoji sestavi. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na ohranjanje vrednosti stvarnega
uporabi Ministrstva za kulturo skupaj z organi v njegovi sestavi, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih prostorov in vgrajenih naprav
C6825 - Odstotek znižanja obratovalnih stroškov
Opis cilja
Kazalniki
I08463 Zniževanje obratovalnih stroškov %2015 100,00 201695,00 0,00
201793,00 97,02
201893,00 77,80
201992,00 83,50
202093,00 0,00
202194,00 0,00
202294,00 0,00
ID NAZIV
3130-16-0005 - Centralizacija Ministrstva za finance
njimi uporablja Ministrstvo za finance skupaj z organi v svoji sestavi. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na ohranjanje vrednosti stvarnega
Stran 28 od 121   uporabi Ministrstva za finance skupaj z organi v njegovi sestavi, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih prostorov in vgrajenih naprav
C6827 - Zniževanje obratovalnih stroškov in stroškov najemnin
Opis cilja
Kazalniki
I08464Odstotek znižanja obratovalnih stroškov in stroškov najemnin %2015 100,00 201695,00 0,00
201793,00 94,70
201893,00 92,40
201992,00 92,40
ID NAZIV
3130-16-0006 - Centralizacija Ministrstva za pravosodje
njimi uporablja Ministrstvo za pravosodje skupaj z organi v svoji sestavi. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na ohranjanje vrednosti
stvarnega premoženja v lasti države, predvsem z zagotavljanjem sredstev za tekoče vzdrževanje in obratovanje.
Pravice porabe načrtovane na podlagi že prevzetih obveznosti iz naslova obratovalnih stroškov in tekočega vzdrževanja stvarnega premoženja v
uporabi Ministrstva za pravosodje skupaj z organi v njegovi sestavi, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih prostorov in vgrajenih
naprav ter predvidenih novih obveznosti.
C6828 - Odstotek znižanja obratovalnih stroškov
Opis cilja
Kazalniki
I08465Odstotek znižanja obratovalnih stroškov %2015 100,00 201695,00 0,00
201793,00 108,70
201893,00 126,80
2019109,00 162,00
2020160,00 0,00
2021160,00 0,00
2022160,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08465 - Odstotek znižanja obratovalnih stroškov
Na višino kazalnika vpliva zagotavljanje prostorov in pokrivanje stroškov za poslovne prostore novo ustanovljenega Urada za probacije od leta
2018 dalje, ki posluje na naslednjih lokacijah: Ljubljani, Kopru, Novem mestu, Mariboru in Celju.
ID NAZIV
Stran 29 od 121   3130-16-0007 - Centralizacija MGRT
Ministrstvo za javno upravo postalo upravljavec nepremičnega premoženja, ki ga za opravljanje nalog iz svoje pristojnosti ali v povezavi z njimi
uporablja Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo skupaj z organi v svoji sestavi (za ožje ministrstvo je bila centralizacija upravljanja
uvedena s 1.1.2016, za organ v sestavi pa s 1.1.2017) . Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na ohranjanje vrednosti stvarnega premoženja v
lasti države, predvsem z zagotavljanjem sredstev za tekoče vzdrževanje in obratovanje.
uporabi Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo skupaj z organi v njegovi sestavi, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih
prostorov in vgrajenih naprav ter predvidenih novih obveznosti.
C6829 - Zniževanje obratovalnih stroškov in stroškov najemnin
Opis cilja
Kazalniki
I08470Odstotek znižanja obratovalnih stroškov in stroškov najemnin %2015 100,00 201695,00 0,00
201793,00 121,50
201893,00 142,80
2019143,00 206,08
2020200,00 0,00
2021200,00 0,00
2022200,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08470 - Odstotek znižanja obratovalnih stroškov in stroškov
najemnin
Na vrednost kazalnika bistveno vplivajo stroški za poslovne prostore TIRS-a, ki so prešli na centralizirano upravljanje Ministrstva za javno upravo
po letu 2017 in niso zajeti v določitvi izhodiščne vrednosti.
ID NAZIV
3130-17-0014 - Centralizacija Statistični urad RS
Ministrstvo za javno upravo s 1.1.2017 postalo upravljavec nepremičnega premoženja, ki ga za opravljanje nalog iz svoje pristojnosti ali v povezavi z
njimi uporablja Statistični urad RS. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na ohranjanje vrednosti stvarnega premoženja v lasti države,
predvsem z zagotavljanjem sredstev za tekoče vzdrževanje in obratovanje.
uporabi Statističnega urad RS, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih prostorov in vgrajenih naprav ter predvidenih novih
obveznosti.
C7185 - Zniževanje obratovalnih stroškov in najemnin
Opis cilja
Kazalniki
Stran 30 od 121   I09253 Odstotek znižanja stroškov %2016 100,00 201799,00 103,04
201898,00 102,30
2019103,00 103,80
2020104,00 0,00
2021105,00 0,00
2022105,00 0,00
ID NAZIV
3130-17-0015 - Centralizacija USZS
njimi uporablja Urad za Slovence v zamejstvu in po svetu. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na ohranjanje vrednosti stvarnega premoženja
v lasti države, predvsem z zagotavljanjem sredstev za tekoče vzdrževanje in obratovanje.
uporabi Urada za Slovence v zamejstvu in po svetu, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih prostorov in vgrajenih naprav ter
predvidenih novih obveznosti.
C7186 - Zniževanje obratovalnih stroškov in najemnin
Opis cilja
Kazalniki
I09254 Odstotek znižanja stroškov %2016 100,00 201799,00 68,60
201898,00 99,10
201997,00 100,90
202098,00 0,00
202198,00 0,00
202299,00 0,00
ID NAZIV
3130-17-0016 - Centralizacija Služba vlade za zakonodajo
njimi uporablja Služba vlade za zakonodajo. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na ohranjanje vrednosti stvarnega premoženja v lasti države,
uporabi Službe vlade za zakonodajo, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih prostorov in vgrajenih naprav ter predvidenih novih
Stran 31 od 121   C7187 - Zniževanje obratovalnih stroškov in najemnin
Opis cilja
Kazalniki
I09255 Odstotek znižanja stroškov %2016 100,00 201799,00 142,68
201898,00 149,30
2019150,00 161,49
ID NAZIV
3130-17-0017 - Centralizacija SVRK
njimi uporablja Služba vlade RS za razvoj in evropsko kohezijsko politiko. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na ohranjanje vrednosti
uporabi Službe vlade RS za razvoj in evropsko kohezijsko politiko, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih prostorov in vgrajenih
C7188 - Zniževanje obratovalnih stroškov in najemnin
Opis cilja
Kazalniki
I09256 Odstotek znižanja stroškov %2016 100,00 201799,00 62,60
201898,00 67,00
201997,00 60,40
202160,00 0,00
202260,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09256 - Odstotek znižanja stroškov
Obratovalni stroški službe so bili bistveno nižji od načrtovanih, pri čemer je višina načrtovanih sredstev izhajala iz podatkov službe ob prenosu
upravljanja na MJU. Dejansko doseženi stroški pa so bili od leta 2017 nižji, zato se ciljna vrednost kazalnika prilagodi realnemu stanju.
ID NAZIV
3130-17-0019 - Centralizacija MKGP
Stran 32 od 121   Ministrstvo za javno upravo s 1.1.2017 postalo upravljavec nepremičnega premoženja, ki ga za opravljanje nalog iz svoje pristojnosti ali v povezavi z
njimi uporabljajo Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano ter organi v njegovi sestavi. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na
ohranjanje vrednosti stvarnega premoženja v lasti države, predvsem z zagotavljanjem sredstev za tekoče vzdrževanje in obratovanje.
uporabi Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano skupaj z organi v njegovi sestavi, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih
C7191 - Zniževanje obratovalnih stroškov in najemnin
Opis cilja
Kazalniki
I09259 Odstotek znižanja stroškov %2016 100,00 201799,00 104,79
201898,00 109,50
2019102,00 109,00
2020110,00 0,00
2021111,00 0,00
2022111,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09259 - Odstotek znižanja stroškov
Ciljna vrednost kazalnika je višja zaradi povišanja cene najemnine na m2 za že obstoječa najemna razmerja.
ID NAZIV
3130-17-0020 - Centralizacija Ministrstvo za infrastrukturo
njimi uporabljajo Ministrstvo za infrastrukturo ter organi v njegovi sestavi. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na ohranjanje vrednosti
uporabi Ministrstva za infrastrukturo skupaj z organi v njegovi sestavi, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih prostorov in vgrajenih
C7192 - Zniževanje obratovalnih stroškov in najemnin
Opis cilja
Kazalniki
I09260 Odstotek znižanja stroškov %2016 100,00 201799,00 89,02
201898,00 139,70
2019140,00 128,30
2020140,00 0,00
2021140,00 0,00
2022140,00 0,00
Stran 33 od 121   ID NAZIV
3130-17-0021 - Centralizacija Ministrstvo za okolje in prostor
njimi uporabljajo Ministrstvo za okolje in prostor ter organi v njegovi sestavi. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na ohranjanje vrednosti
Pravice porabeso načrtovane na podlagi že prevzetih obveznosti iz naslova obratovalnih stroškov in tekočega vzdrževanja stvarnega premoženja v
uporabi Ministrstva za okolje in prostor skupaj z organi v njegovi sestavi, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih prostorov in
vgrajenih naprav ter predvidenih novih obveznosti.
C7193 - Zniževanje obratovalnih stroškov in najemnin
Opis cilja
Kazalniki
I09261 Odstotek znižanja stroškov %2016 100,00 201799,00 97,14
201898,00 135,30
2019135,00 130,90
2020137,00 0,00
2021137,00 0,00
2022137,00 0,00
ID NAZIV
3130-17-0022 - Centralizacija MDDSZ
njimi uporabljajo Ministrstvo za delo družino in socialne zadeve ter organi v njegovi sestavi. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na
uporabi Ministrstva za delo družino in socialne zadeve skupaj z organi v njegovi sestavi, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih
C7194 - Zniževanje obratovalnih stroškov in najemnin
Opis cilja
Kazalniki
I09262 Odstotek znižanja stroškov %2016 100,00 201799,00 105,75
201898,00 120,70
2019124,00 165,70
2020130,00 0,00
Stran 34 od 121   2021130,00 0,00
2022130,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09262 - Odstotek znižanja stroškov
Ministrstvo od leta 2019 posluje na novi lokaciji v ustreznejših prostorih, kjer so stroški najemnine nekoliko višji.
ID NAZIV
3130-17-0023 - Centralizacija MIZŠ
njimi uporabljajo Ministrstvo za izobraževanje znanost in šport ter organi v njegovi sestavi. Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na ohranjanje
vrednosti stvarnega premoženja v lasti države, predvsem z zagotavljanjem sredstev za tekoče vzdrževanje in obratovanje.
uporabi Ministrstva za izobraževanje znanost in šport skupaj z organi v njegovi sestavi, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih
C7195 - Zniževanje obratovalnih stroškov in najemnin
Opis cilja
Kazalniki
I09263 Odstotek znižanja stroškov %2016 100,00 201799,00 96,70
201898,00 111,70
201997,00 111,90
2020111,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09263 - Odstotek znižanja stroškov
ID NAZIV
3130-18-0001 - Zapuščine brez dedičev in omejitve dedovanja
V okviru ukrepa Zapuščine brez dedičev in omejitve dedovanja se tudi v prihodnje načrtuje poraba sredstev za namen plačila:  - stroškov cenitev,  -
stroškov hrambe vozil,  - tekočih stroškov upravljanja in vzdrževanja,  - stroškov nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča,  - stroškov
oglaševanja prodaj, oddaj v najem, in drugih povezanih pravnih poslov  - stroškov sodnih poravnav in sodnih odločb in  - stroškov za
investicijskega vzdrževanje in obnove.  Višina stroškov je odvisna od pripada zadev in s tem stvarnega premoženja, od pravnega in dejanskega
stanja (urejenosti) pridobljenega stvarnega premoženja, ter od hitrosti prodaj, ki so odvisna predvsem od razmer in interesa na trgu.
Ukrep je namenjen financiranju stroškov povezanih s stvarnim premoženjem pridobljenim iz naslova zapuščin brez dedičev in stroškov povezanih s
stvarnim premoženjem pridobljenim z omejitvijo dedovanja iz 128. člena Zakona o dedovanju. V praksi so sredstva namenjena za čim učinkovitejšo
Stran 35 od 121   pravno in dejansko ureditev stvarnega premoženja pridobljenega na podlagi Zakona o dedovanju in za gospodarno upravljanje tega premoženja.
Kadar je le mogoče, je cilj čim hitrejša prodaja premičnega in nepremičnega premoženja na način, da se doseže najvišja možna cena in zmanjšajo
stroški za državo.  Ker so s prevzetim premoženjem mnogokrat povezani tudi sodni spori, so sredstva navedenega ukrepa namenjena tudi pravdnim
in drugim s spori povezanim stroškom, ki nastanejo v postopku razreševanja zatečenih in morebitnih bodočih sodnih sporov.
C7520 - Gospodarno ravnanje s pridobljenim premoženjem in zapuščinami brez dedičev in premoženjem iz omejitev
dedovanja (128. člen zakona o dedovanju)
Prispeva k rezultatu: C2169 - Prodaja nepotrebnega premoženja
Odprodaja nepotrebnega premoženja in dokončanje zapuščinskih postopkov, ter unovčevanje premoženja, ki postane last RS na podlagi 128. člena
zakona o dedovanju in je njegov upravljavec Ministrstvo za javno upravo.
Kazalniki
I10032Število uspešno izvedenih prodaj št2017 30,00 201840,00 54,00
201940,00 66,00
202045,00 0,00
202145,00 0,00
202245,00 0,00
I10033Število novih zadev iz zapuščinskih postopkov in omejitev dedovanja št2017 220,00 2018240,00 320,00
2019240,00 409,00
2020300,00 0,00
2021300,00 0,00
2022300,00 0,00
I10034Vrednost prodanega premoženja €2017 170.000,00 2018200.000,00 488.540,55
2019200.000,00 592.452,68
2020300.000,00 0,00
2021300.000,00 0,00
2022300.000,00 0,00
ID NAZIV
ZSPDSLS Zakon o stvarnem premoženju države in samoupravnih lokalnih skupnosti (ZSPDSLS)
3111-11-S006 - Projekti za zagotavljanje prostorov DO
Projekti se financirajo z namenom zagotavljanja delovnih prostorov državnih organov. Ministrstvo za javno upravo razpolaga z vrsto nepremičnine,
ki so potrebne adaptacije tako z vidika same uporabnosti in dotrajanosti prostorov kot tudi z vidika energetske učinkovitosti. Upravljanje z
nepremičnim premoženjem v tem okviru razumemo predvsem kot preurejanje obstoječih objektov in razporejanje javnih uslužbencev v tako
prenovljene lastne kapacitete. Posebno pozornost pri tem posvečamo prehodu iz najetih prostorov v lastne kapacitete.  Projekti se tako izvajajo na
področju celotne Republike Slovenije
C0223 - Projekti za zagotavljanje prostorov DO
Zagotovitev ustreznih prostorov DO, če je mogoče na »skupni« lokaciji.
Kazalniki
I10268Neto površina poslovnih prostorov, kjer so se izboljšali pogoji za delo m22018 0,00 20198.450,00 2.581,10
202014.398,00 0,00
20213.799,00 0,00
20224.071,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I10268 - Neto površina poslovnih prostorov, kjer so se izboljšali
pogoji za delo
Do spremembe vrednosti kvadrature v letu 2020 in 2021 prihaja zaradi prenosa izvedbe adaptacije objektov na območju bivše vojašnice na Vrhniki
(2.529 m2) v leto 2021, začasne zaustavitve investicije v novo stavbo za potrebe Upravne enote Ruše (1.090 m2), dokončanja prostorov za potrebe
Stran 36 od 121   Upravne enote Postojna (1.270 m2)  v leto 2021 in dokončanja prostorov za potrebe FURS Nova Gorica v leto 2022 (4.071 m2). Na drugi strani se
spreminja kvadratura, saj je bila v letu 2020 dokončana izgradnja prostorov na Linhartovi 13 (5.920 m2) za potrebe Upravne enote Ljubljana in
prevzet Upravni center Koper.
C0833 - Investicijsko vzdrževanje mejnih prehodov in prostorov državnih organov
Ustrezni, investicijsko vzdrževani mejnih prehodi in prostori DO.
Kazalniki
I001859 Št. večjih investicijsko vzdrževalnih del Število2010 4,00 20114,00  
201215,00 5,00
201320,00 1,00
20145,00 1,00
20156,00 0,00
20163,00 2,00
20175,00 4,00
20183,00 2,00
20193,00 2,00
20210,00 1,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I001859 - Št. večjih investicijsko vzdrževalnih del
V letu 2020 se spreminja ciljna vrednost, ker izvedbe del ni bilo mogoče zagotoviti v okviru prvotno predvidenih terminskih načrtov. Razlog je
otežkočeno delovanje v času epidemije. Realizacija investicije (energetska sanacija objekta UE Novo mesto) se zato prestavi v leto 2021.
I001859Št. večjih investicijsko
vzdrževalnih delOhranjati vrednost stvarnega premoženja na mejnih prehodih in drugih objektih v lasti države preko izvedbe
investicijsko vzdrževalnih del.
3111-11-S007 - leasingi za poslovne prostore
Prostori, za katere so sklenjeni leasingi so: FURS Celje, UE Brežice, UE Grosuplje in Upravni center Koper (FURS, UE, GURS in inšpekcijske službe).
C0224 - Leasingi za poslovne prostore
Dokončanje postopnega odkupa in pridobitev nepremičnine v last RS.
Kazalniki
I000313 Št. sklenjenih najemov s postopnim odkupom Število2010 5,00 20116,00  
20126,00 6,00
20136,00 6,00
20146,00 6,00
20156,00 6,00
20164,00 5,00
20174,00 4,00
20184,00 4,00
20194,00 4,00
20200,00 4,00
20210,00 4,00
20220,00 4,00
Stran 37 od 121   Opis kazalnikov
I000313Št. sklenjenih najemov s postopnim
odkupomZagotavljati lastne poslovne prostore in s tem reševati prostorsko problematiko državnih upravnih organov na
primarni in sekundarni ravni.
3111-11-S011 - Nakup opreme za potrebe ministstva
Namen programa je zamenjati in dograditi komunikacijo in varnostno opremo ter drugo opremo za potrebe ministrstva.
C7597 - Vzpostavitev optimalnih pogojev za delo ministrstva
Prispeva k rezultatu: C4166 - Optimizacija in standardizacija procesov
Ministrstvo zagotavlja optimalne pogoie dela in učinkovito izrabo delovnih sredstev.
Kazalniki
I10258Zmanjševanje povprečene starosti voznega parka (v letih) leto2018 12,00 201911,00 10,20
202010,00 0,00
2021  0,00
- nakupe stanovanj, počitniških enot in potrebne opreme zanje,
- upravljanje in vzdrževanje stanovanj,
- upravljanje in vzdrževanje garaž;
- upravljanje in vzdrževanje počitniških objektov.
Upravljanje s stanovanji je v pristojnosti Ministrstva za javno upravo. Oddaja v najem pa v pristojnosti Stanovanjske komisije Vlade Republike
Slovenije. Strokovne naloge za komisijo ter administrativno tehnična opravila za njeno delovanje opravlja Direktorat za stvarno premoženje v
Ministrstvu za javno upravo. V skladu s Stanovanjskim zakonom (Ur. list RS št. 69/03) in Pravilnikom o standardih vzdrževanja stanovanjskih stavb
in stanovanj (Ur. list RS št. 20/04) je potrebno tekoče in investicijsko vzdrževati stanovanja, skupne prostore ter dele in naprave in s tem ohranjati
vrednost državnega premoženja in istočasno omogočiti normalno bivanje najemnikom.
Načrtovanje sredstev v okviru podprograma mora zagotavljati povečanje učinkovitosti gospodarjenja s stanovanji, in sicer optimizacijo števila in
lokacije stanovanj, zmanjšanje števila nezasedenih stanovanj, optimizacija vzdrževanja stanovanj in ureditev pravnega stanja stanovanj.
Podprogram vsebuje aktivnosti ki zajemajo tekoče in investicijsko vzdrževanje stanovanj, nakup novih stanovanj, nakup opreme v službenih
stanovanjih predvsem funkcionarskih in plačevanje stroškov upravljanja s stanovanji, ki so zakonsko določeni.
Ministrstvo v okviru navedenega podprograma izvaja tudi vse potrebne aktivnosti vezane na vzdrževanje fonda garaž, njihovega tekočega
vzdrževanja, investicijska dela ter nakup novih kapacitet.
V okviru tega podprograma se tekoče in investicijsko vzdržuje tudi počitniške enote, kjer se kot pri stanovanjih optimizira vzdrževanje, ohranja
vrednost premoženja, skrbi za pravno ureditev počitniških enot, kjer le to še ni urejeno ter v okviru tega skrbi, da so le te primerno opremljene in
vzdrževane ter prijetne za počitnikovanje, za kar so tudi namenjene. Prav tako pa se poskuša doseči, da so počitniške kapacitete čim bolj zasedene,
da se prodajo počitniške enote, ki niso v uporabi, da se uredi spletna aplikacija za počitniško dejavnost ter oblikuje enotni način delovanja
počitniške dejavnosti in oblikovanje enotnih kvalitetnejših pogojev za letovanje uslužbencev državnih upravnih organov za primerno ceno.
3130-20-0003 - Upravljanje stanovanj, počitniških enot in garaž
Namen ukrepa je tekoče vzdrževanje službenih stanovanj, počitniških enot v Republiki Sloveniji in v Republiki Hrvaški ter garaž. Vse navedene
nepremičnine je Ministrstvo za javno upravo kot njihov upravljavec dolžno tekoče vzdrževati, ohranjati njihovo stanje in vrednost. Gre za redno
delovno nalogo, ki se izvaja, ko se izkaže potreba, ravno tako to velja tudi za redno vzdrževanje skupnih delov v večstanovanjskih stavbah.
Stanovanja, počitniške enote in garaže se bo tekoče vzdrževalo po potrebi, glede na zahtevke in v skladu s predpisi, ter skupne dele v višini
solastniškega deleža v večstanovanjskih stavbah v skladu s pozitivno zakonodajo.
Stran 38 od 121   Izhodišča in kazalci na katerih temeljijo izračuni in ocene pravic porabe
Izvajanje nalog v okviru ukrepa se nanaša na tekoče vzdrževanje službenih stanovanj,  počitniških enot v Republiki Sloveniji in v Republiki Hrvaški
ter garaž. Vse navedene nepremičnine je Ministrstvo za javno upravo kot njihov upravljavec dolžno tekoče vzdrževati, ohranjati njihovo stanje in
vrednost.  Gre za redno delovno nalogo, ki se izvaja, ko se izkaže potreba, ravno tako to velja tudi za redno vzdrževanje skupnih delov v
večstanovanjskih stavbah. Stanovanja, počitniške enote in garaže se bo tekoče  vzdrževalo po potrebi, glede na zahtevke in v skladu s predpisi, ter
skupne dele  v višini solastniškega deleža v večstanovanjskih stavbah v skladu s pozitivno zakonodajo.
C7698 - Tekoče vzdrževanje in upravljanje stanovanj, počitniških enot in garaž
Prispeva k rezultatu: C2167 - Polna zasedenost stanovanj in počitniških kapacitet
Vzdrževana stanovanja, počitniške enote in garaže.
Kazalniki
I10537 Vrednost stvarnega premoženja EUR2019 46.995.000,00 202046.995.000,00 0,00
202146.995.000,00 0,00
202246.995.000,00 0,00
ID NAZIV
SZ-1 Stanovanjski zakon (SZ-1)
3111-11-S008 - Nakupi stanovanj, počitniških enot in opreme
Investicijsko vzdrževanje in upravljanje stanovanj, počitniških enot in garaž.
C0225 - Nakupi stanovanj, počitniških enot in opreme
Pridobitev novih stanovanjskih in počitniških kapacitet oziroma njihove opreme.
Kazalniki
I000314 Št. na novo opremljenih počitniških enot Število2010 3,00 20112,00  
20125,00 7,00
20131,00 3,00
20140,00 16,00
20150,00 2,00
20160,00 2,00
20170,00 15,00
20186,00 1,00
201911,00 11,00
I03885 Št. na novo opremljenih stanovanj Število2010 5,00 20116,00  
20125,00 1,00
20130,00 0,00
20140,00 0,00
20150,00 0,00
20161,00 1,00
20171,00 0,00
20181,00 11,00
20193,00 4,00
Stran 39 od 121   20212,00 0,00
20223,00 0,00
I03886 Št. novih stanovanj število2010 10,00 20111,00  
20125,00 4,00
20160,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I000314 - Št. na novo opremljenih počitniških enot
V letu 2020 je bila predvidena zamenjava opreme v enoti G-128 na Rogli in apartmaju št. 1 in 2 v Novalji na Pagu. Zaradi omejenih finančnih sredstev
je bila realizirana samo zamenjava opreme v enoti G-128 na Rogli. V letu 2021 je predvidena zamenjava opreme v enoti A9 št. 52 v naselju Gajac na
Pagu in v letu 2022 načrtujemo zamenjavo opreme v apartmaju 1 in 2 v Novalji na Pagu.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I03885 - Št. na novo opremljenih stanovanj
V letu 2020 je predvidena nova oprema za 1 službeno stanovanje, saj so vsa ostala stanovanja, ki so namenjena funkcionarjem in javne uslužbence
na položaju že opremljena. V letu 2021 se predvideva zamenjava stare opreme z novo v 2 stanovanjih. V letu 2022 načrtujemo opremiti 3 službena
stanovanja, ki bodo namenjena funkcionarjem in javnim uslužbencem na položaju.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I03886 - Št. novih stanovanj
Nakup in prevzem 9 novih stanovanj se prestavi za eno leto in sicer iz 2020 v 2021, saj novogradnja še ni zaključena.
I000314 Št. na novo opremljenih počitniških enot Št. na novo opremljenih počitniških enot
I03885 Št. na novo opremljenih stanovanj Opremiti stanovanja, ki so namenjena funkcionarjem.
C0830 - Investicijsko vzdrževanje stanovanj, počitniških enot in garaž
Kazalniki
I001853 Št. izvedenih vzdrževalnih del Število2010 45,00 201132,00  
201211,00 40,00
201318,00 20,00
201411,00 20,00
201514,00 20,00
20169,00 20,00
201725,00 20,00
201821,00 30,00
201934,00 20,00
20200,00 35,00
20210,00 41,00
20220,00 32,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I001853 - Št. izvedenih vzdrževalnih del
Investicijska vzdrževalna dela se v letu 2020 načrtujejo v 30 službenih stanovanjih. V počitniških enotah se bodo zaradi pomanjkanja finančnih
sredstev investicijska dela opravila v 5 počitniških enotah (Rogla G-128, Jeglič F-42 in F-43 ter Resa D34 v Bohinjski Bistrici in garsonjeri A9, št. 52
na Pagu. V letu 2021 so predvidena investicijska vlaganja v 30 stanovanj in 11 počitniških enot (5 enot v Pelegrinu in 2 enoti v Špini pri Umagu ter 4
enotah v Dajli. V letu 2022 so predvidena investicijska vlaganja v 30 stanovanj in 2 počitniški enoti (apartma 1 in 2 v Novalji na Pagu).
Stran 40 od 121   I001853Št. izvedenih
vzdrževalnih delOhranjati realno vrednost stanovanj, počitniških enot in garaž, ter zagotavljati funkcionalno uporabnost nepremičnin, ki
omogoča obračun realne najemnine.
3130-18-S002 - Arbitraža-17.člen ZUVRAS
Namen skupine projektov je ohranitev pravic in obveznosti, ki so jih posamezniki imeli na dan pred razglasitvijo Končne razsodbe v arbitraži med
Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško glede določitve meje na kopnem in morju med državama (v nadaljnjem besedilu: razsodba) na ozemlju, ki
na podlagi razsodbe ni več del ozemlja Republike Slovenije, ter omogočiti, da se uveljavljajo posamezne pravice pod enakimi pogoji kot do sedaj
tudi v prihodnje. Cilj skupine projektov je finančna pomoč za nakup nepremičnine v Republiki Sloveniji na podlagi 17. člena ZUVRAS (Uradni list
RS, številka 69/17), ki je namenjena temu, da se osebam z nakupom nepremičnine v Republiki Sloveniji njihov pravni položaj ne spremeni oziroma se
jim še naprej omogoči, da živijo (kot do sedaj) v Republiki Sloveniji.
C7618 - Arbitraža - finančna pomoč za nakup nepremičnine
Opis cilja Ohranitev pravic in obveznosti, ki so jih posamezniki imeli na dan pred razglasitvijo arbitražne razsodbe na ozemlju, ki ni več ozemlje RS,
ter omogočiti, da se uveljavljajo posamezne pravice pod enakimi pogoji kot do sedaj in v prihodnje
Kazalniki
I10303Sredstva za pomoč pri nakupu nepremičnin v RS EUR2018 1.940.350,00 2019286.900,00 173.650,00
20201.000,00 0,00
2021181.200,00 0,00
2022181.200,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I10303 - Sredstva za pomoč pri nakupu nepremičnin v RS
Zoper izdane odločbe so bili sproženi 4 upravni spori. Znesek na podlagi odločb zoper katere so bili sproženi upravni spori znaša 181.200,00 EUR.
Odločitev je v pristojnosti Upravnega sodišča in ni možno napovedati rok rešitve. V letu 2020 je predvidena realizacija le za stroške sodnih
postopkov.
1711-14-0003 - Povračilo škode izbrisanim
Zakon (ZPŠOIRSP) ureja pravico do denarne odškodnine in drugih oblik pravičnega zadoščenja z namenom poprave kršitev človekovih pravic in
temeljnih svoboščin za osebe, določene s tem zakonom, ki jim je, ko so zanje začele veljati določbe Zakona o tujcih (Uradni list RS, št. 1/91-I, 44/97,
50/98 - odločba US in 14/99 - odločba US), v registru stalnega prebivalstva prenehala prijava stalnega prebivališča.
Podatki so pridobljeni s strani upravnih enot v juniju 2020.
C6593 - Učinkovito izvajanje ZPŠOIRSP
Prispeva k rezultatu: C6349 - Zadovoljstvo strank z delom upravnih enot
Upravne enote od 18. 6. 2014 izvajajo tudi naloge v skladu z Zakonom o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega
prebivalstva.
Kazalniki
I07872 Število izdanih odločb po ZPŠOIRSP kos2015 4.450,00 20154.450,00 2.416,00
20162.000,00 597,00
20171.800,00 595,00
Stran 41 od 121   201850,00 26,00
201950,00 16,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I07872 - Število izdanih odločb po ZPŠOIRSP
Ciljna vrednost za leto 2020 znaša 20 odločb, za leti 2021 in 2022 pa 10 odločb za posamezno leto, izdanih na podlagi Zakona o povračilu škode
osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva.
ID NAZIV
ZPŠOIRSP Zakon o povračilu škode osebam, ki so bile izbrisane iz registra stalnega prebivalstva
3130-20-0001 - Nudenje upravnih storitev strankam na UE 20/21
Na ukrepu Nudenje upravnih storitev strankam na upravnih enotah so vezane naslednje proračunske postavke vseh upravnih enot : plače
(integralne), materialni stroški (integralne) in vplačane tiskovine (namenske tip 23) in Obvladovanje epidemije COVID-19 (tip 200), na katerih so
načrtovani odhodki za izvajanje z zakonom določenih nalog upravnih enot.
C7172 - Učinkovito reševanje upravnih zadev
Upravne enote kot državni organ na 1. stopnji rešujejo upravne zadeve in druge upravne nalog ter tudi nekatere prekrškovne naloge.
Kazalniki
I09215Število rešenih upravnih postopkov število2008 803.000,00 2018820.000,00 883.428,00
2019900.000,00 949.334,00
2020915.000,00 0,00
20211.000.000,00 0,00
20221.000.000,00 0,00
20231.000.000,00 0,00
I09220Število rešenih drugih upravnih nalog št2018 2.020.000,00 20182.000.000,00 2.307.235,00
20192.060.000,00 2.268.366,00
20202.100.000,00 0,00
20212.200.000,00 0,00
20222.200.000,00 0,00
20232.200.000,00 0,00
I09221Prekrškovne naloge št2018 12.000,00 201812.000,00 8.832,00
20199.500,00 9.716,00
20208.200,00 0,00
20219.000,00 0,00
20229.000,00 0,00
20239.000,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09215 - Število rešenih upravnih postopkov
Ciljna vrednost za leto 2020 je v višini 915.000 ter za leta 2021, 2022 in 2023 v višini 1.000.000 rešenih upravnih postopkov za posamezno leto. Podatki
za leto 2020 so pridobljeni s strani upravnih enot v juniju 2020. Cilj C7172 - Učinkovito reševanje upravnih zadev in kazalec I09215 - Število rešenih
upravnih postopkov je relevanten tudi za ukrep 3130-20-0024 - Nudenje upravnih storitev strankam na UE 22/23, saj je na ta način moč zasledovati ta
cilj in kazalec v daljši časovni vrsti.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09220 - Število rešenih drugih upravnih nalog
Ciljna vrednost za leto 2020 je v višini 2.100.000 ter za leta 2021, 2022 in 2023 v višini 2.200.000 rešenih drugih upravnih nalog za posamezno leto.
Podatki za leto 2020 so pridobljeni s strani upravnih enot v juniju 2020. Cilj C7172 - Učinkovito reševanje upravnih zadev in kazalec I09220 - Število
rešenih drugih upravnih nalog je relevanten tudi za ukrep 3130-20-0024 - Nudenje upravnih storitev strankam na UE 22/23, saj je na ta način moč
Stran 42 od 121   zasledovati ta cilj in kazalec v daljši časovni vrsti.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09221 - Prekrškovne naloge
Ciljna vrednost za leto 2020 je v višini 8.200 ter za leta 2021, 2022 in 2023 v višini 9.000 prekrškovnih nalog za posamezno leto. Podatki za leto 2020 so
pridobljeni s strani upravnih enot v juniju 2020. Cilj C7172 - Učinkovito reševanje upravnih zadev in kazalec I09221 - Prekrškovne naloge je
relevanten tudi za ukrep 3130-20-0024 - Nudenje upravnih storitev strankam na UE 22/23, saj je na ta način moč zasledovati ta cilj in kazalec v daljši
časovni vrsti.
Vhodni kazalniki
ID VHODNI KAZALNIK ME LETO VREDNOST
IK400000 Število zaposlenih pri neposrednem PU Število 2021 2.290,00
ID NAZIV
KZ-1 Kazenski zakonik (KZ-1)
MKDIOZZakon o ratifikaciji Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah
(MKDIOZ)
MSKIVOZZakon o ratifikaciji spremembe Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih
zadevah (MSKIVOZ)
PZ Pomorski zakonik (PZ)
ZCes-1 Zakon o cestah (ZCes-1)
ZCRP-UPB1 Zakon o centralnem registru prebivalstva (uradno prečiščeno besedilo) (ZCRP-UPB1)
ZDDO Zakon o delavcih v državnih organih (ZDDO)
ZDen Zakon o denacionalizaciji (ZDen)
ZDIJZ-UPB2 Zakon o dostopu do informacij javnega značaja (uradno prečiščeno besedilo) (ZDIJZ-UPB2)
ZDR Zakon o delovnih razmerjih (ZDR)
ZDRS-UPB2 Zakon o državljanstvu Republike Slovenije (uradno prečiščeno besedilo) (ZDRS-UPB2)
ZDru-1-UPB2 Zakon o društvih (uradno prečiščeno besedilo) (ZDru-1-UPB2)
ZDVEDZ-
UPB1Zakon o določitvi volilnih enot za volitve poslancev v državni zbor (uradno prečiščeno besedilo) (ZDVEDZ-UPB1)
ZDVGOMP-
UPB1Zakon o graditvi objektov na mejnih prehodih (uradno prečiščeno besedilo) (ZDVGOMP-UPB1)
ZEPEP-UPB1 Zakon o elektronskem poslovanju in elektronskem podpisu (uradno prečiščeno besedilo) (ZEPEP-UPB1)
ZEPI Zakon o eksplozivih in pirotehničnih izdelkih (ZEPI)
ZEVP-1-UPB1 Zakon o evidenci volilne pravice (uradno prečiščeno besedilo) (ZEVP-1-UPB1)
ZFDO Zakon o funkcionarjih v državnih organih (ZFDO)
ZGO-1-UPB1 Zakon o graditvi objektov (uradno prečiščeno besedilo) (ZGO-1-UPB1)
ZIKS-1-UPB1 Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij (uradno prečiščeno besedilo) (ZIKS-1-UPB1)
ZIMI Zakon o izenačevanju možnosti invalidov (ZIMI)
ZIntPK Zakon o integriteti in preprečevanju korupcije (ZIntPK)
ZIN-UPB1 Zakon o inšpekcijskem nadzoru (uradno prečiščeno besedilo) (ZIN-UPB1)
ZIPI Zakon o infrastrukturi za prostorske informacije (ZIPI)
ZIU Zakon o interventnih ukrepih (ZIU)
ZJF-UPB4 Zakon o javnih financah (uradno prečiščeno besedilo) (ZJF-UPB4)
ZJRS Zakon o javni rabi slovenščine (ZJRS)
ZJU-UPB3 Zakon o javnih uslužbencih (uradno prečiščeno besedilo) (ZJU-UPB3)
ZJZ-UPB5 Zakon o javnih zbiranjih (uradno prečiščeno besedilo) (ZJZ-UPB5)
ZKme-1 Zakon o kmetijstvu (ZKme-1)
ZKolP Zakon o kolektivnih pogodbah (ZKolP)
ZKP-UPB4 Zakon o kazenskem postopku (uradno prečiščeno besedilo) (ZKP-UPB4)
ZKZ-UPB1 Zakon o kmetijskih zemljiščih (uradno prečiščeno besedilo) (ZKZ-UPB1)
ZLDUVCP Zakon o letni dajatvi za uporabo vozil v cestnem prometu (ZLDUVCP)
ZLV Zakon o lokalnih volitvah (ZLV)
ZMatR-UPB2 Zakon o matičnem registru (uradno prečiščeno besedilo) (ZMatR-UPB2)
ZMV Zakon o motornih vozilih (ZMV-1)
ZMZPP Zakon o mednarodnem zasebnem pravu in postopku (ZMZPP)
ZOI-1 Zakon o osebnem imenu (ZOI-1)
ZOIzk-UPB2 Zakon o osebni izkaznici (uradno prečiščeno besedilo) (ZOIzk-UPB2)
ZOLMP Zakon o overitvi listin v mednarodnem prometu (ZOLMP)
Stran 43 od 121   ZOPOKD-
UPB1Zakon o odgovornosti pravnih oseb za kazniva dejanja (uradno prečiščeno besedilo) (ZOPOKD-UPB1)
ZOro-1-UPB1 Zakon o orožju (uradno prečiščeno besedilo) (ZOro-1-UPB1)
ZP-1-UPB8 Zakon o prekrških (uradno prečiščeno besedilo) (ZP-1-UPB8)
ZPCV Zakon o plovbi po celinskih vodah (ZPCV)
ZPDF Zakon o prevzemu državnih funkcij, ki so jih do 31.12.1994 opravljali organi občin (ZPDF)
ZPDZC-UPB1 Zakon o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno (uradno prečiščeno besedilo) (ZPDZC-UPB1)
ZPLD-1-UPB4 Zakon o potnih listinah (uradno prečiščeno besedilo) (ZPLD-1-UPB4)
ZPNačrt Zakon o prostorskem načrtovanju (ZPNačrt)
ZPNB-UPB1 Zakon o prevozu nevarnega blaga (uradno prečiščeno besedilo) (ZPNB-UPB1)
ZPNNVSM Zakon o prenosu nalog nekaterih vladnih služb na ministrstva (ZPNNVSM)
ZPPreb-UPB1 Zakon o prijavi prebivališča (uradno prečiščeno besedilo) (ZPPreb-UPB1)
ZPPZV91 Zakon o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo 1991 (ZPPZV91)
ZPRS-1 Zakon o Poslovnem registru Slovenije (ZPRS-1)
ZPSDP Zakon o višini povračil stroškov v zvezi z delom in nekaterih drugih prejemkov (ZPSDP)
ZPVAS Zakon o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic (ZPVAS)
ZR Zakon o računovodstvu (ZR)
ZRIPS Zakon o registraciji istospolne partnerske skupnosti (ZRIPS)
ZRLI Zakon o referendumu in o ljudski iniciativi (ZRLI)
ZSDP-UPB2 Zakon o starševskem varstvu in družinskih prejemkih (uradno prečiščeno besedilo) (ZSDP-UPB2)
ZSPJS-UPB7 Zakon o sistemu plač v javnem sektorju (uradno prečiščeno besedilo) (ZSPJS-UPB7)
ZSPOZ-UPB2 Zakon o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja (uradno prečiščeno besedilo) (ZSPOZ-UPB2)
ZST-1 Zakon o sodnih taksah (ZST-1)
ZSVarPre Zakon o socialno varstvenih prejemkih (ZSVarPre)
ZTuj-2 Zakon o tujcih (ZTuj-2)
ZUJF Zakon za uravnoteženje javnih financ (ZUJF)
ZUPUDPP Zakon o umeščanju prostorskih ureditev državnega pomena v prostor (ZUPUDPP)
ZUP-UPB2 Zakon o splošnem upravnem postopku (uradno prečiščeno besedilo) (ZUP-UPB2)
ZUreP-1 Zakon o urejanju prostora (ZUreP-1)
ZUSDDD-
UPB1Zakon o urejanju statusa državljanov drugih držav naslednic nekdanje SFRJ v Republiki Sloveniji (uradno prečiščeno besedilo) (ZUSDDD-UPB1)
ZUSZJ Zakon o uporabi slovenskega znakovnega jezika (ZUSZJ)
ZUT-UPB5 Zakon o upravnih taksah (uradno prečiščeno besedilo) (ZUT-UPB5)
ZVarCP Zakon o varuhu človekovih pravic (ZVarCP)
ZVCP-1-UPB5 Zakon o varnosti cestnega prometa (uradno prečiščeno besedilo) (ZVCP-1-UPB5)
ZVDZ-UPB1 Zakon o volitvah v državni zbor (uradno prečiščeno besedilo) (ZVDZ-UPB1)
ZVG Zakon o vojnih grobiščih (ZVG)
ZVojI Zakon o vojnih invalidih (ZVojI)
ZVOP-1-UPB1 Zakon o varstvu osebnih podatkov (uradno prečiščeno besedilo) (ZVOP-1-UPB1)
ZVoz Zakon o voznikih (ZVoz)
ZVPEP-UPB1 Zakon o volitvah poslancev iz Republike Slovenije v Evropski parlament (uradno prečiščeno besedilo) (ZVPEP-UPB1)
ZVPR Zakon o volitvah predsednika republike (ZVPR)
ZVRK Zakon o volilni in referendumski kampanji (ZVRK)
ZVU-UPB1 Zakon o varstvu pred utopitvami (uradno prečiščeno besedilo) (ZVU-UPB1)
ZVV Zakon o vojnih veteranih (ZVV)
ZZDT-UPB2 Zakon o zaposlovanju in delu tujcev (uradno prečiščeno besedilo) (ZZDT-UPB2)
ZZK-1 Zakon o zemljiški knjigi (ZZK-1)
ZZUUP Zakon o zdravstvenih ukrepih pri uresničevanju pravice do svobodnega odločanja o rojstvu otrok (ZZUUP)
ZZVN-UPB1 Zakon o žrtvah vojnega nasilja (uradno prečiščeno besedilo) (ZZVN-UPB1)
ZZZDR-UPB1 Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (uradno prečiščeno besedilo) (ZZZDR-UPB1)
2030-13-S002 - Investicije in invest. vzdrževanje v UE
Investicije in investicijsko vzdrževanje v UE
C6448 - Posodabljanje OS in vzdrževanje posl.prostorov UE
Posodabljanje osnovnih sredstev in vzdrževanje poslovnih prostorov upravnih enot je nujno za zagotovitev ustreznih pogojev za delovanje
Stran 44 od 121   upravnih enot. Načrtuje se nakup pohištva (omare, stoli, predalniki, pulti, vrata, arhivske omare,...), birotehničnih naprav (fotokopirni stroji, rezalniki
dokumentov, klimatske naprave, telefoni, videonadzor,...), investicijska obnova poslovnih prostorov (elektro in vodovodne inštalacije, okna,
kotlovnica, dvigala, obnova tal, radiatorji,...) ter obnova voznega parka.
Kazalniki
I07549Pohištvo št.2013 800,00 2013560,00 500,00
2014440,00 215,00
2015500,00 478,00
2016400,00 790,00
2017500,00 872,00
2018600,00 996,00
2019600,00 959,00
2020600,00 0,00
2021800,00 0,00
2022900,00 0,00
2023900,00 0,00
I07550Birotehnične naprave št.2013 150,00 2013105,00 307,00
201490,00 200,00
2015100,00 313,00
2016200,00 219,00
2017500,00 213,00
2018400,00 183,00
2019400,00 221,00
2022250,00 0,00
2023250,00 0,00
I07551Investicijska obnova poslovnih prostorov m22013 2.000,00 20131.400,00 357,00
20141.180,00 1.462,00
20151.320,00 1.929,00
20161.000,00 2.180,00
20173.000,00 5.570,00
20182.500,00 2.709,00
20193.000,00 2.156,00
20202.500,00 0,00
20212.500,00 0,00
20222.500,00 0,00
20232.500,00 0,00
I08074Vozila število2015 12,00 20154,00 0,00
20165,00 8,00
201715,00 14,00
20187,00 7,00
20195,00 0,00
20205,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I07549 - Pohištvo
Ciljna vrednost za leto 2020 ostaja v višini 600 kosov pohištva. Za leto 2021 se načrtuje nabava 800 kosov pohištva, za leti 2022 in 2023 pa 900
kosov pohištva za posamezno leto.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I07550 - Birotehnične naprave
Ciljna vrednost za leti 2020 in 2021 je nabava  600 kosov birotehničnih naprav za posamezno leto, za leti 2022 in 2023 pa se načrtuje nabava 250
kosov birotehničnih naprav za posamezno leto.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I07551 - Investicijska obnova poslovnih prostorov
Ciljna vrednost za leta 2020, 2021, 2022 in 2023 je investicijska obnova 2.500 m2 poslovnih prostorov za vsako posamezno leto.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08074 - Vozila
Ciljna vrednost za leto 2020 je nabava 5 službenih vozil (že realizirano v februarju 2020). V prihodnjih letih 2021, 2022 in 2023 pa se načrtuje nabava
14, 9 in 10 službenih vozil. Pri tem ne gre za razširitev voznega parka, temveč zgolj za zamenjavo starih službenih vozil.
Stran 45 od 121   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
Z izvajanjem podprograma se zagotavlja kadrovske in materialne vire za delovanje ministrstva.
V okviru podprograma deluje Upravna akademija, ki je osrednja organizacijska enota v državni upravi, ki je zadolžena za sistematično in
permanentno pripravo in izvajanje horizontalnih programov usposabljanja in izpopolnjevanja javnih uslužbencev ter spremljanje in analiziranje
stanja na področju izobraževanja, usposabljanja in izpopolnjevanja javnih uslužbencev na ravni države.
 V okviru navedenega podprograma delujeta tudi Komisija za pritožbe iz delovnega razmerja pri Vladi Republike Slovenije (v nadaljevanju Komisija
za pritožbe), ki kot samostojni organ odloča o pritožbah in zahtevah za odpravo kršitev iz delovnega razmerja javnih uslužbencev ter Uradniški svet,
ki z imenovanji posebnih natečajnih komisij skrbi za izbiro uradnikov na položajih na podlagi Standardov strokovne usposobljenosti, meril za izbiro
in metod preverjanja usposobljenosti kandidatov, ob navedenem pa skrbi tudi za razvoj uradniškega sistema kot celote.
3111-11-0015 - Izvajanje sej US, Komisije za pritožbe in PNK
- izvajanje sej komisije za pritožbe iz delovnega razmerja - izvajanje sej Uradniškega sveta in posebnih natečajnih komisij ter realizacija sodb
Sredstva so namenjena izvajanju sej Uradniškega sveta in njegovih posebnih natečajnih komisij, s čimer se skrbi za izvajanje uradnikov na položaju.
Prav tako so sredstva namenjena izvajanju sej Komisije za pritožbe iz delovnega razmerja pri Vladi Republike Slovenije, s čimer se zagotavlja
pravočasno odločanje o pritožbah in zahtevah javnih uslužbencev zaposlenih v državni upravi, upravah lokalnih skupnosti in pravosodnih organih.
C0836 - Izvajanje sej Uradniškega sveta, Komisije za pritožbe in posebnih natečajnih komisij
Prispeva k rezultatu: C4173 - Transparentno kadrovanje in depolitizacija javne uprave
Strokovno in pravočasno reševanje pritožb in zahtev ter odprava ugotovljenih nepravilnosti/nezakonitosti prispeva k znižanju števila sodnih
sporov, s tem pa sodnih stroškov, ki bremenijo ministrstvo v primeru, ko je Komisija za pritožbe tožena stranka. Navedeno pa ustreza splošnemu
cilju - učinkovita, moderna in cenejša javna uprava. Uradniški svet z oblikovanjem Standardov strokovne usposobljenosti določa izkušnje, znanja in
sposobnosti, ki bi jih uradniki na položajih morali imeti in s tem določa tudi zaželeni profil uradnikov na položaju v državni upravi, poleg tega pa z
določitvijo metod preverjanja poskrbi tudi za poenoten postopek preverjanja usposobljenosti kandidatov. Z navedenim pa se zagotavlja strokoven
in transparenten postopek izbire uradnikov na položajih, kar ustreza že navedenemu splošnemu cilju.
Kazalniki
I04390 Št. sej Uradniškega sveta Število2009 20,00 201111,00  
201215,00 12,00
201312,00 12,00
201414,00 12,00
201511,00 12,00
201612,00 12,00
20177,00 12,00
20186,00 11,00
201910,00 11,00
20200,00 11,00
20210,00  
20220,00 11,00
I04391 Št. sej posebnih natečajnih komisij št.2009 91,00 201132,00  
201273,00 91,00
201388,00 32,00
201445,00 32,00
201544,00 32,00
201613,00 12,00
201711,00 30,00
20189,00 27,00
201919,00 10,00
20200,00 15,00
20210,00  
Stran 46 od 121   20220,00 15,00
I10124 Št. sej KPDR št2016 45,00 201850,00 44,00
201944,00 44,00
20200,00 50,00
20210,00  
20220,00 48,00
ID NAZIV
3111-11-0018 - Organizacija usposabljanj in strokovnih izpitov
V okviru ukrepa se izvajajo usposabljanja in strokovni izpiti, izdajanje potrdil udeležencem in vodenje evidenc o opravljenih strokovnih izpitih.
Usposabljanja in strokovni izpite se po preklicu epidemije COVID19 pospešeno izvajajo. V jeseni 2020 je predvidena uvedba usposabljanj na
daljavo.
C0839 - Organizacija usposabljanj in strokovnih izpitov
Prispeva k rezultatu: C5005 - Zagotavljanje aktualnih usposabljanj javnih uslužbencev
Z zagotavljanjem aktualnih usposabljanj javnih uslužbencev in uvedbo sodobnih interaktivnih pristopov usposabljanj v živo in na daljavo želimo
dvigniti usposobljenost javnih uslužbencev, povečati učinkovitost, motivacijo, inovativnost in zavzetost javnih uslužbencev.
Kazalniki
I001871 Št. udeležb na usposabljanjih Število2009 4.936,00 20118.574,00  
20128.471,00 5.183,00
20138.471,00 6.000,00
201410.606,00 6.000,00
20157.825,00 6.000,00
201610.335,00 8.000,00
201711.034,00 8.500,00
201814.329,00 7.500,00
201911.330,00 8.500,00
20200,00 5.000,00
20210,00 9.000,00
20220,00 9.500,00
20230,00  
I04435 Število kandidatov na strokovnih izpitih Število2009 1.555,00 20111.037,00  
2012919,00 1.633,00
2013605,00 800,00
20141.013,00 800,00
20151.159,00 800,00
20161.487,00 1.000,00
20172.392,00 1.200,00
20182.246,00 1.400,00
20192.163,00 1.400,00
20200,00 1.500,00
20210,00 1.500,00
20220,00 1.300,00
20230,00  
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I001871 - Št. udeležb na usposabljanjih
Za leto 2020 smo znižali ciljno vrednost iz 9.000 na 5.000 udeležencev, ker v času epidemije COVID-19 usposabljanj nismo izvajali, kasneje pa z manj
udeleženci.
Stran 47 od 121   Pravne podlage
ID NAZIV
ZJN-2 Zakon o javnem naročanju (ZJN-2)
ZUP Zakon o splošnem upravnem postopku (ZUP)
ZVZD Zakon o varnosti in zdravju pri delu (ZVZD)
3130-15-0001 - Podporna dejavnost in administracija
Z izvajanjem ukrepa se bo zagotavljalo kadrovske in materialne vire za delovanje ministrstva.
Izračun za plače temelji na sistemizaciji delovnih mest in oceni realizacije kadrovske zasedenosti. Izračun za materialne stroške temelji na oceni
ministrstva ob upoštevanju ukrepov COVID 19.
C6609 - Zagotavljanje kadrovskih in materialnih virov za delovanje ministrstva
Opis cilja Cilj ministrstva je, da zagotavlja optimalne pogoje za delo javnih uslužbencev ministrstva. V okviru projekta se zagotavljajo tudi sredstva v
okviru zakonsko določenih obveznosti. kot je zdravje in varnosti pri delu, obvezna usposabljanja za delo in ureditev delovnega okolja, ki jih mora
ministrstvo zagotavljati javnim uslužbencem.
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I10259Št. predvidenih ur za promocijo zdravja na zaposlenega št2018 0,00 20192,00 2,00
20203,00 0,00
2021  0,00
I10260Delež javnih uslužbencev ministrstva, ki v letu dni opravijo najmanj 2 dni
usposabljanj%2018 56,00 201958,00 51,31
2021  0,00
ID NAZIV
ZDU-1 Zakon o državni upravi (ZDU-1)
ZVRS Zakon o Vladi Republike Slovenije (ZVRS)
3130-17-S003 - Jezikovno usposabljanje
V okvira skupine projekov se izvaja organizacija skupinskih in individualnih tečajev francoščine v mednarodnih odnosih, seminarjev v francoskem
jeziku s področja politik Evropske unije in seminarjev za prevajalce francoskega jezika v državni upravi.
C7831 - Dvig usposobljenosti javnih uslužbencev na področju francoskega jezika s pomočjo individualnih in skupinskih
tečajev ter seminarjev francoskega jezika
Usposobiti javne uslužbence, ki opravljajo svoje delo na področju evropskih in mednarodnih zadev, za komuniciranje v francoskem jeziku
Kazalniki
Stran 48 od 121   IDKAZALNIK VIRMEIZH.
LETOIZH.
VREDNOST
I10759Število udeležencev na skupinskih in individualnih tečajih ter seminarjih
francoskega jezikašt2020 60,00 202060,00 0,00
Sredstva tega podprograma so namenjena pripravi in izvajanju razvojnih politik in strategij na področju informacijske družbe in elektronskih
komunikacij, za usklajeno in hitrejšo digitalizacijo družbe. Sredstva so namenjena za:
• Pripravo, vodenje in usklajevanje izvajanja razvojnih politik in strategij na področju digitalizacije družbe
• Usklajevanje digitalizacije z zunanjimi deležniki v okviru Slovenske digitalne koalicije
• Spodbujanje gradnje infrastrukture elektronskih komunikacij visokih hitrosti in spodbujanje povpraševanja po komunikacijskih storitvah
• Oblikovanje spodbudnega razvojnega okolja za razvoj trga elektronskih komunikacij, upravljanje z radijskim spektrom in podpora uvajanju novih
tehnologij (uvajanje mobilnih komunikacij naslednje generacije (5G), razvoj digitalne radiodifuzije (DAB+))
• Razvoj vključujoče digitalne družbe (e-vključenost: digitalno opismenjevanje, digitalne veščine, spodbujanje povpraševanja, promocija
digitalizacije)
• Pripravo razvojno spodbudne in usklajene zakonodaje informacijske družbe in elektronskih komunikacij
• Sodelovanje pri digitalizaciji različnih področij javnega sektorja
• Sodelovanje v mednarodnih organizacijah informacijske družbe in elektronskih komunikacij (ITU, CEPT, IGF, ICANN GAC, OECD, RSS,…)
• Spodbujanje razvoja in podpora delovanja interneta (centralni register .si, vrhnji domenski strežniki, centralno internetno vozlišče SIX, prihodnji
internet)
• Vključevanje v aktivnosti razvoja prihodnjega interneta in v prilagajanje upravljanja interneta na mednarodni in nacionalni ravni
• Spodbujanje uvajanja e-poslovanja, digitalizacije podjetništva in razvoja digitalnega podjetništva, podpora start-upom
• Spodbujanje uvajanja novih tehnologij (umetna inteligenca, CAD, 5G, IoT, visoko zmogljivo računalništvo in druge), zaščita komunikacijske in
informacijske zasebnosti,...
• Podpora nevladnih organizacij na področju razvoja digitalne družbe
V okviru tega podprograma so načrtovana sredstva za financiranje razvoja razvojno inovativnega oblaka, ki bo delno financiran tudi iz sredstev
Evropskega sklada za regionalni razvoj.
3130-17-0024 - Sodelovanje v mednarodnih projektih s področja ID
Sodelovanje v EU in mednarodnih projektih in programih s področja informacijske družbe, ki lahko pripomorejo k hitrejšemu in učinkovitejšemu
digitalnemu preoblikovanju Republike Slovenije. Izvajanje ukrepa je odvisno od razpoložljivih sredstev državnega proračuna.
Spodbujanje udeležbe slovenskih podjetij in državnih institucij v mednarodnih projektih prispeva k nastanku kritične mase, potrebne za raziskave,
razvoj in inovacije, ki bi jo samo v okviru Slovenije težje dosegli, s tem pa tudi k hitrejšemu prenosu najboljših praks na različnih področjih, od
kreiranja politik do čisto praktičnih primerov uporabe storitev in proizvodov. Istočasno si slovenski udeleženci s sodelovanjem v mednarodnih
projektih širijo mrežo partnerjev in povečujejo svoje možnosti za nastop na novih trgih oziroma v novih segmentih obstoječih trgov.
C0905 - Spodbujanje sodelovanja podjetij in državnih institucij RS v mednarodnih projektih
Prispeva k rezultatu: C7777 - Prenos dobrih praks digitalizacije iz mednarodnega okolja
Sodelovanje v EU in mednarodnih projektih in programih s področja informacijske družbe, ki lahko pripomorejo k učinkovitejšemu vodenju politik
razvoja informacijske družbe in prenosu primerov dobrih praks v slovensko okolje.
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOSTLETODos.
VREDNOSTCil.
VREDNOST
I001971Število državnih inštitucij, ki aktivno sodelujejo v EU programih s
področja IKTŠtevilo2010 2,00 201113,00  
201212,00 4,00
20136,00 4,00
20144,00 4,00
20154,00 4,00
20164,00 4,00
Stran 49 od 121   20184,00 4,00
20190,00 4,00
I001972Število podjetij, ki aktivno sodelujejo v EU programih s področja IKT Število2010 1,00 20113,00  
20127,00 5,00
20137,00 7,00
20143,00 3,00
20155,00 5,00
20165,00 5,00
20170,00 5,00
201810,00 5,00
20190,00 5,00
20200,00 5,00
20210,00 5,00
20220,00 5,00
20230,00  
I001971Število državnih inštitucij, ki aktivno sodelujejo v
EU programih s področja IKTZ raznimi spodbudami in prenosom informacij ter znanja naj bi se povečalo število državnih inštitucij,
ki aktivno sodelujejo v EU programih s področja IKT.
I001972Število podjetij, ki aktivno sodelujejo v EU
programih s področja IKTZ raznimi spodbudami, prenosom informacij in znanja naj bi se povečalo število slovenskih IKT
podjetij, ki aktivno sodelujejo v EU programih s področja IKT.
ID NAZIV
3130-17-0026 - Dvig usposobljenosti podjetij za uporabo IKT
Spodbujanje razvoja digitalnega gospodarstva za povečanje konkurenčnosti slovenske industrije. Podpora vključevanja v mednarodne verige
vrednosti, spodbujanje e-poslovanja in uporabe naprednih digitalnih tehnologij.
Cilj je spodbujanje uporabe, zaupanja in poznavanja naprednih digitalnih tehnologij, priložnosti, ki jih prinašajo, ter pregled aktualnega stanja v
Sloveniji po deležnikih in področjih npr. stanje po občinah, analiza podpornega okolja, pregled/analiza digitalnih kompetenc ipd.
C7477 - Ustvarjanje zaupanja v spletno okolje za povečanje gospodarskega in družbenega razvoja
Prispeva k rezultatu: C1515 - Izvrševanje razvojne in infrastrukturne naloge s področja IKT
Okrepiti zaupanje v elektronske transakcije na notranjem trgu, tako da se zagotovi skupni temelj za varne elektronske interakcije med državljani,
podjetji in javnimi organi, s čimer bi se povečala učinkovitost javnih in zasebnih spletnih storitev, elektronskega poslovanja ter elektronskega
trgovanja v Uniji.
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOSTDos. VREDNOST
I09968Število sofinanciranih projektov za okrepitev zaupanja v spletno
okolješt2016 2,00 20182,00 2,00
20192,00 0,00
2023  0,00
C7779 - Spodbujanje intenzivne in inovativne uporabe digitalnih tehnologij in interneta v gospodarstvu
Prispeva k rezultatu: C7778 - Razvoj digitalnega gospodarstva
Stran 50 od 121   S spodbujanjem intenzivne in inovativne uporabe digitalnih tehnologij in interneta v gospodarstvu bo izvedeno digitalno preoblikovanje
gospodarstva, ki bo prilagodljivejše in mednarodno konkurenčnejše. Spodbujanje uporabe novih prilagodljivih in dodajalnih proizvodnih metod ter
uvajanje novih poslovnih modelov na osnovi digitalnih tehnologij in interneta, bo prispevalo k razvoju digitalnega gospodarstva in k višji dodani
vrednosti na zaposlenega.
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I10675Število sofinanciranih projektov za spodbujanje digitalizacije
gospodarstva12008 0,00 20202,00 0,00
20232,00 0,00
ID NAZIV
3130-17-0027 - Podpora razvoja infrastr. elektronskih komunikacij
Sredstva so namenjena razvoju in vzdrževanju sistema spremljanja razpoložljivosti infrastrukture elektronskih komunikacij za potrebe strateškega
načrtovanja, regulacije in izvajanja podpornih razvojnih ukrepov.
Cilj je vzpostaviti analitično okolje za spremljanje razvoja in gradnje odprtih omrežij elektronskih komunikacij naslednje generacije (NGN).
Omogočalo bo on-line spremljanje izvajanja projektov, ki bodo sofinancirani z evropskimi sredstvi (GOŠO).
C7347 - Priprava in sprejetje novih zakonskih aktov v skladu z zahtevami EU in smerjo razvoja na področju
elektronskih komunikacij
Priprava in sprejetje novih zakonskih aktov v skladu z zahtevami EU in smerjo razvoja na področju elektronskih komunikacij
Kazalniki
I09696Izpolnitev normativnega programa vlada št2010 8,00 20174,00 2,00
20185,00 4,00
20195,00 6,00
20213,00 0,00
C7712 - Podpora razvoja infrastrukture elektronskih komunikacij
Sistem spremljanja razvitosti infrastrukture elektronskih komunikacij.
Kazalniki
ID KAZALNIK VIRMEIZH. LETO IZH. VREDNOST LETO Cil. VREDNOST Dos. VREDNOST
I10556 Delujoča aplikacija št2008 1,00 2019 0,00 0,00
2020 1,00 0,00
2021 1,00 0,00
2022 1,00 0,00
ID NAZIV
Stran 51 od 121   3130-20-S001 - Projekti e-vključenosti
V skupino projektov sodijo projekti s področja e-vključenosti (dviga digitalne pismenosti in veščin, promocijo digitalizacije, spodbujanja
povpraševanja in drugi za večjo vključenost prebivalstva v sodobno digitalno družbo).
C7724 - Dvig tehnološke ravni IKT rešitev za okrbo starejših in povečanje uporabe
Staranje prebivalstva povzroča vrsto družbenih izzivov, med katerimi je eden najbolj perečih, kako čimbolj podaljšati samostojno življenje. Projekti
AAL so namenjeni razvoju in pilotnim preizkusom IKT rešitev za čim daljše samostojno življenje starejših v domačem okolju. Rešitve so namenjene
tudi uporabi v domovih za oskrbo starejših, saj je z njihovo pomočjo lahko oskrba učinkovitejša in cenejša, življenje oskrbovancev pa kvalitetnejše.
Kazalniki
I10603Število visoko tehnoloških IKT rešitev 12008 0,00 20203,00 0,00
2023  0,00
3130-20-S002 - Upravljanje interneta
Za izvedbo programa predvidevamo naslednje projekte: - za podporo delovanja nacionalnih internetnih funkcij, - za nakup in vzdrževanje
informacijsko komunikacijske opreme, potrebne za delovanje nacionalne internetne infrastrukture; - za spodbujanje uporabe interneta; - za
spodbujanje razprave o upravljanju interneta.
C7781 - Večja uporaba interneta v vseh segmentih družbe
Prispeva k rezultatu: C7780 - Izraba razvojnih priložnosti interneta
Delovanje slovenskega vozlišča za izmenjavo prometa v Sloveniji ((Slovenian Internet Exchange - SIX)
Kazalniki
I10680Delujoča nacionalna internetna infrastruktura 12019 1,00 20201,00 0,00
2023  0,00
3211-11-S019 - Raziskave in razvoj na področju e-stor.in e-vsebin
V skupino sodijo projekti s področja razvoja e vsebin.
C7668 - Dvig tehnološke ravni IKT rešitev za oskrbo starejših in povečanje uporabe
Kazalniki
Stran 52 od 121   I10598Število visoko tehnoloških IKT rešitev 12008 1,00 20203,00 0,00
20233,00 0,00
V okviru podprograma bo podprta gradnjo odprte širokopasovne infrastrukture naslednje generacije, ki bo omogočala dostop do širokopasovnih
elektronskih komunikacijskih storitev na področjih, kjer ga operaterji ne zagotavljajo ter ne izkazujejo tržnega interesa za gradnjo take širokopasovne
infrastrukture. Izvedeni bodo tudi ukrepi za spodbujanje povpraševanja po storitvah dostopa do interneta, s katerimi bo dosežena višja penetracija
širokopasovnih priključkov.
1541-15-S004 - Razvoj širokopasovnih storitev
Z ukrepom bo zagotovljen dostop do širokopasovnih elektronskih komunikacijskih storitev naslednje generacije na območjih, kjer širokopasovna
infrastruktura še ni zgrajena in kjer hkrati ni tržnega interesa za njeno gradnjo. V projekte sofinanciranja bodo vključeni zasebni investitorji, lokalne
skupnosti, izvajalci gradnje, upravljanja, vzdrževanja zgrajene infrastrukture in vsa zainteresirana javnost. Pri uporabi te infrastrukture bodo
upoštevana področna pravila o regulaciji. Za čim večji učinek zgrajene infrastrukture se bodo uporabljala načela odprtosti za vse zainteresirane
ponudnike širokopasovnih elektronskih komunikacijskih storitev in operaterje omrežij elektronskih komunikacij, s čimer se jim bo pod enakimi pogoji
omogočil dostop do zainteresiranih končnih uporabnikov. V okviru te prednostne naložbe bodo podprti projekti gradnje odprte širokopasovne
infrastrukture naslednje generacije,  ki bo omogočala dostop do širokopasovnih elektronskih komunikacijskih storitev na področjih, kjer ga operaterji
ne zagotavljajo ter ne izkazujejo tržnega interesa za gradnjo take širokopasovne infrastrukture. V okviru ukrepa bodo zgrajena hrbtenična in
dostopovna odprta širokopasovna omrežja, ki bodo omogočala dostop do elektronskih komunikacijskih storitev vsem zainteresiranim končnim
uporabnikom.
C7003 - Dostop do širokopasovnih elektronskih komunikacijskih storitev na območjih, kjer širokopasovna
infrastruktura še ni zgrajena in kjer hkrati ni tržnega
Prispeva k rezultatu: C6859 - Širitev širokopasovnih storitev in uvajanje visokohitrostnih omrežij ter podpora uporabi nastajajočih tehnologij in
omrežij za digitalno ekonomijo
Cilj je gradnja odprtih širokopasovnih omrežij, ki bodo gospodinjstvom omogočala širokopasovni dostop s prenosno hitrostjo najmanj 100 Mb/s in
elektronske komunikacijske storitve preko teh omrežij na območjih, kjer tem gospodinjstvom tak dostop do širokopasovnih elektronskih
komunikacijskih storitev še ni omogočen in kjer hkrati ni tržnega interesa za gradnjo takih širokopasovnih omrežij, ki bi tak dostop omogočala v
naslednjih 36 mesecih
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I08745Število novo priključenih gospodinjstev na novo zgrajenih širokopasovnih omrežjih
z najmanj 100Mb/s VŠtevilo20140,00 20150,00 0,00
2020476,00 0,00
20215.482,00 0,00
20226.746,00 0,00
20236.746,00 0,00
I08746Število novo priključenih gospodinjstev na novo zgrajenih širokopasovnih omrežjih
z najmanj 100Mb/s ZŠtevilo20140,00 20150,00 0,00
2021294,00 0,00
20223.168,00 0,00
20234.168,00 0,00
I08747Infrastruktura IKT: Dodatna gospodinjstva, ki imajo širokopasovno povezavo s Število20140,00 20150,00 0,00
Stran 53 od 121   hitristjo najmanj 30 Mb/ s* V20160,00 0,00
202312.480,00 0,00
I08749Infrastruktura IKT: Dodatna gospodinjstva, ki imajo širokopasovno povezavo s
hitristjo najmanj 30 Mb/ s* ZŠtevilo20140,00 20150,00 0,00
20238.320,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08745 - Število novo priključenih gospodinjstev na novo
zgrajenih širokopasovnih omrežjih z najmanj 100Mb/s V
JR je v teku.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08746 - Število novo priključenih gospodinjstev na novo
zgrajenih širokopasovnih omrežjih z najmanj 100Mb/s Z
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08747 - Infrastruktura IKT: Dodatna gospodinjstva, ki imajo
širokopasovno povezavo s hitristjo najmanj 30 Mb/ s* V
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08749 - Infrastruktura IKT: Dodatna gospodinjstva, ki imajo
širokopasovno povezavo s hitristjo najmanj 30 Mb/ s* Z
V okviru programa se financira vzdrževanje, razvoj in nadgradnja informacijskega sistema za prostorske podatke infrastrukture elektronskih
komunikacij.
1541-15-S005 - Krepitev aplikacij IKT
Za potrebe učinkovitega upravljanja s prostorom in nepremičninami se bo v okviru te prednostne naložbe izvedel Program projektov eProstor. S tem
bo vzpostavljena skupna infrastruktura za prostorske informacije, vzpostavljen prostorski informacijski sistem in prenovljen sistem nepremičninskih
evidenc. Zbirke prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki bodo usklajene z zahtevami Zakona o infrastrukturi za prostorske
informacije (ZIPI). Ob zaključku Programa projektov eProstor bodo imeli uporabniki na enem mestu zbrane, enostavno dostopne in razumljive ter
povezane in standardizirane najpomembnejše informacije o stanju prostora in vzpostavljeno enotno informacijsko infrastrukturo za prostorske
informacije. Optimizirani bodo procesi na področju prostorskega načrtovanja, graditve objektov in upravljanja z nepremičninami. Na podlagi
vzpostavljenih zbirk prostorskih podatkov in optimiziranih procesih bo vzpostavljeno elektronsko poslovanje v postopkih pridobitve gradbenega
dovoljenja (eGraditev), priprave prostorskih aktov (ePlan) in evidentiranja nepremičnin.
C7005 - Večja transparentnost in učinkovitost pri urejanju prostora, graditvi objektov in upravljanja z nepremičninami
Prispeva k rezultatu: C6865 - Krepitev aplikacij IKT za e-upravo, e-učenje, e-vključenost, e-kulturo in e-zdravje
Kazalniki
Stran 54 od 121   IDKAZALNIK VIRMEIZH.
LETOIZH.
VREDNOST
I08751število vključenih upravljavcev zbirk podatkov v program projektov eProstor* Število20140,00 20150,00 0,00
20170,00 2,00
20180,00 5,00
20196,00 8,00
I08752število e-storitev na področju prostorskega načrtovanja, graditve objektov in
evidentiranja nepremičninŠtevilo20140,00 20150,00 0,00
20170,00 3,00
20180,00 7,00
20198,00 7,00
202313,00 0,00
I08754Število arhivskih elaboratov zemljiškega katastra v digitalni obliki Število20140,00 20150,00 0,00
20161.500.000,00 0,00
20170,00 6.750.000,00
20180,00 8.835.640,00
20198.835.640,00 9.669.470,00
20239,00 0,00
I08755povprečno število vseh sprejetih in uveljavljenih občinskih prostorskih aktov na
leto****Število20140,00 20150,00 0,00
20163,00 0,00
20170,00 19,00
20180,00 20,00
201920,00 20,70
202320,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08751 - število vključenih upravljavcev zbirk podatkov v
program projektov eProstor*
Aplikacija Gospodar je v izdelavi, učinkov še ni.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08752 - število e-storitev na področju prostorskega
načrtovanja, graditve objektov in evidentiranja nepremičnin
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08754 - Število arhivskih elaboratov zemljiškega katastra v
digitalni obliki
Ciljne vrednosti skladno z realizacijo do konca leta 2019 in plani.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08755 - povprečno število vseh sprejetih in uveljavljenih
občinskih prostorskih aktov na leto****
Ciljne vrednosti na podlagi realizacije 2019 in planov.
V okviru podprograma se izvajajo naslednje naloge:
Stran 55 od 121   - Spodbujanje občin k nadaljnjemu kvalitativnemu razvoju in medsebojnemu povezovanju.
- Povečevanje avtonomnosti in funkcionalne finančne samostojnosti lokalne samouprave.
- Zagotavljanje sodelovanja reprezentativnih združenj občin v organih Sveta Evrope in Evropske Unije.
- Enakopravno in kvalitetno sodelovanje z državo in državnimi organi v smislu izboljšanja stanja na lokalni in državni ravni.
1536-11-0005 - Sofinanciranje skupnih občinskih uprav
Ukrep opredeljuje skupno opravljanje posameznih nalog občinske uprave in sofinanciranje s strani državnega proračuna v višini 50% v preteklem
letu realiziranih odhodkov občinskega proračuna za financiranje.
Na podlagi 26. člena Zakona o financiranju občin  so občine, ki so vključene v organizirano opravljanje skupnega upravljanja posameznih nalog
občinske uprave, upravičene do sofinanciranja s strani državnega proračuna. Višina proračunske postavke bi omogočila, da se bi na podlagi
podanih in že pregledanih zahtevkov lahko realiziralo celotno zakonsko obveznost do občin.
C0274 - Sofinanciranje skupnih občinskih uprav
Prispeva k rezultatu: C2177 - Zagotovitev pogojev za decentralizacijo teritorialnih upravnih sistemov
Cilj je prevzemanje zahtevnejših strokovnih, razvojnih in pospeševalnih nalog ter naloge skupnega inšpekcijskega organa in redarstva.
Kazalniki
I000445 Število finančnih in funkcionalnih povezav občin Število2010 43,00 201145,00  
201248,00 51,00
201348,00 53,00
201448,00 51,00
201549,00 53,00
201652,00 55,00
201752,00 57,00
201852,00 53,00
201951,00 53,00
20210,00 45,00
20220,00 40,00
ID NAZIV
ZFO-1 Zakon o financiranju občin (ZFO-1)
1536-11-0006 - Svetov. občinam in sistem med. sodelovanja
V okviru ukrepa se bodo izvajale strokovne podpore delegacijam reprezentativnih združenj občin v Svetu Evrope (CLRAE) in v Odboru regij
Evropske unije.  V okviru strokovne pomoči lokalnim skupnostim se izvajajo izobraževalne in informacijske dejavnosti združenj občin (na podlagi
letnih pogodb), nadgradnja in posodobitev internetnih priročnikov ( katalog pristojnosti občin in razvid upravnih postopkov), razvoj novih,
nadgradnjo in vzdrževanje centralno nameščenih aplikacij in spletnih servisov za potrebe lokalnih skupnosti ( e- vrtci, lokalne volitve, ipd.)
Na podlagi 9. odstavka 86. a člena Zakona o lokalni samoupravi, se v državnem proračunu zagotovijo sredstva za delegacije reprezentativnih
združenj v organih Sveta Evrope in Evropske unije v povezavi z drugim odstavkom 88.a člena ZLS,ki med drugim določa, da mora ministrstvo
zagotoviti ustrezna medsebojno obveščanje in pomoč organom občin, sofinancira aktivnosti reprezentativnih združenj za kar so sklenjene veljavne
pogodbe.
C0275 - Svetov. občinam in sistem med. sodelovanja
V okviru ukrepa se sofinancira delovanje reprezentativnih združenj občin (SOS IN ZOS) na področju informacijskih in izobraževalnih nalog ter
zagotavlja strokovna pomoči njihovim članicam.
Stran 56 od 121   Kazalniki
I000446 Število delegacij združenj občin Število2010 2,00 20112,00  
20122,00 2,00
20132,00 2,00
20142,00 2,00
20152,00 2,00
20172,00 2,00
20182,00 2,00
20200,00 2,00
20210,00 2,00
20220,00 2,00
I000447 Število občin vključenih v e-upravo Število2010 2,00 201112,00  
20125,00 31,00
20137,00 42,00
20147,00 5,00
20163,00 3,00
20173,00 3,00
20183,00 3,00
20193,00 3,00
20200,00 3,00
20210,00 3,00
20220,00 3,00
I000448 Število reprezentativnih združenj občin Število2010 2,00 20112,00  
20160,00 3,00
I000449 Število sofinanciranih izobraževalnih dejavnosti Število2010 65,00 201149,00  
201245,00 65,00
201353,00 65,00
201420,00 45,00
201577,00 55,00
201666,00 56,00
201755,00 56,00
201857,00 56,00
201975,00 56,00
20200,00 56,00
20210,00 56,00
20220,00 56,00
I000450 Število udeležnecev izobraževalnih seminarjev Število2010 3.250,00 20112.406,00  
20122.252,00 3.450,00
20132.791,00 3.450,00
20141.550,00 2.200,00
20153.133,00 2.750,00
20162.361,00 2.800,00
20172.800,00 2.800,00
20182.592,00 2.500,00
20193.270,00 2.500,00
20200,00 2.500,00
20210,00 2.500,00
20220,00 2.500,00
Stran 57 od 121   Vhodni kazalniki
IK412A Število izvajalcev/prejemnikov Število 2021 3,00
ID NAZIV
ZLS-UPB2 Zakon o lokalni samoupravi (uradno prečiščeno besedilo) (ZLS-UPB2)
Republika Slovenija je 29.07.2015 s strani Evropske komisije pridobila sklep o odobritvi nacionalnega progama Republike Slovenije za podporo iz
Sklada za notranjo varnost (sklad ISF) za obdobje 2014-2020. Za potrebe operativnega izvajanja je bil sprejet enoten akcijski načrt, ki se letno
spreminja. Na področju notranjih zadev je Evropska komisija dne 2.5.2018 sprejela sveženj o naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje
2021-2027. Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za finančno podporo in upravljanje meja in vizumov je
trenutno v usklajevanju.
Ministrstvo za javno upravo ima v veljavnem akcijskem načrtu sklada ISF prijavljena dva projekta za aktivnosti na mejnih prehodov začasne južne
meje. Kot upravljavec mejnih prehodov zagotavlja njihovo vzdrževanje in skrbi za delitev stroškov med različnimi uporabniki ter v ta namen sklepa
sporazume o uporabi ter pripravlja razpise za upravnike. Ministrstvo zagotavlja in vodi postopke za izvedbo nujnih izboljšav, med drugim izvedbo
nujnih vzdrževalnih del, sanacija in vzdrževanje nadstrešnic, sanacija dotrajanih fasad, zamenjava obrabljene, poškodovane in dotrajane opreme na
mejnih prehodih z namenom zagotavljanja schengenskih standardov, kar omogoča pogoje za učinkovito schengensko kontrolo. Projekt Upravljanje
in vzdrževanje infrastrukture mejnih prehodov obsega vse kategorije stroškov upravljanja in vzdrževanja, potrebnih za obratovanje mejnih
prehodov glede na obstoječe pogodbe in naročila in sicer:
a) upravljanje ter vzdrževalna dela na objektih in napravah na vseh mejnih prehodih na začasni zunanji meji;
b) stroški materiala in vsa dela za redno servisiranje opreme v stavbah in obkrožujočih zunanjih površinah (zimska služba, vzdrževanje infrastrukture
itd.), ki omogočajo nemoteno delovanje mejnih prehodov. Stroški zgoraj navedenih aktivnosti imajo 100% stopnjo EU financiranja za prostore, ki jih
na mejnih prehodih uporablja policija. 
Črpanje sredstev sklada omogočajo tudi menjavo dizelskih agregatov, klimatskih naprav, konvektorjev, semaforjev, strežnikov, toplotnih črpalk in
ventilov, rabljenih UPS, plinskih peči, ter nadomestitev obrabljenih kontrolnih kabin in zabojnikov. Projekt zamenjave opreme se 75% financira iz
evropskih sredstev.
V okviru projekta se lahko iz evropskih sredstev uveljavljajo stroški zaposlenih.
3111-11-S010 - Sklad za mejo 13. pol.
V okviru skupine projektov 3130-11-S010 so načrtovana evropska sredstva Sklada za notranjo varnost predvidoma do leta 2022. Skupina projektov
je namenjena za zagotovitev ustreznega upravljanja in vzdrževanja infrastrukture mejnih prehodov ter zamenjavo opreme z namenom zagotavljanja
schengenskih standardov.
C7344 - Zagotovitev pogojev za učinkovito Schengensko kontrolo na mejnih prehodih
Prispeva k rezultatu: C2107 - Preprečitev nedovoljenih ravnanj ter odkrivanje, vračanje in odstranjevanje tujcev
Opis cilja
Kazalniki
I09686 Število kosov zamenjane opreme št2015 20,00 2016195,00 0,00
201766,00 159,00
201852,00 32,00
201945,00 75,00
202040,00 0,00
202140,00 0,00
Stran 58 od 121   1202 - Oskrba z energijo in energetska učinkovitost
1541-15-S010 - Spodbujanje energetske učinkovitosti
V okviru skupine projektov so sredstva namenjena za izvajanje ukrepov:  - energetska prenova stavb javnega sektorja, ki so v lasti in uporabi
neposrednih in posrednih proračunskih uporabnikov ter občin, - energetska prenova javnih večstanovanjskih stavb v lasti mestnih občin (oz.
občinskih stanovanjskih skladov), ki se bodo izvajale v okviru celostnih teritorialnih naložb (CTN),  - izvedba demonstracijskih projektov celovite
energetske obnove stavb javnega sektorja  in zasebnega sektorja po merilih skoraj nič-energijske prenove,  -izobraževanje, ozaveščanje in
usposabljanje  iz področja energetske prenove in ukrepov učinkovite rabe energije.  Prioriteto bodo skladno z zahtevami po letni prenovi 3 %
površine stavb v lasti in rabi oseb ožjega javnega sektorja iz Direktive 2010/31/EU predstavljale javne stavbe. V okviru tega so podprti ukrepi
celovite energetske prenove stavb ali posameznih elementov stavb, zamenjave stavbnega pohištva, sanacija sistemov ogrevanja in hlajenja in
učinkovitejša notranja razsvetljava. Z namenom doseganja čim večjih učinkov in zagotavljanja čim večjih finančnih vzvodov se bo horizontalno
uvajal sistem energetskega pogodbeništva kot nove oblike izvajanja in financiranja energetskih prenov stavb.  Ukrepi so sofinancirani iz evropskih
sredstev kohezijskega sklada v okviru OP EKP 2014-2020, prednostne osi Trajnostna raba in proizvodnja energije in pametna omrežja.
C6965 - (1)Povečanje učinkovitosti rabe energije v javnem sektorju
Prispeva k rezultatu: C6915 - Spodbujanje energetske učinkovitosti, pametnega upravljanja z energijo in uporabo obnovljivih virov energije v javni
infrastrukturi, vključno z javnim
To je cilj SVRK v vlogi organa upravljanja s sredstvi Evropske kohezijske politike.
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I08559Energetska učinkovitost: Zmanjšanje letne porabe primarne energije v
javnih stavbahkW 20140,00 20150,00 0,00
20162.300.000,00 0,00
20175.400.000,00 1.809,36
201836.000.000,00 1.509.426,00
201910.083.703,88 17.231.416,80
202022.527.434,95 0,00
202123.840.000,00 0,00
202223.840.000,00 0,00
I08560Uporabna površina energetsko obnovljenih  stavb celotnega javnega
sektorja**m2 20140,00 20150,00 0,00
2016180.000,00 0,00
201760.000,00 21.516,97
2018400.000,00 33.615,48
2019618.180,66 0,00
2020812.088,32 0,00
2021812.088,00 0,00
2022812.088,00 0,00
I08562Uporabna površina energetsko obnovljenih stavb v lasti in uporabi
osrednje oz. ožje vlade***m2 20140,00 20150,00 0,00
201630,00 0,00
201720.000,00 9.912,00
201857.870,00 11.985,00
201920.479,16 0,00
202057.120,66 0,00
202157.120,00 0,00
202257.120,00 0,00
I08564Število izvedenih demonstracijskih projektov energetske obnove
različnih tipov stavbštevilo
projekotv20140,00 20150,00 0,00
20225,00 0,00
20235,00 0,00
I08565Zmanjšanje emisij toplogrednih plinov: ocenjeno letno zmanjšanje emisij
toplogrednih plinov****t ekv CO2 20140,00 20150,00 0,00
20163.200,00 0,00
20171.458,00 0,00
20189.720,00 1.480,00
20192.925,39 0,00
Stran 59 od 121   20207.700,00 0,00
202115.000,00 0,00
202240.000,00 0,00
202364.164,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08559 - Energetska učinkovitost: Zmanjšanje letne porabe
primarne energije v javnih stavbah
Ciljne vrednosti v skaldu z realizacijo 2019 in plani.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08560 - Uporabna površina energetsko obnovljenih  stavb
celotnega javnega sektorja**
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08562 - Uporabna površina energetsko obnovljenih stavb v
lasti in uporabi osrednje oz. ožje vlade***
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08564 - Število izvedenih demonstracijskih projektov
energetske obnove različnih tipov stavb
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08565 - Zmanjšanje emisij toplogrednih plinov: ocenjeno letno
zmanjšanje emisij toplogrednih plinov****
I08559Energetska učinkovitost: Zmanjšanje letne porabe primarne energije v javnih stavbah Kazalec velja za vse cilje na tej skupini projektov
I08560Uporabna površina energetsko obnovljenih  stavb celotnega javnega sektorja** Kazalec velja za vse cilje na tej skupini projektov
I08562Uporabna površina energetsko obnovljenih stavb v lasti in uporabi osrednje oz. ožje vlade*** Kazalec velja za vse cilje na tej skupini projektov
I08564Število izvedenih demonstracijskih projektov energetske obnove različnih tipov stavb Kazalec velja za vse cilje na tej skupini projektov
I08565Zmanjšanje emisij toplogrednih plinov: ocenjeno letno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov**** Kazalec velja za vse cilje na tej skupini projektov
C6966 - (2)Povečanje učinkovitosti rabe energije v gospodinjstvih
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I08806Energetska učinkovitost: Število gospodinjstev z boljšim razredom
energijske porabe*Število2014 0,00 20150,00 0,00
2016250,00 0,00
2018250,00 1.480,00
2019552,00 444,00
2020752,00 0,00
20231.000,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08806 - Energetska učinkovitost: Število gospodinjstev z
boljšim razredom energijske porabe*
Stran 60 od 121   C7443 - Energetska prenova stavb javnega sektorja v lasti in uporabi neposrednih in posrednih proračunskih
uporabnikov
Prispeva k rezultatu: C7215 - Zmanjšanje letne porabe primarne energije v javnem sektorju
Skladno z "Dolgoročno strategijo za spodbujanje naložb v energetsko prenovo stavb" energetska sanacija stavb v državni, občinski in zasebni lasti
predstavlja enega izmed prioritetnih projektov v obdobju finančne perspektive. Slovenija se je z "Operativnim programom za izvajanje Evropske
kohezijske politike 2014 - 2020" zavezala, da bo do konca 2023 obnovila 1,2 milijona površin stavb v celotnem javnem sektorju in da bo vsako leto
energetsko prenovila 3 % stavbnega fonda v uporabi ožjega javnega sektorja.
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I09890Tlorisna površina energetsko obnovljenih stavb celotnega javnega sektorja m22016 0,00 201760.000,00 0,00
2018400.000,00 330.550,00
2019643.732,00 405.094,00
2020697.777,00 0,00
2021801.777,00 0,00
2022956.200,00 0,00
I09891Tlorisna površina energetsko obnovljenih stavb v lasti in uporabi ožjega
javnega sektorjam22016 11.300,00 201720.000,00 0,00
201857.870,00 30.440,00
201969.232,00 33.241,02
202036.654,00 0,00
202140.315,00 0,00
202269.644,00 0,00
I09892Izvedeni demonstracijski projekti energetske prenove različnih tipov stavb št.2016 0,00 20172,00 0,00
20194,00 3,00
20204,00 0,00
20224,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09890 - Tlorisna površina energetsko obnovljenih stavb
celotnega javnega sektorja
V letu 2020 bo realizacija nekoliko slabša zaradi posledic COVID-19. Glede na že potrjene operacije EPS se pričakuje boljši rezultat v letu 2021.
Kazalnik je spremenjen skladno s posodobljenim OP EKP 2014-2020 (verzija 4.1, december 2018).
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09891 - Tlorisna površina energetsko obnovljenih stavb v lasti
in uporabi ožjega javnega sektorja
V letu 2020 se preneha z izvajanjem skupne operacije EP za stavbe MNZ in MZI  za predvidenih 35.172 m2 neto tlorisne površine (Odstop od
izvajanja obeh upravičencev). S tem se bistveno zmanjša kazalnik prenovljene kvadrature. Doseganje ciljne vrednosti je zaradi nezainteresiranosti
prijaviteljev na objavljena Povabila OJS in zaradi odstopa skupnega projekta MNZ in MZI, zelo vprašljivo. Ciljne vrednosti kazalnika so temu
ustrezno zmanjšane.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09892 - Izvedeni demonstracijski projekti energetske prenove
različnih tipov stavb
Peti demonstracijski projekt ne bo izveden.
I09890Tlorisna površina energetsko
obnovljenih stavb celotnega
javnega sektorjaVrednosti so kumulativa. Do konca obdobja izvedbe vseh operacij, sofinanciranih iz KS (2023), je cilj prenoviti 1.271.160
m2 tlorisne površine stavb širšega javnega sektorja.
I09891Tlorisna površina energetsko
obnovljenih stavb v lasti in
uporabi ožjega javnega
sektorjaSkupna tlorisna površina energetsko obnovljenih stavb v lasti in uporabi ožjega javnega sektorja (3 % letno po AN-URE)
znaša 772.158 m2 (stanje 1.1.2017). Za to obveznost je treba vsako leto prenoviti 23.465 m2 površine stavb, ob
predpostavki,  da so vse površine potrebne obnove. Vrednosti kazalnika so kumulativa. Cilj je s sredstvi EKP prenoviti
127.116 m2.
I09892Izvedeni demonstracijski
projekti energetske prenove
različnih tipov stavbŠtevilo izvedenih demonstracijskih/pilotnih  projektov energetske prenove različnih tipov stavb javnega sektorja -vrednosti
so komulativa. (CŠOD Dom Bohinj, stavbe pravosodnih organov CE, MS, SG, Stavba v Šmarje pri Jelšahi in stavbe
Ministrstva za kulturo).
Stran 61 od 121   C7444 - Energetska prenova javnih večstanovanjskih stavb
Prispeva k rezultatu: C7216 - Prihranki končne energije v sektorju gospodinjstev
Energetska prenova javnih večstanovanjskih stavb v lasti mestnih občin (oz. občinskih stanovanjskih skladov), ki se bodo izvajale tudi v okviru
celostnih teritorialnih naložb (CTN).
Kazalniki
I09893Gospodinjstva z boljšim razredom energijske porabe št.2016 0,00 2017200,00 0,00
2018800,00 450,00
20190,00 450,00
2020550,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09893 - Gospodinjstva z boljšim razredom energijske porabe
Kazalnik je spremenjen na komulativa do 2020 skupaj 550 gospodinjstev. Za nadaljnja leta niso predvidena sredstva za te operacije.
I09893Gospodinjstva z boljšim razredom
energijske porabeGlede na načrovana sredstva za izvedbo CTN projektov prenove večstanovanjskih stavb v lasti in izvedbo
programa odprave energetske revščine.
Osnovni namen je razvijanje kompetenc in zmogljivosti podjetij in njihov odziv na družbene izzive. Sredstva za projekt EPT, ki se delno financira iz
Evropskega sklada za regionalni razvoj bodo namenjena vzpostavitvi Enotne poslovne točke za potrebe informiranja podjetij, izvajanja e-postopkov,
e-poročanja podjetij.
1541-15-S006 - Spodbujanje podjetništva
Sofinancirali se bodo projekti, namenjeni ustvarjanje novih podjemov preko zagona in delovanja podjetij, predvsem start-up podjetij. Prav tako
bodo vlaganja usmerjena v povečanje dodane vrednosti MSP preko spodbud in vlaganj v rast in razvoj MSP-jev, nadgradnje obstoječega
podpornega okolja in izboljšanja energetske in snovne učinkovitosti podjetij.
C7006 - Spodbujanje nastajanja in delovanja podjetij, predvsem start-up podjetij
Prispeva k rezultatu: C6943 - Povečanje uspešnosti malih in srednjevelikih podjetij
Opis cilja
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I08757Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo podporo Število 20140,00 20150,00 0,00
2016900,00 261,00
2017424,00 336,00
2018685,00 799,00
20191.685,00 0,00
20202.266,00 0,00
2021  0,00
I08758Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo finančno podporo, ki niso
nepovratna sredstvaŠtevilo 20140,00 20150,00 0,00
2016450,00 0,00
20180,00 3,00
2020900,00 0,00
Stran 62 od 121   20211.000,00 0,00
20233.500,00 0,00
I08760Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo nepovratna sredstva Število 20140,00 20150,00 0,00
2016125,00 248,00
2017424,00 0,00
2018573,00 552,00
2019600,00 0,00
2020380,00 0,00
2021400,00 0,00
2022450,00 0,00
I08762Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo nefinančno podporo Število 20140,00 20150,00 0,00
2016300,00 12,00
2017164,00 30,00
20185.149,00 435,00
2019826,00 2.846,00
20203.000,00 0,00
20213.500,00 0,00
20224.000,00 0,00
20235.000,00 0,00
I08764Produktivne naložbe: Število podprtih novih podjetij Število 20140,00 20150,00 0,00
201625,00 154,00
2017200,00 99,00
2018200,00 135,00
2019169,00 323,00
2020350,00 0,00
2021370,00 0,00
2022380,00 0,00
2023400,00 0,00
I08765Produktivne naložbe: Zasebne naložbe, ki dopolnjujejo javno podporo
podjetjem (nepovratna sredstva)EUR 20140,00 20150,00 0,00
20169.000.000,00 0,00
20179.831.187,35 2.565.855,00
20189.843.998,13 5.850.000,00
20196.000.000,00 665.164,97
202030.000.000,00 0,00
202150.000.000,00 0,00
202275.000.000,00 0,00
2023150.000.000,00 0,00
I08766Produktivne naložbe: Zasebne naložbe, ki dopolnjujejo javno podporo
podjetjem (povratna sredstva)EUR 20140,00 20150,00 0,00
201680.000.000,00 0,00
2019214.590,00 0,00
202018.000.000,00 0,00
2021200.000.000,00 0,00
2022450.000.000,00 0,00
2023750.000.000,00 0,00
I08767Produktivne naložbe: Povečanje zaposlenosti v podprtih podjetjih št.
zaposlenih20140,00 20150,00 0,00
2016100,00 0,00
2017152,00 321,00
2018150,00 106,00
2019156,00 887,00
2020887,00 0,00
2021900,00 0,00
2022950,00 0,00
I08768Število podprtih investicijskih projektov za fizično/poslovno infrastrukturo Število 20140,00 20150,00 0,00
201715,00 12,00
201829,00 12,00
201938,00 65,00
202055,00 0,00
202155,00 0,00
Stran 63 od 121   202255,00 0,00
I08770Število podjetij, ki so uvedla ukrepe za učinkovito ravnanje z viri (vključuje
ukrepe za povečanje energetske in snovne učinkovitosti)Število 20140,00 20150,00 0,00
2016130,00 0,00
201731,00 30,00
2018160,00 43,00
201943,00 108,00
2020138,00 0,00
2021350,00 0,00
2022500,00 0,00
I08771Število uporabnikov Enotne poslovne točke Število 20140,00 20150,00 0,00
201613.000,00 0,00
201915.000,00 1,00
202025.000,00 0,00
202135.000,00 0,00
202250.000,00 0,00
I08773Število novo podprtih e-storitev za podjetja Število 20140,00 20150,00 0,00
201618,00 0,00
20180,00 52,00
201957,00 53,00
202061,00 0,00
202165,00 0,00
202269,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08757 - Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo
podporo
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08758 - Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo
finančno podporo, ki niso nepovratna sredstva
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08760 - Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo
nepovratna sredstva
Ciljne vrednosti na podlagi realizacije do konca leta 2019 in planov.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08762 - Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo
nefinančno podporo
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08764 - Produktivne naložbe: Število podprtih novih podjetij
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08765 - Produktivne naložbe: Zasebne naložbe, ki dopolnjujejo
javno podporo podjetjem (nepovratna sredstva)
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08766 - Produktivne naložbe: Zasebne naložbe, ki dopolnjujejo
javno podporo podjetjem (povratna sredstva)
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08767 - Produktivne naložbe: Povečanje zaposlenosti v
podprtih podjetjih
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08768 - Število podprtih investicijskih projektov za
fizično/poslovno infrastrukturo
Stran 64 od 121   Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08770 - Število podjetij, ki so uvedla ukrepe za učinkovito
ravnanje z viri (vključuje ukrepe za povečanje energetske in snovne učinkovitosti)
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08771 - Število uporabnikov Enotne poslovne točke
število uporabnikov bomo šteli po prenovi portala SPOT. Nadaljevale se bodo aktivnosti v povezavi izvedbo zamenjave aplikacijskega strežnika in
dviga verzije JAVA, skladno z varnostnimi zahtevami in najsodobnejšimi tehnološkimi smernicami. Nadaljevalo se bo tudi nadgradnja in vzdrževanje
portala eVEM (SPOT) ter uvajanje novih rešitev
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08773 - Število novo podprtih e-storitev za podjetja
Nadaljevale se bodo aktivnosti v povezavi izvedbo zamenjave aplikacijskega strežnika in dviga verzije JAVA, skladno z varnostnimi zahtevami in
najsodobnejšimi tehnološkimi smernicami. Nadaljevalo se bo tudi nadgradnja in vzdrževanje portala eVEM (SPOT) ter uvajanje novih rešitev
I08757Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo podporoKazalec velja za vse cilje na tej skupini
projektov.
I08758Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo finančno podporo, ki niso nepovratna sredstvaKazalec velja za vse cilje na tej skupini
I08760Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo nepovratna sredstvaKazalec velja za vse cilje na tej skupini
I08762Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo nefinančno podporoKazalec velja za vse cilje na tej skupini
I08764Produktivne naložbe: Število podprtih novih podjetijKazalec velja za vse cilje na tej skupini
I08765Produktivne naložbe: Zasebne naložbe, ki dopolnjujejo javno podporo podjetjem (nepovratna sredstva)Kazalec velja za vse cilje na tej skupini
I08766Produktivne naložbe: Zasebne naložbe, ki dopolnjujejo javno podporo podjetjem (povratna sredstva)Kazalec velja za vse cilje na tej skupini
I08767Produktivne naložbe: Povečanje zaposlenosti v podprtih podjetjihKazalec velja za vse cilje na tej skupini
I08768Število podprtih investicijskih projektov za fizično/poslovno infrastrukturoKazalec velja za vse cilje na tej skupini
I08770Število podjetij, ki so uvedla ukrepe za učinkovito ravnanje z viri (vključuje ukrepe za povečanje energetske in
snovne učinkovitosti)Kazalec velja za vse cilje na tej skupini
I08771Število uporabnikov Enotne poslovne točkeKazalec velja za vse cilje na tej skupini
I08773Število novo podprtih e-storitev za podjetjaKazalec velja za vse cilje na tej skupini
C7009 - Povečanje dodane vrednosti MSP
Opis cilja
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
I08814Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo podporo Število 20140,00 20150,00 0,00
2016900,00 128,00
2017400,00 336,00
2018625,00 798,00
I08815Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo finančno podporo, ki niso
2017120,00 0,00
2018188,00 3,00
Stran 65 od 121   202290,00 0,00
2023100,00 0,00
I08816Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo nepovratna sredstva Število 20140,00 20150,00 0,00
2016125,00 128,00
201780,00 505,00
2018125,00 551,00
I08817Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo nefinančno podporo Število 20140,00 20150,00 0,00
2016300,00 61,00
2017450,00 76,00
2018650,00 435,00
2019826,00 0,00
2020826,00 0,00
20211.000,00 0,00
I08818Produktivne naložbe: Število podprtih novih podjetij Število 20140,00 20150,00 0,00
201625,00 0,00
2017100,00 99,00
2018150,00 135,00
2019169,00 0,00
I08819Produktivne naložbe: Zasebne naložbe, ki dopolnjujejo javno podporo
20169.000.000,00 3.281.162,93
201718.000.000,00 2.565.855,00
201830.000.000,00 6.150.000,00
20196.150.000,00 0,00
I08820Produktivne naložbe: Zasebne naložbe, ki dopolnjujejo javno podporo
2017180.000.000,00 0,00
2018250.000.000,00 0,00
I08821Produktivne naložbe: Povečanje zaposlenosti v podprtih podjetjih št.
2016100,00 511,18
2017100,00 321,00
2019156,00 0,00
I08822Število podprtih investicijskih projektov za fizično/poslovno infrastrukturo Število 20140,00 20150,00 0,00
20161,00 17,00
20180,00 12,00
201938,00 0,00
202034,00 0,00
202134,00 0,00
202234,00 0,00
Stran 66 od 121   202335,00 0,00
I08823Število podjetij, ki so uvedla ukrepe za učinkovito ravnanje z viri (vključuje
2016130,00 27,00
2017100,00 39,00
2018200,00 42,00
201942,00 43,00
I08824Število uporabnikov Enotne poslovne točke Število 20140,00 20150,00 0,00
201715.000,00 0,00
201820.000,00 0,00
I08825Število novo podprtih e-storitev za podjetja Število 20140,00 20150,00 0,00
201618,00 2,00
201722,00 0,00
201830,00 26,00
201940,00 53,00
I09179Število objavljenih e-postopkov izvedenih v EPT platformi št 201610,00 201720,00 0,00
201830,00 0,00
201968,00 0,00
202078,00 0,00
202178,00 0,00
202278,00 0,00
I09180Število novo podprtih e-storitev za podjetja št 201639,00 201741,00 41,00
201852,00 52,00
20190,00 53,00
202265,00 0,00
202368,00 0,00
I09181Število popisanih dejavnosti št 20160,00 201720,00 6,00
201815,00 7,00
201980,00 9,00
2020190,00 0,00
2022400,00 0,00
I09182Število uporabnikov Enotne poslovne točke št 20160,00 20170,00 0,00
201915.000,00 0,00
I09185Število potrebnih podatkov za poročanje št. 2016590,00 2017590,00 590,00
2018590,00 590,00
2019590,00 590,00
2020560,00 0,00
2021520,00 0,00
2022472,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08814 - Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo
podporo
Stran 67 od 121   Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08815 - Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08816 - Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08817 - Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08818 - Produktivne naložbe: Število podprtih novih podjetij
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08819 - Produktivne naložbe: Zasebne naložbe, ki dopolnjujejo
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08820 - Produktivne naložbe: Zasebne naložbe, ki dopolnjujejo
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08821 - Produktivne naložbe: Povečanje zaposlenosti v
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08822 - Število podprtih investicijskih projektov za
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08823 - Število podjetij, ki so uvedla ukrepe za učinkovito
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08824 - Število uporabnikov Enotne poslovne točke
Vrednost kazalnika se poroča na drugem cilju.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08825 - Število novo podprtih e-storitev za podjetja
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09179 - Število objavljenih e-postopkov izvedenih v EPT
platformi
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09180 - Število novo podprtih e-storitev za podjetja
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09181 - Število popisanih dejavnosti
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09182 - Število uporabnikov Enotne poslovne točke
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09185 - Število potrebnih podatkov za poročanje
Stran 68 od 121   18 - KULTURA IN CIVILNA DRUŽBA
Osnovni namen podprograma je sodelovanja z nevladnimi organizacijami z namenom reševanja horizontalnih vprašanj nevladnih organizacij oziroma
izvajanje Strategije razvoja nevladnih organizacij in prostovoljstva. S spodbujanjem razvoja nevladnih organizacij in njihove profesionalizacije ter
razvoja kakovostnega prostovoljstva se zagotavlja učinkovit in uspešen odziv na potrebe iz okolja.
V okviru podprograma delujejo Svet Vlade RS za spodbujanje prostovoljstva, prostovoljskih in nevladnih organizacij, Odbor RS za podelitev
državnih priznanj na področju prostovoljstva, za katera ministrstvo opravlja strokovna in administrativna dela ter Sklad za razvoj nevladnih
3111-11-0017 - Podpora delovanju nevladnih organizacij
Ukrep je namenjen delovanju Sveta Vlade RS za razvoj prostovoljstva, prostovoljskih in nevladnih organizacij, Odbora za podelitev državnih
priznanj na področju prostovoljstva, izvedbi podelitve državnih priznanj na področju prostovoljstva in javnim razpisom/pozivom za podporo
delovanja NVO in prostovoljstva. Prispeval bo k večji stabilnosti, trajnosti nevladnih organizacij ter promociji in kvalitetno organiziranemu
prostovoljstvu.
Izračuni glede podelitve državnih priznanj na področju prostovoljstva temeljijo na Zakonu o prostovoljstvu in Uredbi o podelitvi državnih priznanj
na področju prostovoljstva. Državna nagrada se lahko podeli do višine 3.000,00 EUR, do šest priznanj na letni ravni do višine 1.000,00 EUR. Članom
Odbora za podelitev državnih priznanj na področju prostovoljstva, ki niso predstavniki resorjem se povrnejo potni stroški, članom Sveta Vlade RS
za razvoj prostovoljstva, prostovoljskih in nevladnih organizacij, ki niso predstavniki resorjev pa se poleg potnih stroškov izplačajo tudi sejnine.
Ocena temelji na Uredbi  o sejninah in povračilih stroškov v javnih skladih, javnih agencijah, javnih zavodih in javnih gospodarskih zavodih.
C4103 - Učinkovita podpora delovanju nevladnih organizacij in prostovoljstvu
Prispeva k rezultatu: C7468 - Spodbudno podporno okolje za delovanje NVO in prostovoljstva
Opis cilja Podpora delovanju Sveta Vlade RS za spodbujanje prostovoljstva, prostovoljskih in nevladnih organizacij in Odbora RS za podelitev
državnih priznanj na področju prostovoljstva. Za ustrezno vrednotenje prostovoljskega dela v družbi je pomembna tudi javna prepoznavnost
prostovoljstva za kar je skladno z Zakonom o prostovoljstvu vzpostavljen sistem državnih priznanj na področju prostovoljstva.
Kazalniki
I10311 Število izvedenih sej št2018 4,00 20194,00 2,00
I10312 število podeljenih državnih priznanj št2011 9,00 20199,00 6,00
ID NAZIV
ZIPRS1112 Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2011 in 2012 (ZIPRS1112)
ZNOrg Zakon o nevladnih organizacijah
ZProst Zakon o prostovoljstvu (ZProst)
3130-19-0004 - Izločanje sredstev na Sklad za razvoj NVO
Ukrep je namenjen izločanju sredstev na podračun Sklada za NVO.
Izračun temelji na Zakonu o nevladnih organizacijah, ki določa, da se preostanek sredstev dohodnine, ki jo davčni zavezanci niso namenili za
Stran 69 od 121   financiranje splošnokoristnih namenov, za financiranje političnih strank ali reprezentativnih sindikatov prenesejo na Sklad za razvoj NVO. Ocena
temelji na preostanku dohodnine predhodnega leta.
C7723 - Uspešen prenos sredstev na Sklad za razvoj NVO
Prispeva k rezultatu: C6921 - Krepitev zmogljivosti za vse zainteresirane strani, ki izvajajo politike na področju izobraževanja, vseživljenjskega
učenja, usposabljanja in zaposlov
Prenos sredstev dohodnine skladno z Zakonom o nevladnih organizacijah, ki jih davčni zavezanci niso namenili za financiranje splošnokoristnih
namenov, za financiranje političnih strank ali reprezentativnih sindikatov.
Kazalniki
I10590Odvedena sredstva dohodnine, ki jih davčni zavezanci niso donirali %2019 100,00 2020100,00 0,00
ID NAZIV
ZIPRS1718 Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2017 in 2018 (ZIPRS1718)
3130-19-0005 - Sklad za razvoj NVO
Iz Sklada za razvoj nevladnih organizacij se bo preko javnih razpisov in javnih pozivov financiralo projekte in programe horizontalnih mrež in
regionalnih stičišč kot subjektov podpornega okolja, namenjenih spodbujanju razvoja nevladnih organizacij in druge projekte in programe
nevladnih organizacij in drugih oseb, namenjenih izvajanju ukrepov za razvoj posameznih področij, ter spodbujanju razvoja nevladnih organizacij in
razvoju podpornega okolja za nevladne organizacije.
financiranje splošnokoristnih namenov, za financiranje političnih strank ali reprezentativnih sindikatov prenesejo na Sklad za razvoj NVO. Ocena
C7710 - Učinkovito izvajanje Strategije razvoja nevladnih organizacij in prostovoljstva
Opis cilja Izvedba javnih razpisov in javnih pozivov za podporo delovanja NVO in prostovoljstva z namenom večje stabilnosti, trajnosti nevladnih
organizacij ter kvalitetno organiziranega prostovoljstva.
Kazalniki
I10554 Št. javnih razpisov/pozivov št2019 2,00 20201,00 0,00
ID NAZIV
Stran 70 od 121   Oris proračunskega uporabnika
Inšpektorat za javni sektor v okviru obeh inšpekcij, ki delujeta v inšpektoratu, izvaja nadzor, ki pomeni obliko notranjega upravnega nadzora nad
poslovanjem državnih organov in organov lokalnih skupnosti, ter  v skladu s pooblastili, ki jih vsebujejo materialni predpisi, v zvezi z nadzorom nad
izvajanjem nekaterih predpisov  tudi v preostalem delu javnega sektorja in   pri nosilcih javnih pooblastil.
Inšpektorji opravljajo inšpekcijske nadzore po uradni dolžnosti na podlagi letnega načrta dela. Večji del  nadzorov opravijo na podlagi prejetih
pobud in prijav različnih prijaviteljev, del nadzorov pa  na podlagi ocene Inšpektorata, da na določenih področjih nadzora ali v določenih skupinah
proračunskih uporabnikov obstaja večje tveganje za kršitve veljavnih predpisov ( t.i. sistemski nadzor).
Ob ugotovljenih nezakonitostih in nepravilnostih inšpektorji ukrepajo v skladu z zakonskimi pooblastili in predlagajo oziroma odrejajo predstojniku
organa, v katerem je bil opravljen nadzor, ukrepe, ki so potrebni za odpravo ugotovljenih nepravilnosti, ter izvajajo druge ukrepe, za katere so
pooblaščeni.
V skladu z Zakonom o prekrških inšpektorji  ugotavljajo ravnanja, ki so v materialnih predpisih opredeljena kot prekršek, vodijo hitre prekrškovne
postopke in izdajajo odločbe o prekrških.
Inšpektorat za javni sektor je organ v sestavi Ministrstva za javno upravo. V Inšpektoratu so združene Inšpekcija za sistem javnih uslužbencev in
Upravna inšpekcija.
V okviru podprograma Inšpektorat za javni sektor opravlja naloge, ki se nanašajo na:
•načrtovanje in usklajevanje inšpekcijskega nadzora;
•oblikovanje sistemskih rešitev, sodelovanje pri pripravi zakonodaje in drugih najzahtevnejših gradiv s področij inšpekcijskega nadzora;
•vodenje upravnih in prekrškovnih postopkov na področju inšpekcijskega nadzora;
•vlaganje kazenskih ovadb za kazniva dejanja na področju inšpekcijskega nadzora.
3112-11-0001 - Inšpekcijski nadzor in izvrševanje odločb
Sredstva v okviru ukrepa so namenjena za izplačilo plač v skladu z veljavnimi predpisi in za nemoteno delovanje organa.
Sredstva so načrtovana glede na potrebno število inšpektorjev in drugih zaposlenih za izvedbo vsakoletnega načrta dela Inšpektorata za javni
sektor. Inšpektorat načrtuje, da bo obseg dela ostal približno enak dosedanjemu in da se posledično tudi kadrovski načrt ne bo spremenil.
C0840 - Inšpekcijski nadzor in izvrševanje odločb
Inšpektorat za javni sektor ima v svoji sestavi dve  inšpekciji, Upravno inšpekcijo in inšpekcijo za sistem javnih uslužbencev. Obe inšpekciji
predstavljata obliko notranjega upravnega nadzora nad poslovanjem državnih organov in organov lokalnih skupnosti. Njun cilj je z prispevati k
pravilnemu izvajanju predpisov in odpravi nepravilnosti in sicer z izvajanjem nadzora,  s preventivnim delovanjem  ter s podajanjem  pobudami
pristojnim ministrstvom za odpravo sistemskih pomanjkljivosti, ki so lahko vzrok ugotovljenim nepravilnostim pri izvajanju predpisov v praksi.
Kazalniki
I08390 Število rešenih zadev št2014 796,00 2015 855,00 0,00
2016 855,00 775,00
2017 960,00 984,00
2018 830,00 885,00
2019 810,00 1.068,00
2020 790,00 0,00
2021   0,00
2022 790,00 0,00
ID NAZIV
Stran 71 od 121   ZDIJZ-UPB2 Zakon o dostopu do informacij javnega značaja (uradno prečiščeno besedilo) (ZDIJZ-UPB2)
ZIUZGK Zakon o interventnih ukrepih zaradi gospodarske krize (ZIUZGK)
ZZZPF Zakon o začasnem znižanju plač funkcionarjev (ZZZPF)
Delovanje in celo sam obstoj sodobne družbe je neločljivo povezan z neprekinjenim in zanesljivim delovanjem informacijskih sistemov in omrežij.
Vedno hitrejši razvoj informacijsko-komunikacijskih tehnologij po eni strani prinaša koristi za moderno družbo, po drugi strani pa vpliva na pojav
vedno novih in tehnološko vse bolj dovršenih kibernetskih groženj. Vse izrazitejši je trend uporabe informacijsko-komunikacijskih tehnologij za
kriminalne dejavnosti, terorizem in politično, gospodarsko ter vojaško prevlado. Uresničitev katere izmed kibernetskih groženj v večjem obsegu
lahko ogrozi normalno delovanje gospodarstva in družbe kot celote, v najhujšem primeru tudi življenja ljudi. Nedvomno so prav kibernetske grožnje
ene izmed najpomembnejših varnostnih tveganj v sodobnemu svetu, katerih obvladovanje je izjemnega pomena za zagotavljanje nacionalne
varnosti države. V podprogramu Informacijska in kibernetska varnost so zato zajeti najpomembnejši deli financiranja organov na strateški in
operativni ravni nacionalnega sistema zagotavljanja informacijske in kibernetske varnosti. Ukrepi, ki jih bodo izvajali ti organi, bodo pripomogli k
dvigu ravni informacijske in kibernetske varnosti v celotni družbi in posledično k njeni večji odpornosti na kibernetske grožnje.
3132-20-0001 - Delovanje Uprave RS za informacijsko varnost
Z izvajanjem ukrepa se bo zagotavljalo kadrovske in materialne vire za delovanje URSIV.
• Plače: (kazalnik I10631 Število zaposlenih) izračun temelji na sistemizaciji delovnih mest in oceni realizacije kadrovske zasedenosti. • Mat. stroški:
izračun temelji na oceni URSIV ob upoštevanju ukrepov v zvezi s Covid-19.
C7746 - Kadrovska popolnitevin mednarodna umestitev URSIV
Prispeva k rezultatu: C7750 - Polno delovanje organov informacijske varnosti
Opis cilja
Kazalniki
I10631Število zaposlenih št2019 8,00 202017,00 0,00
2021  0,00
202227,00 0,00
I10632Umeščenost v EU-ENISA in NATO-CDC. št2019 0,00 20201,00 0,00
2021  0,00
ID NAZIV
ZInfV Zakon o informacijski varnosti
Stran 72 od 121   3132-20-0002 - Izvajanje nalog Uprave RS za informacijsko varnost
Sredstva na ukrepu bodo namenjena izvajanju nalog Uprava RS z informacijsko varnost v skladu s 27. členom Zakon o informacijski varnosti.
Kazalnik I10633 Izvedene vaje, konference in programi ozaveščanja; Izračun temelji na oceni URSI.
C7747 - Ozaveščanje ciljnih skupin
Opis cilja
Kazalniki
I10633Izvedene vaje, konference in programi ozaveščanja št2019 0,00 20201,00 0,00
2021  0,00
ID NAZIV
3132-20-S001 - Izgradnja zmogljivosti za informacijsko varnost
V skupini projektov se bodo izvajale aktivnosti za izgradnjo kapacitet za informacijsko varnost na strateški in operativni ravni nacionalnega sistema
informacijske varnosti.
C7748 - Tehnična opremeljenost URSIV
Opis cilja
Kazalniki
I10634Izvedena načrtovana nabava tehnične opreme %2019 0,00 2020100,00 0,00
2021  0,00
C7749 - Zagotavljanje operativne zmogljivosti SI-CERT
Opis cilja
Kazalniki
I10635 Število zaposlenih št2019 8,00 20209,00 0,00
2021  0,00
I10636 Vzpostavljena sekundarna lokacija št2019 0,00 20200,00 0,00
2021  0,00
Stran 73 od 121   6201 - Upravna enota Ajdovščina
Upravna enota Ajdovščina na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih,
za katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, ter opravlja tudi druge upravne
naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, ter organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so pomembne za
delovanje upravne enote.
Teritorialno pokriva območje Občine Ajdovščina in Občine Vipava v skupni izmeri 352 km2, s 65 naselji, kjer živi skupno 25.121 prebivalcev.V svojem
sestavu ima en krajevni urad v Vipavi ter tri NOE: Oddelek za upravne in skupne zadeve, Oddelek za upravne notranje zadeve, Oddelek za okolje,
prostor in kmetijstvo.
Skupno je imela na dan 31. 12. 2019 29 zaposlitev za nedoločen čas in 1 zaposlitev za določen čas (porodniški dopust); na dan 30. 6. 2020 pa 29
zaposlitev za nedoločen čas ter 2 zaposlitvi za določen čas (1 za nadomeščanje porodniškega dopusta, 1 pripravnika).
Upravna enota Ajdovščina izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
 
1. notranje zadeve (MNZ): izdajanje osebnih listin, dovoljenj za prebivanje tujcev, matične zadeve, osebno ime, prostovoljni prispevki, vodenje
registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica, posredovanje podatkov, …
2. okolje in prostor (MOP): izdajanje gradbenih in uporabnih dovoljenj, denacionalizacija, razlastitveni postopki, izdajanje potrdil iz evidenc
geodetske uprave,…
3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški, ...
4. kmetijstvo, gozdarstvo in prehrana (MKGP): vris grafičnih enot rabe kmetijskih zemljišč, promet s kmetijskimi zemljišči in gozdovi, odločanje o
statusu kmetij, denacionalizacija, dopolnilne dejavnosti na kmetiji, zaščitene kmetije, pripustne postaje, vodenje drugih registrov, agrarne operacije
(arondacije, komasacije, melioracije), lov, ribolov, vinarstvo, agrarne pašne skupnosti, odmera odškodnine zaradi spremembe kmetijskega zemljišča,
…
5. delo, družina, socialne zadeve in enake možnosti (MDDSZEM): odločanje o statusu in pravicah žrtev vojnega nasilja, vojnih veteranov in vojnih
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ukrepi za izenačevanje možnost invalidov, …
6. gospodarstvo (MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo,…
7. drugo:
- javna uprava: upravne overitve, posredovanje informacij javnega značaja, …
- pravosodje: izdajanje zemljiško knjižnih izpiskov,
- finance: oprostitve taks in vračila preveč plačanih taks,
- državne volitve in referendumi, volitve evropskih poslancev in lokalne volitve.
 
Podroben pregled nalog upravnih enot je zajet v Razvidu upravnih postopkov upravnih enot in Razvidu drugih upravnih nalog upravnih enot.
Upravna enota na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za katera so
ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, ter opravlja tudi druge upravne naloge iz
državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja ter organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so pomembne za delovanje
upravne enote.
Upravna enota Brežice pokriva teritorij Občine Brežice, kot edine lokalne skupnosti. Skupna površina območja upravne enote meri 268 km2  in šteje
24.084 prebivalcev.
Upravna enota nima odprtega nobenega krajevnega urada.
Upravna enota Brežice je organizirana v naslednjih organizacijskih enotah: Oddelek za občo upravo, Oddelek za prostor, kmetijstvo in gospodarstvo
ter Oddelek za upravno notranje zadeve.
Na dan 31.12.2019 je bilo v upravni enoti zaposlenih skupaj 36 javnih uslužbencev, od tega 35 javnih uslužbencev za nedoločen čas in 1 javni
uslužbenec za določen čas.
Na dan 30.06.2020 je bilo v upravni enoti zaposlenih skupaj 35 javnih uslužbencev, od tega 34 javnih uslužbencev za nedoločen čas in 1 javni
uslužbenec za določen čas. 
Stran 74 od 121   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
Upravna enota izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev ( najbolj ključne ):
1. notranje zadeve ( MNZ ): izdajanje osebnih listin, dovoljenj za prebivanje tujcev, matične zadeve, osebno ime, prostovoljni prispevki, vodenje
registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve , orožje, eksplozivi, volilna pravica, posredovanje podatkov,...
2. okolje in prostor ( MOP ): izdajanje gradbenih in uporabnih dovoljenj, denacionalizacija, razlastitveni postopki,  izdajanje potrdil iz evidenc
geodetske uprave,...
3. promet ( MI ): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški,...   
4. kmetijstvo, gozdarstvo in prehrana ( MKGP ): vris grafičnih enot rabe kmetijskih zemljišč, promet s kmetijskimi zemljišči in gozdovi, odločanje o
statusu kmetij, denacionalizacija, dopolnilne dejavnosti na  kmetiji, zaščitene kmetije, pripustne postaje, vodenje drugih registrov, agrarne operacije (
arondacije, komasacije, melioracije ), lov, ribolov, vinarstvo, agrarne pašne skupnosti, odmera odškodnine zaradi spremembe kmetijskega zemljišča,
...
5. delo, družina, socialne zadeve in enake možnosti ( MDDSZEM ): odločanje o statusu in pravicah žrtev vojnega nasilja, vojnih veteranov in vojnih
invalidov, izvajanje ukrepov za izenačevanje možnosti invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ukrepi za
izenačevanje možnosti invalidov,...
6. gospodarstvo ( MGRT ): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo, ...
7. drugo:
- javna uprava: upravne overitve, posredovanje informacij  javnega značaja, ...
Upravna enota Celje (v nadaljevanju UE Celje) odloča na podlagi Zakona o državni upravi na I. stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti,
oz. na področjih, za katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, ter opravlja
tudi druge upravne naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja ter organizacijske, strokovne in druge naloge, ki
so pomembne za delovanje upravne enote.
UE Celje je v skladu z zakonom organizirana za območje štirih občin in sicer Mestne občine Celje, ki ima 48.331 prebivalcev ter občin Dobrna s 2.333
prebivalci, Vojnik s 8.979 prebivalci in Štore s 4.308  prebivalci. Skupaj živi na območju UE Celje 63.951 prebivalcev ter obsega 230 km2 teritorialne
površine.
UE Celje deluje poleg stalnega sedeža, ki je na naslovu Ljubljanska cesta 1, še na treh lokacijah. V Vojniku in na Dobrni delujeta kot način dela dva
Krajevna urada in sicer Krajevni urad Vojnik, ki se nahaja na Keršovi 8 v Vojniku in Krajevni urad  Dobrna, ki se nahaja na Dobrni 9, v Dobrni. 
Na dan 31.12.2018 je bilo na UE Celje skupno  81 zaposlenih od tega 81 zaposlenih za nedoločen čas in 2 za določen čas,na dan 30.6.2020 pa je bilo
na UE Celje skupno  84 zaposlenih, od tega 81 za nedoločen čas in 3 za določen čas.
 Svoje delo združujejo v treh  oddelkih in sicer v Oddelku za upravne notranje zadeve, Oddelku za okolje, prostor, kmetijstvo in gospodarstvo ter 
Oddelku za občo upravo in  skupne zadeve.
  
Stran 75 od 121   040301 - Upravne storitve v upravnih enotah
Upravna enota izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij različnih ministrstev, med katerimi so najbolj
ključna: 
1. Notranje zadeve (MNZ): izdajanje osebnih lisitn, dovoljenj za prebivanje tujcev, matične zadeve, osebno ime, prostovolnji prispevki, vodenje
registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica, posredovanje podatkov, ... 
2. Okolje in prostor (MOP): izdajanje gradbenih in uporabnih dovoljenj, denacioanlizacija, razlastitveni postopki,  izdajanje potrdil iz evidenc
geodetske uprave,  ... 
3. Promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški,....
4. Kmetijstvo, gozdarstvo in prehrana (MKGP): vris grafičnih enot rabe kmetijskih zemljišč, promet s kmetijskimi zemljišči in gozdovi, odločanje o
(arondacije, komasacije, melioracije), lov, ribolov, vinarstvo, agrarne pašne skupnosti, odmera odškodnine zaradi spremembe  kmetijskega zemljišča,
...
5. Delo, družina, socialne zadeve in enake možnosti (MDDSZEM): odločanje o statusu in pravicah žrtev vojnega nasilja, vojnih veteranov in vojnih
invalidov, izvajanje ukrepov za izenačevanje možnosti invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ...
6. Gospodarstvo (MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo, ...
7. Drugo: 
- javna uprava: upravne overitve, posredovanje informacij javnega značaja,
Podroben pregled nalog upravnih enot je zajet v Razvidu upravnih postopkov upravnih enot in Razvidu drugih upravnih nalog upravnih enot.  
   
Upravna enota Cerknica – 6204 na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na
področjih, za katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, opravlja druge
upravne naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, izvaja določene prekrškovne naloge ter organizacijske,
strokovne in druge naloge, ki so pomembne za delovanje upravne enote.
Upravna enota Cerknica obsega 483 km2 površine. Po podatkih Statističnega urada RS na dan 1. 7. 2019 je bilo na območju upravne enote 16.989
prebivalcev. Upravna enota Cerknica pokriva tri občine: Bloke, Cerknica in Loška dolina.
Na upravni enoti sta organizirani dve notranji organizacijski enoti:
- Oddelek za upravne notranje zadeve
- Oddelek za okolje, kmetijstvo in skupne zadeve.
V okviru Upravne enote Cerknica deluje krajevni urad Loška dolina.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo zaposlenih 24 javnih uslužbencev, vsi za nedoločen čas. Na dan 30.06.2020 je bilo zaposlenih 24 javnih uslužbencev, vsi za
nedoločen čas.
Upravna enota Cerknica izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
Stran 76 od 121   2. okolje in prostor (MOP): izdajanje gradbenih in uporabnih dovoljenj, denacionalizacija, razlastitveni postopki, izdajanje potrdil iz evidenc
…
7. drugo:
Upravna enota Črnomelj je bila ustanovljena na osnovi Zakona o državni upravi, Zakona o organizaciji in delovnem področju ministrstev ter Zakona
o prevzemu državnih funkcij, ki so jih do 31.12.1994 opravljali organi občin, za območje občin Črnomelj in Semič. Odloča na prvi stopnji v upravnih
zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne enote ni
drugače določeno, ter opravlja tudi druge upravne naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja ter
organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so pomembne za delovanje upravne enote.
Upravna enota Črnomelj pokriva površino 486 km2 in ima 18.059 prebivalcev.
Organizirana je v tri oddelke in sicer Oddelek za upravno notranje zadeve, v okviru katerega kot način dela deluje Krajevni urad Semič, Oddelek za
okolje in prostor, gospodarstvo in kmetijstvo ter Oddelek za občo upravo, druge upravne naloge in skupne zadeve.
V upravni enoti je bilo na dan 31.12.2018 zaposlenih 30 javnih uslužbencev, vsi za nedoločen čas.
Na dan 30.06.2019 je bilo zaposlenih 30 javnih uslužbencev, od tega 29 javnih uslužbencev za nedoločen čas in 1 javni uslužbenec za določen čas
(nadomeščanje daljše bolniške odsotnosti).
Upravna enota izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
2. okolje in prostor (MOP): izdajanje gradbenih in uporabnih dovoljenj, denacionalizacija, razlastitveni postopki,  izdajanje potrdil iz evidenc
geodetske uprave, ...
…
invalidov, izvajanje ukrepov za izenačevanje možnosti invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, …
7. drugo:
- pravosodje: izdajanje zemljiško knjižnih izpiskov
- finance: oprostitve taks in vračila preveč plačanih taks
- državne volitve in referendumi, volitve evropskih poslancev in lokalne volitve,
Podroben pregled nalog upravnih enot je zajet v Razvidu upravnih postopkov upravnih enot in Razvidu drugih upravnih nalog upravnih enot.«
Stran 77 od 121   6206 - Upravna enota Domžale
Upravna enota Domžale na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, ter opravlja tudi druge upravne
naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja ter organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so pomembne za
Teritorialni obseg upravne enote Domžale predstavlja 170 naselij na 239,7 km2 in 59.106 stalnih prebivalcev po stanju na dan 31. 12. 2019, ter 59.270
stalnih prebivalcev po stanju na dan 30.6.2020. Upravna enota Domžale pokriva 5 občin in sicer: Trzin, Mengeš, Lukovica, Moravče in Domžale.
Krajevnih uradov nimamo.
Notranjo strukturo Upravne enote Domžale sestavljajo 3 oddelki (Oddelek za upravne notranje zadeve, Oddelek za prostor in Oddelek za občo
upravo), in Glavna pisarna.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo v upravni enoti zaposlenih 42 javnih uslužbencev za nedoločen čas, na dan 30.6.2020 pa je bilo zaposlenih 40 javnih
uslužbencev za nedoločen čas in 1 javni uslužbenec za določen čas.
Upravna enota Domžale izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
…
7. drugo:
 
Stran 78 od 121   Upravna enota na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za katera so
ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, opravlja druge upravne naloge iz državne
pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, izvaja določene prekrškovne naloge ter organizacijske, strokovne in druge naloge, ki
Teritorialno pokriva območje Občine Dravograd s 8.863 prebivalci in 104,93 km2 površine. V občini je 24 naselij, ki ležijo v petih krajevnih
skupnostih.
UE Dravograd nima organiziranih krajevnih uradov.
Delo v UE Dravograd je organizirano na način, določen s Pravilnikom o notranji organizaciji in sistemizaciji delovnih mest v UE Dravograd, št. 037-
8/2003-01/1 z dne  29.3.2004 ter njegovimi spremembami. UE Dravograd ima organizirana dva oddelka: Oddelek za okolje, prostor in skupne zadeve
ter Oddelek za upravne notranje zadeve; delovno mesto načelnice je  sistemizirano izven oddelkov. UE Dravograd se z ustrezno organizacijo dela
prilagaja obsegu dela na posameznem področju. Sprotno spremlja obremenjenost posameznih uslužbencev in na ta način sledi ciljem racionalizacije
poslovanja v državni upravi.
Na dan 31.12.2019 je bilo v UE Dravograd zaposlenih 15 javnih uslužbencev za nedoločen čas.
Na dan 30.6.2020 je bilo v UE Dravograd zaposlenih 15 javnih uslužbencev za nedoločen čas in 1 javna uslužbenka za določen čas.
…
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov,……
7. drugo:
 
Upravna enota Gornja Radgona spada med srednje velike upravne enote, 214 km2 in ima na dan 1. 1. 2020 po statističnih informacijah 19844
prebivalcev.
V skladu z zakonom je organizirana za območje lokalnih skupnosti - občin: Gornja Radgona, Radenci, Apače in Sveti Jurij ob Ščavnici.
V skladu z aktom o organizaciji in sistemizaciji delovnih mest so organizirani trije oddelki:
a. Oddelek za upravne notranje zadeve;
b. Oddelek za občo upravo, druge upravne naloge in skupne zadeve;
c. Oddelek za okolje, prostor in kmetijstvo;
V Upravni enoti Gornja Radgona imamo informatizirani krajevni urad, to je Krajevni urad Sveti Jurij ob Ščavnici, kjer se naloge v skladu s
Pravilnikom o merilih za organiziranje krajevnih uradov v upravnih enotah (Uradni list RS št. 114/2003), izvajajo kot način dela znotraj notranje
organizacijske enote – Oddelka za upravne notranje zadeve. Na krajevnem uradu prilagajamo uradne ure potrebam strank in obsegu dela v naši
upravni enoti.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo v upravni enoti skupaj zaposlenih 28 javnih uslužbencev, vsi za nedoločen čas. Na dan 30. 6. 2020 je v upravni enoti
skupaj zaposlenih 27 javnih uslužbencev, vsi za nedoločen čas.
Stran 79 od 121   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
1. Notranje zadeve (MNZ): izdajanje osebnih listin, dovoljenj za prebivanje tujcev, matične zadeve, osebno ime, prostovoljni prispevki, vodenje
registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica, posredovanje podatkov, … .
2. okolje in prostor ter promet (MOP): izdajanje gradbenih in uporabnih dovoljenj, denacionalizacija, razlastitveni postopki, izdajanje potrdil iz
evidenc geodetske uprave, …
3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit,  prekrški, …  
4. kmetijstvo, gozdarstvo in prehrana (MKO): vris grafičnih enot rabe kmetijskih zemljišč, promet s kmetijskimi zemljišči in gozdovi, odločanje o
… 
5. delo, družina in socialne zadeve in enake možnosti (MDDSZEM): odločanje o statusu in pravicah žrtev vojnega nasilja, vojnih veteranov in
vojnih invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov, … 
6. gospodarstvo (MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo,… 
7. drugo:
Podroben pregled nalog upravnih enot je zajet v "Razvidu upravnih postopkov upravnih enot" in "Razvidu drugih upravnih nalog upravnih enot".
Upravna enota Grosuplje na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oziroma na
področjih, za katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, ter opravlja tudi
druge upravne naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, ter organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so
pomembne za delovanje upravne enote.
Upravna enota Grosuplje je v skladu z zakonom organizirana za območje treh občin, in sicer občine Grosuplje, Ivančna Gorica in Dobrepolje in
pokriva spodaj navedeno teritorialno območje in število prebivalcev:
• GROSUPLJE - teritorialno območje 134 km2 in 21.265 prebivalcev, 67 naselij;
• IVANČNA GORICA - teritorialno območje 227 km2 in 16.880 prebivalcev, 137    
naselij (od teh pet naselij: Sobrače, Pusti Javor, Radanja vas, Sela pri    
Sobračah in Vrh pri Sobračah oziroma 235 prebivalcev ne spada v UE 
Grosuplje ampak v UE Litija);
• DOBREPOLJE - teritorialno območje 103 km2 in 3.838 prebivalcev, 24 naselij,
Skupaj : 
• teritorij: 464 km2 
• število prebivalcev: 41.748 
V upravni enoti so za posamezna delovna področja, naloge in pristojnosti organizirane naslednje notranje organizacije enote:
• Oddelek za upravno notranje zadeve – znotraj tega oddelka delujeta dva   
krajevna urada:  Krajevni urad Ivančna Gorica in Krajevni urad  Dobrepolje;
• Oddelek za okolje, prostor, kmetijstvo in gospodarstvo ter
• Oddelek za občo upravo, druge upravne naloge in skupne zadeve in znotraj tega 
oddelka Glavna in sprejemna pisarna.
 
Konec leta 2019 je bilo zaposlenih 34 javnih uslužbencev oziroma 33 javnih uslužbencev (z upoštevanjem upokojitve uslužbenke dne 31.12.2019 ter
zaposlitev za nadomeščanje javne uslužbenke na materinskem dopustu), od tega 30 uslužbencev za nedoločen čas in 3 uslužbenci za določen čas.
Zaposlenih s krajšim delovnim časom ni bilo.
Stran 80 od 121   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
Upravna enota Grosuplje izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
 
(arondacije, komasacije, melioracije), lov, ribolov, vinarstvo, agrarne pašne skupnosti, odmera odškodnine zaradi spremembe namembnosti
kmetijskega zemljišča, …
 
invalidov,  sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, izvajanje ukrepov za izenačevanje možnosti invalidov,.....
 
7. drugo:
 
ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, opravlja  druge upravne naloge iz državne
Upravna enota Hrastnik obsega območje Občine Hrastnik. Skupna površina območja upravne enote je 58,58 km2. V 19 naseljih, povezanih v 10
krajevnih skupnosti, živi 9.113 prebivalcev (stanje na dan 30. 6. 2020, vir Statistični urad RS). Krajevnih uradov UE nima.
Naloge in pristojnosti Upravne enote Hrastnik so organizirane v dveh oddelkih: 
- Oddelek za prostorske in skupne zadeve, občo upravo ter spremljajoča dela in
- Oddelek za upravne notranje, gospodarske in kmetijske zadeve.
Na dan 31. 12. 2019  je bilo zaposlenih 17 javnih uslužbencev, vsi za nedoločen čas.
Na dan 30. 6. 2020 je bilo zaposlenih 18 javnih uslužbencev, od tega 17 za nedoločen in 1 javni uslužbenec za določen čas.
Stran 81 od 121   registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica, posredovanje podatkov, ...
3.promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest,vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški, ...
...
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov,
6.gospodarstvo (MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo, ...
7. drugo:
- javna uprava: upravne overitve, posredovanje informacij javnega značaja, ...
 Upravna enota Idrija na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
Upravna enota Idrija obsega 425 km2 in zajema 16.724 prebivalcev. Upravna enota pokriva občini Idrija in Cerkno. Upravna enota nima krajevnih
uradov. Organizacijsko je upravna enota razdeljena na dva oddelka, Oddelek za okolje in prostor, gospodarstvo in kmetijstvo  in na Oddelek za
upravne notranje zadeve. 
Na dan 31.12.2018 je bilo na upravni enoti  19 zaposlenih, od tega 18 uslužbencev za nedoločen in 1 uslužbenka za določen čas za nadomeščanje
starševskega dopusta. 
geodetske uprave...
…
invalidov,  izvajanje ukrepov za izenačevanje možnosti invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo,…
7. drugo:
Stran 82 od 121   - finance: oprostitve taks in vračila preveč plačanih taks
Upravna enota Ilirska Bistrica na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na
Območje, ki ga pokriva Upravna enota Ilirska Bistrica se pokriva z območjem Občine Ilirska Bistrica in znaša 479,61 km2, ter šteje 13.290 prebivalcev
(na dan 31. 12. 2019).
Upravna enota Ilirska Bistrica nima krajevnih uradov.
Naloge in pristojnosti upravne enote so organizirane v dveh oddelkih in sicer v Oddelku za upravno notranje zadeve in Oddelku za okolje in
prostor.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo v Upravni enoti Ilirska Bistrica zaposlenih 21 javnih uslužbencev, 20 za nedoločen čas in 1 za določen čas (pripravnik). Na
dan 30. 06. 2020 je bilo v Upravni enoti Ilirska Bistrica zaposlenih 21 javnih uslužbencev, 20 za nedoločen čas in 1 za določen čas (pripravnik).
Upravna enota Ilirska Bistrica izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
…
7. drugo:
Področje pristojnosti UE Izola sovpada z območjem Občine Izola. Teritorialni obseg znaša 28,6 km2, število prebivalcev  16.486 (statistični urad na
dan 1.1.2020). Upravna enota Izola nima krajevnih uradov.
Upravna enota je organizacijsko sestavljena iz Oddelka za upravne-notranje zadeve, Oddelek za obče zadeve, okolje in prostor ter Skupne finančne
Stran 83 od 121   službe.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo v Upravni enoti Izola 29 zaposlenih, vsi za nedoločen čas. Upravna enota ni imela zaposlitve za določen čas.
Na dan 30. 06. 2020 je bilo v Upravni enoti Izola 28 zaposlenih, vsi za nedoločen čas. Upravna enota ni imela zaposlitve za določen čas.
 
…
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnost invalidov, …
7. drugo:
 
Upravna enota Jesenice  na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
Teritorialni obseg Upravne enote Jesenice je 375 km2, kjer živi približno 30.959 stalnih prebivalcev (stanje na dan 30.06.2020). Pokriva 3 občine in
sicer Občino Jesenice, Kranjsko Goro in Žirovnico.
Upravna enota Jesenice je organizirana v dveh oddelkih. To sta Oddelek za upravne notranje zadeve in Oddelek za okolje in prostor, kmetijstvo in
druge upravne naloge. V okviru Upravne enote Jesenice deluje tudi krajevni urad Kranjska Gora.
 
Na dan 31. 12. 2019 je bilo na Upravni enoti Jesenice zaposlenih 33 javnih uslužbencev, vsi za nedoločen čas. Na dan 30. 06. 2020 je bilo zaposlenih
33 javnih uslužbencev, vsi za nedoločen čas.
 
Stran 84 od 121   Upravna enota Jesenice izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
(arondacije, komasacije, melioracije), lov, ribolov, agrarne pašne skupnosti, odmera odškodnine zaradi spremembe kmetijskega zemljišča, …
invalidov, izvajanje ukrepov za izenačevanje možnosti invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo,…
6. gospodarstvo (MGRT): SPOT (e-VEM), denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo,…
7. drugo:
- javna uprava: upravne overitve, posredovanje informacij javnega značaja,…
Upravna enota Kamnik na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oziroma na področjih,
za katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno ter opravlja tudi druge upravne
Upravna enota Kamnik teritorialno obsega  289,6 km2 s 36.312 prebivalci (stanje na 30.06.2020). Upravna enota ima tri oddelke in sicer Oddelek za
upravne notranje zadeve, Oddelek za prostor, gospodarstvo in kmetijstvo ter Oddelek za občo upravo, v okviru katerega je oblikovana tudi Glavna
pisarna. Krajevnih uradov nimamo.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo v upravni enoti zaposlenih 30, vsi za nedoločen čas. Na dan 30. 6. 2020 je bilo zaposlenih 30 za nedoločen čas in 1(en) za
določen čas - nadomeščanje.
…
invalidov, izvajanje ukrepov za izenačevanje možnosti invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti
invalidov,…
7. drugo:
Stran 85 od 121   Oris proračunskega uporabnika
Upravna enota Kočevje na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, opravlja druge upravne naloge iz
državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, izvaja določene prekrškovne naloge ter organizacijske, strokovne in druge
naloge, ki so pomembne za delovanje upravne enote.
Upravna enota Kočevje obsega skupno 647,70 km2, število prebivalcev v Upravni enoti Kočevje je 16.662, in sicer pokriva Občino Kočevje, Občino
Osilnica in Občino Kostel.
Upravna enota Kočevje ima dva krajevna urada: KU Osilnica in KU Vas-Fara.
Upravna enota Kočevje ima tri notranje organizacijske enote, in sicer :
-Oddelek za upravne notranje zadeve
-Oddelek za okolje in prostor
-Služba za skupne zadeve
Na dan 31. 12. 2019 je bilo na Upravni enoti Kočevje zaposlenih skupno 25 delavcev, vsi za nedoločen čas, na dan 30. 6. 2020 pa je bilo na Upravni
enoti Kočevje zaposlenih skupno 24 delavcev prav tako vsi za nedoločen čas. 
…
7. drugo:
Upravna enota Koper na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
Upravna enota Koper je v skladu z zakonom krajevno pristojna za izvajanje upravnih nalog iz državne pristojnosti na prvi stopnji za območje
Mestne občine Koper in občine Ankaran. Teritorialni obseg Mestne občine Koper znaša 303,2 km2, število prebivalcev 52.630, teritorialni obseg
občine Ankaran znaša 8 km2, število prebivalcev pa 3.224 (statistični urad na dan 1.1.2020). Upravna enota Koper nima krajevnih uradov.
Upravna enota Koper je sestavljena iz Oddelka za upravne notranje zadeve, Oddelka za okolje in prostor, gospodarstvo in kmetijstvo ter Službe za
skupne zadeve. V okviru Oddelka za upravne notranje zadeve sta oblikovana dva referata, in sicer Referat za osebna stanja in migracije ter Referat za
javni red in promet. V okviru Službe za skupne zadeve je oblikovana notranja organizacijska enota Glavna pisarna.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo v Upravni enoti Koper 58 zaposlenih, od tega 3 za določen čas, 55 za nedoločen čas.
Na dan 30. 06. 2020 je bilo v Upravni enoti Koper 58 zaposlenih, od tega 3 za določen čas, 55 za nedoločen čas.
Stran 86 od 121   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
…
7. drugo:
Upravna enota Kranj na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
naloge, ki so pomembne za delovanje upravne enote;
Teritorialno obsega Upravna enota Kranj osrednji del Gorenjske v izmeri 453 km2 z 83.371 prebivalci (Statistični urad na dan 30.06.2020) in je
pristojna za območje naslednjih občin:  Mestne občine Kranj, Občine Naklo, Občine Preddvor, Občine Jezersko, Občine Šenčur in Občine Cerklje na
Gorenjskem.
V okviru upravne enote je organiziranih pet krajevnih uradov, in sicer: KU Cerklje na Gorenjskem, KU Jezersko, KU Naklo, KU Preddvor in KU
Šenčur.
Notranja organizacija in delo upravne enote je določeno v Aktu o notranji organizaciji in sistemizaciji delovnih mest Upravne enote Kranj. Upravna
enota opravlja svoje naloge v naslednjih notranjih organizacijskih enotah:
- Načelnik
- Oddelek za skupne zadeve
Služba za splošne zadeve
Skupna finančna služba
Referat za osebna stanja in migracije
Referat za javni red in promet
- Oddelek za okolje in kmetijstvo.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo skupno število zaposlenih  79  uslužbencev, 78 za nedoločen  in 1 za določen čas.
Na dan 30. 6. 2020 je bilo skupno število zaposlenih  79  uslužbencev, 78 za nedoločen  in 1 za določen čas. 
Stran 87 od 121    
 
registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica, posredovanje podatkov, ...
3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit,
prekrški, ...
4. kmetijstvo, gozdarstvo in prehrana (MKGP): vris grafičnih enot rabe kmetijskih zemljišč, promet s kmetijskimi zemljišči in gozdovi, odločanje
o statusu kmetij, denacionalizacija, dopolnilne dejavnosti na kmetiji, zaščitene kmetije, pripustne postaje, vodenje drugih registrov, agrarne
operacije (arondacije, komasacije, melioracije), lov, ribolov, vinarstvo, agrarne pašne skupnosti, odmera odškodnine zaradi spremembe
kmetijskega zemljišča, ...
5. delo, družina, socialne zadeve in enake možnosti (MDDSZEM): odločanje o statusu in pravicah žrtev vojnega nasilja, vojnih veteranov in
vojnih invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov ...
6. gospodarstvo (MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo, ...
7. drugo:
- državne volitve in referendumi, volitve evropskih poslancev in lokalne volitve
 
- Teritorialni obseg: 344,9 km2, število prebivalcev: 28.832; UE Krško pokriva občini Krško in Kostanjevica na Krki;
- Krajevni urad: Kostanjevica na Krki;
- Notranja organizacijska struktura v UE Krško:
 
Načelnica upravne enote
 
Oddelek za upravne notranje zadeve
 
Oddelek za gospodarske dejavnosti in kmetijstvo
 
Oddelek za prostor in občo upravo
 
- Število zaposlenih na dan 31. 12. 2019: skupno število zaposlenih znaša 36; od tega 36 zaposlenih za nedoločen čas
- Število zaposlenih na dan 30.06.2020: 37 - od tega 36 za nedoločen čas in 1 za določen čas (nadomeščanje daljše bolniške odsotnosti).
 
Stran 88 od 121   0403 - Upravne storitve
…
invalidov, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo,...
7. drugo:
Upravna enota Laško, na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področju, za
Teritorialni obseg UE Laško je 249 km2  in šteje 17.564 prebivalcev. Ue Laško pokriva dve občini in sicer Občino Laško in Občino Radeče.
Ue Laško ima en krajevni urad in sicer Krajevni urad Radeče.
UE Laško ima dva oddelka in sicer Oddelek za upravne notranje in splošne zadeve in Oddelek za prostor, kmetijstvo in druge upravne naloge.
Na Upravni enoti Laško je bilo na dan 31.12.2019 zaposlenih 25 javnih uslužbencev, od tega 1 javni uslužbenec za določen čas in 24 javnih
uslužbencev za nedoločen čas.  Enako stanje je bilo na dan 30.6.2020.
Upravna enota Laško izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
geodetske uprave..
3.promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški, ...
…
izenačevanje možnosti invalidov …
7. drugo:
Stran 89 od 121   - pravosodje: izdajanje zemljiško knjižnih izpiskov
Upravna enota Lenart na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
katera so ustanovljena posamezna  ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, opravlja druge upravne naloge iz
Upravna enota Lenart pokriva teritorij v obsegu 205 km2 in izvaja upravne in druge naloge za šest (6) občin  (Benedikt, Cerkvenjak, Lenart, Sv. Ana
v Slov. goricah, Sv. Jurij v Slov. goricah in Sv. Trojica v Slov. goricah). Število prebivalcev na območju Upravne enote Lenart je  po podatkih
Statističnega urada RS na dan 1. 7. 2020 19.693 prebivalcev. 
Upravna enota Lenart v svoji organizacijski strukturi nima organiziranih krajevnih uradov, niti jih nima kot način dela.
Upravna enota Lenart ima v svoji organizacijski strukturi dva oddelka in službo (Oddelek za upravne notranje zadeve, Oddelek za okolje, prostor in
kmetijstvo in Službo za skupne zadeve).
Število zaposlenih na dan 31. 12. 2019 je bilo 22 uslužbencev za nedoločen čas. Na dan 30. 6. 2020 ima upravna enota prav tako zaposlenih 22
uslužbencev za nedoločen čas.
 
statusu kmetij, denacionalizacija, dopolnilne dejavnosti na kmetiji, zaščitene kmetije, pripustne postaje, vodenje drugih registrov,
agrarne operacije (arondacije, komasacije, melioracije), lov, ribolov, vinarstvo, agrarne pašne  skupnosti, odmera odškodnine zaradi spremembe
invalidov, izvajanje ukrepov za izenačevanje možnosti invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo,…
7. drugo:
Stran 90 od 121   Upravna enota Lendava na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
Teritorij: 256 km2
Število prebivalcev: 22657 stalno, 1.282 začasno (01.03.2020)
Število občin: 7 (Lendava, Črenšovci, Velika Polana, Turnišče, Dobrovnik, Kobilje, Odranci)
Število krajevnih uradov: 4 (Črenšovci, Turnišče, Velika Polana, Dobrovnik)
Število naselij: 41
 
Notranja organizacijska struktura:
1.)  NAČELNIK UE
2.) ODDELEK ZA UPRAVNE NOTRANJE ZADEVE  in  KRAJEVNI URADI; Krajevni urad Črenšovci, Krajevni urad Dobrovnik, Krajevni urad
Turnišče,Krajevni urad Velika Polana
3.) ODDELEK ZA OKOLJE IN PROSTOR TER GOSPODARSTVO IN KMETIJSTVO
4.) ODDELEK ZA OBČO UPRAVO, UPRAVNE NALOGE IN SKUPNE ZADEVE
Število zaposlenih 31.12.2019  je  38 delavcev (37 za nedoločen čas + 1 za določen čas)
Število zaposlenih 30.06.2020  je 39  delavcev ( 36 za nedoločen čas + 3 za določen čas)
Upravna enota Lendava izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
…
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo,ukrepi za izenačevanje možnost invalidov, …
7. drugo:
Upravna enota Litija na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
- Teritorij UE Litija znaša 321 km2, število prebivalcev  je 21.380 in pokriva občine Litija, Šmartno pri Litiji in delno Ivančna Gorica.
- Do 1.5.2012 smo imeli krajevni urad Šmartno pri Litiji, potem pa smo ga zaradi nerentabilnosti ukinili.
- Notranja organizacijska struktura UE Litija šteje dva oddelka in sicer Oddelek za upravne notranje zadeve in Oddelek za prostor, kmetijstvo,
gospodarstvo in občo upravo..
- Število zaposlenih na dan 31. 12. 2019 je bilo 24, od tega 23 za nedoločen čas in ena  zaposlitev  za določen čas. Na dan 30.6.2020 je bilo 26
zaposlenih, od tega 24 za nedoločen čas in 2 za določen čas.
Stran 91 od 121   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
Upravna enota  Litija izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
2. okolje in prostor  (MOP): izdajanje gradbenih in uporabnih dovoljenj, denacionalizacija, razlastitveni postopki, izdajanje potrdil iz evidenc
3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja. priglasitve za vozniški izpit, prekrški,...
…
5. delo, družina, socialne zadeve in enake možnosrti (MDDSZEM): odločanje o statusu in pravicah žrtev vojnega nasilja, vojnih veteranov in vojnih
invalidov,  ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov,sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ukrepi za izenačevanje
možnost invalidov,…
6. gospodarstvo (MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo, ....
7. drugo:
Upravna enota Ljubljana na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, opravlja tudi druge upravne
naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, izvaja določene prekrškovne naloge ter organizacijske, strokovne
in druge naloge, ki so pomembne za delovanje upravne enote.
Teritorialni obseg UE Ljubljana je 903,8 km2, število prebivalcev (stalno prebivališče) je 370.727 (podatek SURS na dan 1.1.2020), občine, ki jih UE
Ljubljana pokriva so: Mestna občina Ljubljana, Občina Brezovica, Občina Ig, Občina Medvode, Občina Škofljica, Občina Velike Lašče, Občina
Vodice, Občina Dol pri Ljubljani, Občina Horjul in Občina Dobrova-Polhov Gradec.
V UE Ljubljana v letu 2019 zaradi večje in stalne dostopnosti nekaterih upravnih storitev strankam, kot način dela, delujejo naslednji krajevni uradi:
KU Dobrova, KU Dol pri Ljubljani, KU Ig, KU Medvode, KU Škofljica, KU Velike Lašče in KU Notranje Gorice.
UE Ljubljana je, od 15. 6. 2020 notranje organizirana na način, da svoje aktivnosti izvaja preko naslednjih glavnih notranjih organizacijskih enot:
Oddelka za splošne in kadrovske zadeve, Skupne finančna služba, Oddelka za upravno poslovanje, Sektorja za kmetijstvo, premoženjskopravne
zadeve in področje dela MDDSZ, Sektorja za okolje in prostor; Sektorja za javni red in promet, Oddelka za okenca in krajevne urade in Sektorja za
matične zadeve, tujce in državljanstva.
Na dan 31.12.2019 je bilo v upravni enoti zaposlenih 298 javnih uslužbencev (279 za nedoločen čas in 19 za določen čas), na dan 30.6.2020 je bilo
zaposlenih 289 javnih uslužbencev (274 za nedoločen čas in 15 za določen čas).
Upravna enota Ljubljana izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
Stran 92 od 121   statusu kmetij, denacionalizacija, dopolnilne dejavnosti na kmetiji, zaščitene kmetije, pripustne postaje, vodenje drugih registrov, agrarne operacije
…
7. drugo:
UE Ljutomer na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za katera so
ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne enote ni drugače določeno, ter opravlja tudi druge upravne naloge iz
UE zajema področje površine 178 km2, na celotnem območju  je bilo registriranih 17.445prebivalcev, na dan 1.1.2020. UE pokriva občine Ljutomer,
Križevci, Veržej in Razkrižje. 
Na območju UE Ljutomer delujeta dva krajevna urada in sicer, KU Križevci in KU Razkrižje, kot način dela.
Organizacijska struktura je določena v Aktu o notranji organizaciji in sistemizaciji delovnih mest v UE Ljutomer. Delo je potekalo v okviru dveh
oddelkov in ene službe, in sicer v Oddelku za okolje in prostor in kmetijstvo in druge upravne zadeve, v Oddelku za upravne notranje zadeve ter v 
Službi za skupne zadeve. 
Na dan 31. 12. 2019 je bilo zaposlenih 24 javnih uslužbencev, od tega 23 javnih uslužbencev za nedoločen čas in 1 javna uslužbenka za določen čas.
Na dan 30. 6. 2020 je bilo zaposlenih 23 javnih uslužbencev, od tega 22 javnih uslužbencev za nedoločen čas in 1 javna uslužbenka za določen čas.  
»Upravna enota izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
…
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo,  ukrepi za izenačevanje možnost invalidov, …
7. drugo:
Stran 93 od 121   V) Upravna enota Logatec (v nadaljevanju: upravna enota) na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz
državne pristojnosti oz. na področjih, za katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače
določeno, opravlja druge upravne naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, izvaja  določene prekrškovne
naloge ter organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so pomembne za delovanje upravne enote.
Upravna enota obsega 173 km2 površine.
Število prebivalcev v upravni enoti je 14 500. Na območju upravne enote je organizirana ena občina, Občina Logatec.
Upravna enota ima sedež v Logatcu, na naslovu Tržaška cesta 50A. V upravni zgradbi, kjer posluje, imajo sedež še Geodetska uprava RS, Območna
geodetska uprava Ljubljana, Geodetska pisarna Logatec; Finančna uprava RS, Finančni urad Ljubljana, Pisarna Logatec; Občina Logatec; Center za
socialno delo Ljubljana, Izpostava Logatec; Zavod za zaposlovanje RS, Urad za delo, Izpostava Logatec, Zavod za zdravstveno zavarovanje
Slovenije, Izpostava Logatec in druge ustanove.
Upravna enota ima dve notranji organizacijski enoti: 
- Oddelek za upravne notranje in skupne zadeve
- Oddelek za okolje in prostor, kmetijstvo in gospodarstvo
Krajevnih uradov ni organiziranih.
Število zaposlenih uslužbencev po stanju 31. 12. 2018 je 18 za nedoločen čas, vsi so bili uradniki. Za določen čas ni bilo zaposlenih.
 
Število zaposlenih uslužbencev po stanju 30. 6. 2020 je 19 za nedoločen čas, vsi so uradniki. Za določen čas ni bilo zaposlenih.
…
7. drugo:
- Upravna enota Maribor na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stropnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oziroma na
druge upravne naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja,  ter organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so
- Področje, ki ga pokriva Upravna enota Maribor, obsega 356 km2 teritorja, na katerem prebiva 144.100 prebivalcev ter obsega 7 občin: Mestno
občino Maribor, Občino Duplek, Občino Hoče, Občino Miklavž na Dravskem polju, Občino Rače, Občino Starše in del Občine Pesnica.
- Upravne postopke na prvi stopnji vodi tudi v svojih dislociranih enotah - krajevnih uradih, ki so štirje. Ti so: Krajevni urad Duplek, Krajevni urad
Hoče, Krajevni urad Miklavž na Dravskem polju in Krajevni urad Rače.
- NOTRANJA ORGANIZACIJSKA STRUKTURA UPRAVNE ENOTE MARIBOR
 
V Upravni enoti Maribor je organiziranih pet večjih organizacijskih enot (pet oddelkov), v okviru katerih so sistemizirane nižje organizacijske enote
(referati). 
Načelnik upravne enote
Stran 94 od 121   • Oddelek za javni red
• Oddelek za matične zadeve, državljanstvo in migracije
- Referat za migracije
- krajevni uradi (v Upravni enoti Maribor delujejo 4 krajevni uradi):
- Krajevni urad Duplek
- Krajevni urad Hoče
- Krajevni urad Miklavž na Dravskem polju
- Krajevni urad Rače
• Oddelek za upravne zadeve prometa
• Oddelek za okolje, prostor in kmetijstvo
- Referat za gradbene zadeve
• Oddelek za občo upravo
   
- Referat za finance
- Referat za upravno poslovanje
Na dan 31. 12. 2019 je bilo v UE Maribor skupno 143 zaposlenih, od tega 137 za nedoločen čas ter 6 za določen čas.
Na dan 30. 6. 2020 je bilo v UE Maribor skupno 145 zaposlenih, od tega 137 za nedoločen čas ter 8 za določen čas.
 
Upravna enota Maribor izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
3. promet (MI) : registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški, ...
statusu kmetij,  denacionalizacija, dopolnilne dejavnosti na kmetiji, zaščitene kmetije, pripustne postaje, vodenje drugih registrov, agrarna operacije
...
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov, ....
7. drugo:
 Podroben pregled nalog upravnih enot je zajet v Razvidu upravnih postopkov upravnih enot in Razvidu drugih upravnih nalog upravnih enot.
 
Stran 95 od 121   Oris proračunskega uporabnika
Upravna enota Metlika na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oziroma na področjih,
Teritorialni obseg območja Upravne enote Metlika meri 108,9 km2, zajema 59 naselij ter ima približno 8.394 prebivalcev. Upravna enota Metlika deluje
na območju ene občine - občine Metlika.
Upravna enota Metlika nima krajevnih uradov.
Upravna enota Metlika je po vsebini nalog in pristojnosti organizacijsko razdeljena na dve (2) notranji organizacijski enoti: 
- oddelek za občo upravo in upravne notranje zadeve in
- oddelek za gospodarstvo, kmetijstvo, okolje in prostor.
Na dan 31. 12. 2018 je bilo v Upravni enoti Metlika zaposlenih 19 javnih uslužbencev, od tega 1 za določen čas - nadomeščanje porodniške
odsotnosti, 18 pa za nedoločen čas. Na dan 30.06.2019 je bilo zaposlenih 20, od tega 18 za nedoločen čas in 2 za določen čas - nadomeščanje
porodniške odsotnosti. 
…
7. drugo:
Upravna enota Mozirje na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, opravlja  druge upravne naloge iz
državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, izvaja določene prekrškovne naloge  ter organizacijske, strokovne in druge
Upravna enota se razprostira na 508 km2 površine in je na 11. mestu po velikosti izmed 58 teritorialnih državnih institucij, ki opravlja naloge državne
uprave na prvi stopnji. Na dan 31.12.2018 je bilo v registru prebivalstva UE Mozirje vpisanih 16.354 stalno prijavljenih in 1.014 začasno prijavljenih
prebivalcev. UE Mozirje pokriva naslednje občine: Gornji Grad, Ljubno ob Savinji, Luče, Mozirje, Nazarje, Rečica ob Savinji in Solčava. S 1. 1. 2015
so ukinjeni vsi krajevni uradi na območju UE Mozirje.
Upravna enota Mozirje ima dve notranji organizacijski enoti, in sicer Oddelek za upravne notranje in skupne zadeve ter Oddelek za okolje, prostor,
kmetijstvo ter druge upravne zadeve. Na dan 31. 12. 2019 je bilo skupaj zaposlenih 21 javnih uslužbencev, od tega 20 za nedoločen čas in 1 za
določen čas - nadomeščanje daljše bolniške. Na dan 30. 6. 2020 je bilo zaposlenih 22 javnih uslužbencev, od tega 20 za nedoločen čas in 2 za
določen čas (ena za nadomeščanje daljše bolniške in ena za nadomeščanje porodniške).
Stran 96 od 121   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
"Upravna enota izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
…
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov,...
7. drugo:
Podroben pregled nalog upravnih enot je zajet v Razvidu upravnih postopkov upravnih enot in Razvidu drugih upravnih nalog upravnih enot."
 UE Murska Sobota na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za katera
so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, ter opravlja tudi druge upravne naloge iz
UE zajema področje površine 692 km2, na celotnem območju je bilo registriranih 54.598 prebivalcev (po stanju 1.1.2020). Upravna enota Murska
Sobota obsega naselja, ki sodijo v teritorialni obseg bivše občine Murska Sobota, to je Mestne občine Murska Sobota in občin Beltinci, Cankova,
Gornji Petrovci, Grad, Hodoš, Kuzma, Moravske Toplice, Puconci, Rogašovci, Šalovci in Tišina. 
Organizacijska struktura upravne enote je določena v Aktu o notranji organizaciji in sistemizaciji delovnih mest v UE Murska Sobota. Procesi in
naloge so se tako izvajali v naslednjih organizacijskih enotah: Načelnik, Oddelek za upravne notranje zadeve, Oddelek za okolje in prostor, Oddelek
za kmetijstvo in gospodarstvo, Oddelek za skupne zadeve in  druge upravne naloge.
Kot način dela delujejo naslednji krajevni uradi: Krajevni urad Šalovci, Krajevni urad Cankova, Krajevni urad Grad, Krajevni urad Gornji Petrovci,
Krajevni urad Kuzma Krajevni urad Rogašovci, Krajevni urad Prosenjakovci, Krajevni urad Beltinci, Krajevni urad Puconci in Krajevni urad Tišina.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo zaposlenih 63 javnih uslužbencev, vsi za nedoločen čas in 30.6.2020 65 javnih uslužbencev, 64 JU za nedoločen čas in 1 JU
za določen čas. 
Stran 97 od 121   geodetske uprave, ...
3.promet (MI): registracija vozil, oprostitev plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški
…
5. delo, družina in socialne zadeve in enake možnosti(MDDSZEM): odločanje o statusu in pravicah žrtev vojnega nasilja, vojnih veteranov in vojnih
izenačevanje možnost invalidov ..
7. drugo:
Upravna enota Nova Gorica pokriva območje veliko 605,2 km2  in 147 naselji s 58.035 prebivalci. Upravna enota Nova Gorica je v skladu z zakonom
organizirana za območje naslednjih lokalnih skupnosti - občin: Mestne občine Nova Gorica, Občine Kanal ob Soči, Občine Brda, Občine Miren -
Kostanjevica, Občine Šempeter -  Vrtojba in Občine Renče – Vogrsko.
Na področju Upravne enote Nova Gorica deluje znotraj Referata za osebna stanja in promet 5 krajevnih uradov: KU Bukovica, KU Dobrovo, KU
Kanal, KU Miren, KU Šempeter. Naloge na vseh krajevnih uradih se opravljajo kot način dela v okviru upravne enote.
Notranje organizacijske enote upravne enote so: 3 oddelki, 2 referata in 2 službi in 1 načelnik  (uradnik) ter 1 poslovna sekretarka (STD). V Službi za
skupne zadeve 2 uradnika in 8 STD, v Skupni finančni službi sta 2 uradnika in 4 STD; v Oddelku za upravne notranje zadeve 1 uradnik in 1 STD, v
Referatu za osebna stanja in promet 12 uradnikov in 1 STD, v Referatu za javni red in mir, potne listine in tujce 13 uradnikov in eno nadomeščanje
porodniškega dopusta, na Oddelku za kmetijstvo in občo upravo 11 uradnikov in 2 STD ter na Oddelku za okolje in prostor 10 uradnikov in 1 STD.
Skupno število zaposlenih na dan 31. 12. 2017 je bilo v Upravni enoti Nova Gorica 71 javnih uslužbencev. Od tega 69 javnih uslužbencev za
nedoločen čas: 51 uradnikov in 18 strokovno tehničnih delavcev zaposlenih, za določen čas 2 javna uslužbenca: 1 položajno delovno mesto -
načelnik in 1 nadomeščanje.
…
Stran 98 od 121   invalidov,  izvajanje ukrepov za izenačevanje možnosti invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo,…
7. drugo:
Upravna enota Novo mesto je po Zakonu o državni upravi izvršilni del oblasti Republike Slovenije, ki samostojno izvršuje upravne naloge iz
državne pristojnosti na prvi stopnji na podlagi in v skladu z določili ustave, zakonov in drugih predpisov. Upravna enota odloča na prvi stopnji v
upravnih zadevah iz državne pristojnosti oziroma na področjih, za katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne
upravne zadeve ni drugače določeno, ter opravlja tudi druge upravne naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna
področja ter organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so pomembne za delovanje upravne enote.
Po podatkih Geodetske uprave Republike Slovenije – Register prostorskih enot je skupna površina Upravne enote Novo mesto 760,1 km2, kar
predstavlja 3,75 % površine Republike Slovenije.
Na območju UE NM v 338 naseljih  živi 64.348 prebivalcev, to je 3,11 % vseh prebivalcev Slovenije.. Gostota prebivalcev je v UE NM  79,43
prebivalca na km2, v Sloveniji pa 101,9 prebivalca na km2.
Teritorialno je Upravna enota pristojna za območja naslednjih lokalnih skupnosti: Mestne občine Novo mesto, Občine Dolenjske Toplice, Občine
Straža, Občine Mirna Peč, Občine Šentjernej, Občine Šmarješke Toplice, Občine Škocjan brez območja Krajevnega urada Bučka in Občine
Žužemberk.
Na UE Novo mesto delujejo štirje krajevni uradi, in sicer:
- KU Šentjernej, 
- KU Škocjan, 
- KU Šmarjeta,
- KU Žužemberk.
Na UE Novo mesto imamo organizirane naslednje notranje organizacijske enote:
1. Oddelek za upravne notranje zadeve,
2. Oddelek za okolje in prostor,
3. Oddelek za družbene dejavnosti, gospodarstvo in kmetijstvo,
4. Služba za skupne zadeve (glavna pisarna, KP)
5. Skupna finančna služba za skupino 4-ih upravnih enot (UE Črnomelj, UE Metlika, UE Novo mesto in UE Trebnje)
Na dan 31. 12. 2018 je bilo na UE Novo mesto zaposlenih 74 javnih uslužbencev, od tega 71 JU za nedoločen čas in 3 JU za določen čas.
Na dan 30. 6. 2019 je bilo na UE Novo mesto zaposlenih 76 javnih uslužbencev, od tega 71 JU za nedoločen čas in 5 JU za določen čas.
registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica, posredovanje podatkov,…
Stran 99 od 121   3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški,…
…
7. drugo:
Upravna enota Ormož na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
- teritorialni obseg UE Ormož je 212,4 km2, na območju UE je  15.786 prebivalcev  in UE pokriva tri občine: Ormož, Sveti Tomaž in Središče ob Dravi,
- UE nima krajevnih uradov, ker so s 1.7.2013 prenehali delovati,
- notranjo organizacijsko strukturo sestavljajo: načelnica UE, Oddelek za upravne notranje zadeve, Oddelek za okolje, prostor in kmetijstvo in Služba
za skupne zadeve,
- skupno število zaposlenih na dan 31. 12. 2019 je znašalo 23, vsi za nedoločen čas.
- na dan 30. 06. 2020 je v UE Ormož zaposlenih 25 javnih uslužbencev, 22 za nedoločen čas in 3 za določen čas ( 2 JU za nadomeščanje dalj časa
odsotnih delavcev in 1 pripravnik) 
 
…
izenačevanje možnosti invalidov, …
7. drugo:
Stran 100 od 121   - pravosodje: izdajanje zemljiško knjižnih izpiskov,
Upravna enota Pesnica na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
Teritorialni obseg Upravne enote Pesnica znaša 171 km2 in meji na Republiko Avstrijo in 3 upravne enote: Maribor, Lenart in Gornjo Radgono.
Na dan 31.12.2019 je upravna enota imela 19.090 prebivalcev.
Organiziranost delovanja Upravne enote Pesnica se nanaša na območje treh občin: Kungote, Pesnice in Šentilja.
Delovanje Upravne enote Pesnica je organizirano v treh oddelkih:
- oddelek za upravne notranje zadeve,
- oddelek za okolje, prostor in kmetijstvo in
- oddelek za občo upravo, druge upravne naloge in skupne zadeve.
V okviru oddelka za upravne notranje zadeve je organiziran informatiziran Krajevni urad Šentilj, kjer poteka delo kot način dela znotraj tega oddelka.
Upravna enota Pesnica je imela na dan 31.12.2019 skupno število zaposlenih 27, vsi za nedoločen čas. Število zaposlenih na dan 30.6.2020 je 28, od
tega 27 za nedoločen čas in 1 za določen čas.
geodetske uprave, …
3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit,  prekrški, … 
…
6. Gospodarstvo (MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo,…
7. drugo:
Stran 101 od 121   Oris proračunskega uporabnika
Upravna enota Piran je v skladu z zakonom krajevno pristojna za izvajanje upravnih nalog iz državne pristojnosti na prvi stopnji za območje občine
Piran. Teritorialni obseg občine Piran znaša 44,6 km2, število prebivalcev je 17.676 (stanje na dan 1. 1. 2020; vir: Statistični urad RS) v 11 naseljih, od
katerih jih je 8 s statutom občine določenih za dvojezična območja. Upravna enota Piran nima krajevnih uradov.
Notranjo organizacijsko strukturo Upravne enote Piran sestavljajo tri oddelki, in sicer Oddelek za občo upravo in skupne zadeve, Oddelek za
upravne notranje zadeve in Oddelek za okolje in prostor.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo na Upravni enoti Piran zaposlenih 27 javnih uslužbencev za nedoločen čas.
Na dan 30. 6. 2020 je bilo na Upravni enoti Piran zaposlenih 28 javnih uslužbencev. Od tega 27 javnih uslužbencev za nedoločen čas ter 1 javni
…
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov,...
7. drugo:
Upravna enota Postojna - 6236 na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na
druge upravne naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja ter organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so
Teritorialni obseg Upravne enote Postojna je v obsegu 493 km2, v tem obsegu vključuje 2 občini (Občina Postojna in Občina Pivka). Sredi leta 2016
je imela občina Postojna približno 16.120 prebivalcev. Sredi leta 2016 je imela občina Pivka približno 6.080 prebivalcev.
V okviru Upravne enote Postojna deluje kot notranja organizacijska oblika Krajevni urad Pivka, ki poslovanje vodi enkrat (1) tedensko, to je ob
Stran 102 od 121   sredah in sicer (4) štiri ure.
Struktura sistemiziranih delovnih mest na upravni enoti Postojna na dan 31.12.2019 je sistemiziranih 32 (dvaintrideset) delovnih mest. Od 32
(dvaintrideset) delovnih mest je 25 (petindvajset) uradniških delovnih mest od tega 1 (en) pripravnik in 7 (sedem) strokovno-tehničnih delovnih
mest.
Organizacijska shema je prikazana v sestavi notranje organizacije upravne enote: načelnik, oddelek za upravne notranje zadeve v katerega je
vključen kot notranja organizacijska oblika Krajevni urad Pivka, oddelek za okolje in prostor in oddelek za občo upravo.
Na dan 31.12.2019 je bilo zaposlenih skupno število 30 javnih uslužbencev, od tega 30 zaposlenih javnih uslužbencev s pogodbo o zaposlitvi za
nedoločen čas, od tega 1 (ena) javna uslužbenka s krajšim od polnega delovnega časa (6 ur dnevno), zaradi invalidske upokojitve.
Na dan 30.06.2020 je bilo zaposlenih 31 javnih uslužbencev, vsi za nedoločen čas,d tega 1 (ena) javna uslužbenka s krajšim od polnega delovnega
časa (6 ur dnevno), zaradi invalidske upokojitve .
»Upravna enota Postojna izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
…
7. drugo:
Upravna enota Ptuj na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za katera
Teritorialni obseg vseh občin je 645 km2, število prebivalcev na dan 31.12.2019 , ki jih pokriva upravna enota je 68.478. Upravna enota je v skladu z
zakonom organizirana za področje Mestne občine Ptuj in občin: Cirkulane, Destrnik, Dornava, Gorišnica, Hajdina, Juršinci, Kidričevo, Majšperk,
Markovci, Podlehnik, Sv. Andraž v Slovenskih goricah, Trnovska vas, Videm pri Ptuju, Zavrč in Žetale.
V upravni enoti je organiziranih 10 krajevnih uradov in sicer:
1. Krajevni urad Videm, Videm pri Ptuju 54, 2284 Videm pri Ptuju,
2. Krajevni urad Kidričevo, Kopališka 16, 2325 Kidričevo,
3. Krajevni urad Majšperk, Majšperk 39, 2322 Majšperk,
4. Krajevni urad Cirkulane, Cirkulane 58, 2282 Cirkulane,
5. Krajevni urad Gorišnica, Gorišnica 83a, 2272 Gorišnica,
6. Krajevni urad Juršinci, Juršinci 3 b, 2256 Juršinci,
7. Krajevni urad Podlehnik, Podlehnik 9, 2286 Podlehnik,
8. Krajevni urad Trnovska vas, Trnovska vas 42, 2254 Trnovska vas,
9. Krajevni urad Zavrč, Goričak 6, 2283 Zavrč,
10. Krajevni urad Žetale, Žetale 4, 2287 Žetale.
Stran 103 od 121   Notranja organizacijska struktura:
Upravno enoto mag. Metod Grah. Za posamezna delovna področja, naloge in pristojnosti so organizirani oddelki in služba:
- Oddelek za občo upravo,
- Oddelek za upravno notranje zadeve,
- Oddelek za kmetijstvo in gospodarstvo,
- Oddelek za okolje in prostor.
Skupno število zaposlenih na dan 31.12.2019 je 67, za nedoločen čas 64 za določen čas 2 (nadomeščanje) in 1 pripravnik in na dan 30.06.2020 je 66, za
nedoločen čas 64 za določen čas  1 (nadomeščanje) in 1 pripravnik.
"Upravna enota  Ptuj izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
1. notranje zadeve (MNZ): izdajanje osebnih listin, dovoljenj za prebivanje tujcev, matične zadeve,  
osebno ime, prostovoljni prispevki, vodenje registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica,
posredovanje podatkov, 
geodetske uprave,......
3.promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški....
statusu kmetij, denacionalizacija, dopolnilne dejavnosti na kmetiji, zaščitene kmetije, pripustne postaje, vodenje drugih registrov, agrarne
operacije (arondacije, komasacije, melioracije), lov, ribolov, vinarstvo,  agrarne  pašne skupnosti, odmera odkškodnine zaradi spremembe kmetijskega
zemljišča,....
5 . delo, družina, socialne zadeve in enake možnosti (MDDSZEM): odločanje o statusu in pravicah žrtev vojnega nasilja, vojnih veteranov in vojnih
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov, …
 6. gospodarstvo (MGRT) denacionalizacija, mineralne surovine, rudarstvo,...
7. drugo:
      Načelnik
mag. Metod Grah
Upravna enota Radlje ob Dravi na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na
Upravna enota Radlje ob Dravi je po obsegu velika 346 km2 in s svojim delovanjem posega na celotno območje občin Radlje ob Dravi, Muta,
Podvelka, Ribnica na Pohorju in Vuzenica. Po stanju 31.12.2019 je število prebivalcev na celotnem območju 15.707.
V okviru UE Radlje ob Dravi delujejo 4 krajevni uradi, ki poslujejo kot način dela, in sicer: Krajevni urad Muta, Krajevni urad Vuzenica, Krajevni urad
Podvelka in Krajevni urad Ribnica na Pohorju.
V upravni enoti Radlje ob Dravi sta po delovnih področjih organizirana dva oddelka, oddelek za upravne notranje zadeve in oddelek za okolje,
kmetijstvo in občo upravo.
Število zaposlenih na dan 31.12.2019 je bilo 21, vsi za nedoločen čas in na dan 30.6.2020 zaposlenih 22, od tega 21 za nedoločen čas in 1 za določen
čas.
Stran 104 od 121   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
»Upravna enota Radlje ob Dravi izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
…
7. drugo:
Upravna enota Radovljica na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
Upravna enota Radovljica je organizirana na območju občin Bled, Bohinj, Gorje in Radovljica. Skupna površina meri 640 km2 in ima 34.823
prebivalcev (Statistični urad RS na dan 30.06.2020). UE posluje z dvema krajevnima uradoma in sicer s Krajevnim uradom Bled in Krajevnim uradom
Bohinj.
V  Upravni enoti Radovljica so v skladu z Aktom o notranji organizaciji in sistemizaciji delovnih mest v UE Radovljica glede na delovna področja
naloge in pristojnosti organizirane v dveh oddelkih ter službi in sicer :  Oddelek za upravne notranje zadeve in Oddelek za prostor in kmetijstvo ter
Služba za skupne zadeve s točko SPOT. S takšno organizacijo se v dveh oddelkih izvajajo upravne naloge, v Službi za skupne zadeve pa splošne
naloge, ki zagotavljajo nemoteno delovanje upravne enote. Oddelka in Služba so organizirani glede na vsebino delovnega področja in predstavljajo
zaokrožene celote.
V Upravni enoti Radovljica je bilo na dan 31.12.2019  zaposlenih 37 uslužbencev in sicer 34 zaposlenih za nedoločen čas in 3 zaposleni za določen
čas in na dan 30.06.2020 - 36 zaposlenih in sicer 34 za nedoločen čas in 2 za določen čas.
Stran 105 od 121   4. kmetijstvo, gozdarstvo in prehrana (MKGP): vris grafičnih enot rabe kmetijskih zemljišč, promet s kmetijskimi zemljišči in gozdovi, odločanje o
…
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov,.…
7. drugo:
UE Ravne na Koroškem na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
UE Ravne na Koroškem obsega teritorij 304 km2, število prebivalcev znaša 25.027 ter pokriva naslednje občine: Ravne na Koroškem, Prevalje,
Mežica in Črna na Koroškem.
UE Ravne na Koroškem posluje tudi na treh krajevnih uradih, in sicer Prevalje, Mežica in Črna na Koroškem.
Organizacijska struktura je nespremenjena. Naloge se opravljajo v dveh oddelkih in eni službi (v katero je vključena SFS za koroške UE), kot metoda
dela se naloge opravljajo tudi na treh krajevnih uradih (Prevalje, Mežica in Črna na Koroškem). Na dan 31. 12. 2019 je število zaposlenih znašalo 33,
vsi  smo zaposleni za nedoločen čas. Zaradi invalidske upokojitve  je ena uslužbenka zaposlena za polovični delovni čas, dva uslužbenca pa za 6 ur
dnevno. Na dan 30. 6. 2020 je bilo število zaposlenih 32.
…
7. drugo:
Stran 106 od 121   Oris proračunskega uporabnika
ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, opravlja tudi druge upravne naloge iz
Teritorij UE Ribnica obsega 337,6 km2 na območju občin Ribnica, Sodražica in Loški Potok. Število prebivalcev, na območju UE Ribnica je 13.501. 
Upravna enota Ribnica opravlja svoje naloge v dveh notranjih organizacijskih enotah:
1. Oddelek za upravne notranje zadeve in vojno zakonodajo
2. Oddelek za okolje in prostor, kmetijstvo, občo upravo in gospodarstvo.
V upravni enoti Ribnica je v okviru v okviru Oddelka za upravne notranje zadeve in vojno zakonodajo kot način dela organiziran  Krajevni urad
Loški Potok.
Na dan 31. 12. 2019 in na dan 30. 6. 2020 je bilo v UE zaposlenih 19 javnih uslužbencev, od tega 18 za nedoločen čas in 1 za določen čas (načelnik). 
…
7. drugo:
Upravna enota Ruše na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oziroma na področjih, za
Upravna enota Ruše obsega 209 km2 in na dan 1. 7. 2020 (po podatkih Statističnega urada RS) šteje 14.373 prebivalcev. Zajema tri občine, to so
Občina Ruše, Občina Lovrenc na Pohorju in Občina Selnica ob Dravi. V okviru teh treh občin je 27 naselij.
V okviru upravne enote delujeta tudi dva krajevna urada, to sta Krajevni urad Lovrenc na Pohorju in Krajevni urad Selnica ob Dravi.
Notranje organizacijska struktura Upravne enote Ruše je sledeča: načelnica kot predstojnica organa, Oddelek za upravne notranje zadeve, v okviru
katerega delujeta dva krajevna urada, Oddelek za okolje, prostor, kmetijstvo in druge upravne zadeve, Služba za skupne zadeve.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo na upravni enoti 24 zaposlenih (od tega 23 za nedoločen čas in 1 za določen čas).
Na dan 30. 6. 2020, je bilo na upravni enoti 24 zaposlenih ( od tega 24 za nedoločen čas in 0 za določen čas)
Stran 107 od 121   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
Upravna enota Ruše izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica, posredovanje podatkov, …,
3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški, ...,
…,
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov…,
6. gospodarstvo (MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo, …,
7. drugo:
- javna uprava: upravne overitve, posredovanje informacij javnega značaja, …,
Upravna enota Sevnica na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
Teritorialni obseg Upravne enote Sevnica: 290 km2, število prebivalcev: 18.029, št. občin, ki jih pokriva: 2 (Sevnica in Škocjan - delno), 0 krajevnih
uradov.
Notranja organizacijska struktura UE Sevnica: 2 oddelka: Oddelek za upravne notranje zadeve, Oddelek za okolje, prostor, kmetijstvo in druge
upravne zadeve ter 1 služba: Služba za skupne zadeve. 
Število zaposlenih na dan 31.12.2019: 24, od tega 24 za nedoločen čas
Število zaposlenih na dan 30.06.2020: 24, od tega 24 za nedoločen čas
Stran 108 od 121   3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški,..
…
5. delo, družina in socialne zadeve (MDDSZEM): odločanje o statusu in pravicah žrtev vojnega nasilja, vojnih veteranov in vojnih invalidov,
sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov, ...
7. drugo:
Upravna enota Sežana na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
UE Sežana ima sedež na Partizanski cesti 4 v Sežani, kjer posluje v pritličju in prvem nadstropju upravne zgradbe Občine Sežana. Upravna enota
Sežana se razprostira na teritoriju 660 km2, ima 25.897 prebivalcev in pokriva območje štirih občin: Divača, Hrpelje-Kozina, Komen in Sežana, v
katerih je skupaj 169 naselij.
V UE Sežana delujejo 3 krajevni uradi; in secer: KU Divača, KU Hrpelje in KU Komen.
V okviru UE Sežana delujeta dva oddelka:
1. Oddelek za upravno notranje zadeve, v okviru katerega delujejo, kot oblika dela, trije krajevni uradi in
2. Oddelek za okolje, prostor, kmetijstvo in skupne zadeve, v okviru katerega deluje Glavna pisarna
Na dan 31. 12. 2019 je bilo skupno število zaposlenih 34 uslužbencev, vsi za nedoločen čas. Na dan 30. 6. 2020 je bilo skupno število zaposlenih 33,
vsi za nedoločen čas.
 
…
Stran 109 od 121   6. gospodarstvo (MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo,…
7. drugo:
 
državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, ter organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so pomembne za delovanje
Upravna enota Slovenj Gradec pokriva območje dveh občin in sicer: Mestne občine Slovenj Gradec, površine 17.382 ha in 17.001 prebivalcev ter
Občine Mislinja, površine 11.215 ha in 4.700 prebivalcev; skupno torej upravna enota pokriva območje velikosti 28.597 ha in 21.701 prebivalcev.
Upravna enota Slovenj Gradec nima organiziranih  krajevnih uradov.
Upravna enota Slovenj Gradec ima delo organizirano v treh notranje organizacijskih enotah:
- Oddelek za upravne notranje zadeve in promet
- Oddelek za okolje, prostor, kmetijstvo in druge upravne zadeve
- Služba za skupne zadeve.
Upravna enota Slovenj Gradec je imela na dan 31. 12. 2019 zaposlenih 24 javnih uslužbencev, od tega 24 za nedoločen čas in nobenega javnega
uslužbenca za določen čas, na dan 30. 6 2020 pa 25 javnih uslužbencev, od tega 25 za nedoločen čas in nobenega javnega uslužbenca za določen
čas.
registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica, posredovanje podatkov…
prekrški,…
kmetijskega zemljišča,…
vojnih invalidov, izvajanje ukrepov za izenačevanje možnosti invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, …
7. drugo: 
 
Stran 110 od 121   Oris proračunskega uporabnika
 
 - Upravna enota Slovenska Bistrica na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti
so pomembne za delovanje upravne enote;
- Upravna enota Slovenska Bistrica obsega po površini 368 m2 in šteje 36.304 prebivalcev. Pokriva 4 občine, in sicer: Slovenska Bistrica,
Oplotnica, Poljčane in Makole;
- V upravni enoti delujeta dva krajevna urada, to sta: Poljčane in Oplotnica. Organizirana sta kot način dela in sta vključena v oddelek za
upravne notranje zadeve.
- Na UE Slovenska Bistrica imamo organizirane tri oddelke, in sicer: Oddelek za upravne notranje zadeve, Oddelek za občo upravo, druge
upravne naloge in skupne zadeve in Oddelek za kmetijstvo in okolje;
- Na dan 31. 12. 2019 je bilo na UE Slovenska Bistrica zaposlenih 35 javnih uslužbencev, od tega 35 za nedoločen čas in 1 za določen čas
(načelnik). Od 34 zaposlenih za nedoločen čas, so bile na dan 31.12.2019 vklučene 3 popolnitve do polnega delovnega časa invalidsko upokojenih
javnih uslužbenk.
Na dan 30. 6. 2020 je bilo zaposlenih 36 javnih uslužbencev, od tega 35 za nedoločen čas in 1 za določen čas (načelnik). Od 35 zaposlenih za
nedoločen čas, so na dan 30.6.2020 vključene 3 popolnitve do polnega delovnega časa invalidsko upokojenih javnih uslužbenk.
 
Upravna enota izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij
ministrstev (najbolj ključne):
1. notranje zadeve (MNZ): izdajanje osebnih listin, dovoljenj za prebivanje tujcev, matične zadeve,
osebno ime, prostovoljni prispevki, vodenje registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne
prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica, posredovanje podatkov, …
2. okolje in prostor (MOP): izdajanje gradbenih in uporabnih dovoljenj, denacionalizacija, razlastitveni
postopki, izdajanje potrdil iz evidenc geodetske uprave,…
3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška
dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški, ...
4. kmetijstvo, gozdarstvo in prehrana (MKGP): vris grafičnih enot rabe kmetijskih zemljišč, promet s
kmetijskimi zemljišči in gozdovi, odločanje o statusu kmetij, denacionalizacija, dopolnilne dejavnosti na
kmetiji, zaščitene kmetije, pripustne postaje, vodenje drugih registrov, agrarne operacije (arondacije,
komasacije, melioracije), lov, ribolov, vinarstvo, agrarne pašne skupnosti, odmera odškodnine zaradi
spremembe kmetijskega zemljišča, …
5. delo, družina, socialne zadeve in enake možnosti (MDDSZEM): odločanje o statusu in pravicah žrtev
vojnega nasilja, vojnih veteranov in vojnih invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo,
ukrepi za izenačevanje možnost invalidov, …
7. drugo:
Podroben pregled nalog upravnih enot je zajet v Razvidu upravnih postopkov upravnih enot in Razvidu
drugih upravnih nalog upravnih enot.«
Teritorialni obseg Upraven enote Slovenske Konjice je 224,2 km2. Na področju Upravne enote je 23.611 prebivalcev (podatek - Statistični urad 1. 7.
2018). Upravna enota pokriva območje Občine Slovenske Konjice, Občine Zreče in Občine Vitanje. Naloge KU Zreče se upravlja kot metoda dela v
okviru UE.Organiziranost upravne enote je: Oddelek za upravne notranje zadeve, Oddelek za kmetijstvo in prostor in Služba za skupne zadeve. Na
Stran 111 od 121   dan 31. 12. 2018 je bilo zaposlenih 24 javnih uslužbencev za nedoločen čas in 2 javna uslužbenca za določen čas. Na dan 30. 6. 2020 je bilo
zaposlenih 26 javnih uslužbencev od tega 24 zaposlenih za nedoločen čas in 2 zaposlena za določen čas.
…
invalidov,sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ukrepi za izenačevanje možnost invalidov... 6. gospodarstvo
(MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo,…
7. drugo:
- teritorialni obseg, število prebivalcev in občine, ki jih upravna enota pokriva;
Izmed 58 upravnih enot spada Upravna enota Šentjur pri Celju (v nadaljevanju UE) med srednje velike upravne enote. UE je velika 240 km2, na
njenem območju živi 20.174 prebivalcev, v 121 naseljih, od katerih je najgosteje naseljeno naselje Šentjur, ki je edino naselje z urejenim uličnim
sistemom. Na območju 240 km2, kjer se razprostira Upravna enota Šentjur pri Celju samostojno, ki ima skupno 20.050 prebivalcev (Vir: SURS na dan
1. 1. 2020). Na območju UE Šentjur pri Celju sta občini, in sicer Občina Šentjur in Občina Dobje. Občina Šentjur ima 19.225 prebivalcev, njena
površina obsega 223 km2 in Občina Dobje z 949 prebivalci in površino 17 km2 (vir: Statistični urad RS; stanje na dan 1. 1. 2020).
- poimensko krajevne urade;
UE ima le en Krajevni urad Dobje pri Planini (v nadaljevanju KU), ki je organiziran kot način dela upravne enote in posluje v skladu s sprejeto
sistemizacijo. KU je odprt en dan v mesecu, in sicer vsako prvo sredo v mesecu od 15. do 17. ure. Zaradi ekonomičnosti in organizacije dela je KU
ob poletnih mesecih julij in avgust zaprt. Za delo na KU nimamo zaposlenega nobenega javnega uslužbenca. 
- notranja organizacijska struktura;
UE je organizirana v dve notranje organizacijske enote:
- Oddelek za upravno notranje zadeve;
- Oddelek za prostor in kmetijstvo.
- število zaposlenih (skupno število ter ločeno za nedoločen čas in za določen čas) na dan 31. 12. 2019 in na dan 30. 6. 2020.
V UE je bilo na dan 31. 12. 2019 zaposlenih 21 javnih uslužbencev; od tega 21 za nedoločen čas (18 uradnikov in 3 STD) in na dan 30. 6. 2020 je bilo
zaposlenih 22 javnih uslužbencev; od tega 22 za nedoločen čas (19 uradnikov in 3 STD)
Stran 112 od 121   040301 - Upravne storitve v upravnih enotah
…
7. drugo:
Upravna enota Škofja Loka na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih,
za katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, opravlja tudi druge upravne
naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, izvaja določene prekrškovne naloge  ter organizacijske, strokovne
Upravna enota Škofja Loka pokriva območje Občine Gorenja vas – Poljane,  Škofja Loka, Železniki in  Žiri. Na tem območju prebiva 42.507
prebivalcev (Statistični urad na dan 30.6.2020). Naloge se izvajajo na sedežu upravne enote ter na krajevnih uradih Gorenja vas, Železniki in Žiri.
Javni uslužbenci so razporejeni v tri oddelke in sicer: Oddelek za občo upravo in skupne zadeve, Oddelek za okolje, prostor in kmetijstvo in Oddelek
za upravno notranje zadeve. Na dan 31. 12. 2019 je bilo skupno 35 zaposlenih javnih uslužbencev za nedoločen čas. Tudni na dan 30.6.2020 je imela
Upravna enota Škofja Loka 35 zaposlenih za nedoločen čas.
Upravna enota Škofja Loka izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
…
7. drugo:
Stran 113 od 121   6250 - Upravna enota Šmarje pri Jelšah
Upravna enota Šmarje pri Jelšah na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na
področjih, za katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve  ni drugače določeno, ter opravlja tudi
druge upravne naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, izvaja določene prekrškovne naloge ter
Upravna enota Šmarje pri Jelšah ima površino 400 km2, v njej prebiva 32.871 prebivalcev s stalnim prebivališčem in 2.614 prebivalcev z začasnim
prebivališčem (stanje 31. 12. 2019) ter opravlja storitve za občane šestih občin (Bistrica ob Sotli, Kozje, Podčetrtek, Rogaška Slatina, Rogatec in
Šmarje pri Jelšah).
V upravni enoti deluje pet krajevnih uradov za poslovanje z občani. Krajevni uradi kot način dela so organizirani v Bistrici ob Sotli,
Kozjem, Podčetrtku, Rogaški Slatini in v Rogatcu.
V upravni enoti imamo tri oddelke. To so Oddelek za občo upravo z Glavno pisarno, Oddelek za upravne notranje zadeve in promet ter Oddelek za
prostor, kmetijstvo in druge upravne zadeve.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo zaposlenih 42 javnih uslužbencev, 41 javnih uslužbencev je bilo zaposlenih za nedoločen čas, za določen čas smo
imeli zaposleno 1 javno uslužbenko.
Na dan 30. 06. 2020 je bilo zaposlenih 46 javnih uslužbencev. 41 javnih uslužbencev je bilo zaposlenih za nedoločen čas, za določen čas imamo
zaposlenih 5 javnih uslužbencev.
Upravna enota Šmarje pri Jelšah izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
agrarne operacije (arondacije, komasacije, melioracije), lov, ribolov, vinarstvo, agrarne pašne skupnosti, odmera odškodnine zaradi spremembe
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov…
7. drugo:
Upravna enota Tolmin na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
Teritorij: 939,23 km2 
Število naselij: 118 
Število prebivalcev: 18.300  
Stran 114 od 121   Število občin: 3 
Občine:
• Tolmin,
• Kobarid,
• Bovec.
Število krajevnih uradov: 2 
 V Upravni enoti Tolmin, imamo dva krajevna urada, organizirana kot način dela in sicer; 
• KRAJEVNI URAD BOVEC, Trg golobarskih žrtev 8, 5230 Bovec, telefon (05) 389 6066, telefaks (05) 389 6067 in 
• KRAJEVNI URAD KOBARID, Trg svobode 2, 5222 Kobarid, telefon (05) 389 1244,
Na podlagi Akta o notranji organizaciji in sistemizaciji delovnih mest v Upravni enoti Tolmin (uradno prečiščeno besedilo 1), št. 100-56/2005- 208 z
dne 6. 11. 2018, ima Upravna enota Tolmin na dan 31. 12. 2018 tri NOE:
• Oddelek za upravne notranje zadeve,
• Oddelek za prostor, kmetijstvo in občo upravo in 
• Službo skupnih zadev.
Skupno število zaposlenih na dan 31.12.2018 in 30.6.2019 je bilo 30 od tega 1 za določen čas.
…
7. drugo:
Podroben pregled nalog upravnih enot je zajet v Razvidu upravnih postopkov upravnih enot in Razvidu drugih upravnih nalog upravnih enot
Upravna enota Trbovlje na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oziroma na področjih,
za katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, opravlja druge upravne naloge
iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, izvaja določene prekrškovne naloge  ter organizacijske, strokovne in druge
Teritorialni obseg upravne enote znaša 57,8 km2. Število prebivalcev na dan 30.6.2020 je bilo 16.105 (vir: SURS, 2020H1). Upravna enota Trbovlje
pokriva območje občine Trbovlje in nima krajevnih uradov.
V Upravni enoti Trbovlje poteka delo v dveh oddelkih in sicer: v Oddelku za upravne notranje zadeve in Oddelku za občo upravo in skupne zadeve.
Na dan 31.12.2019 je bilo za nedoločen čas zaposlenih 22 javnih uslužbencev, zaposlenih za določen čas upravna enota ni imela. 
Na dan 30.6.2020 je bilo za nedoločen čas zaposlenih 22 javnih uslužbencev, zaposlenih za določen čas upravna enota ni imela.
Stran 115 od 121   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
2.okolje in prostor (MOP): izdajanje gradbenih in uporabnih dovoljenj, denacionalizacija, razlastitveni postopki, izdajanje potrdil iz evidenc
geodetske uprave, ....
3. promet (MI):  registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest,  vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški, ...
…
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo,ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov, …
7. drugo:
Upravna enota Trebnje na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
naloge iz državne pristojnosti določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja ter organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so pomembne za
UE Trebnje teritorialno obsega 317,1km2. Občine, ki jih pokriva UE Trebnje so: Občina Mirna, Občina Trebnje, Občina Šentrupert in Občina
Mokronog-Trebelno. Na tem območju je prijavljenih približno 20.975 prebivalcev. Upravno enoto vodi načelnik. Z aktom o notranji organizaciji in
sistemizaciji delovnih mest pa so organizirane tri notranje organizacijske enote, in sicer: oddelek za upravno notranje zadeve, oddelek za okolje in
kmetijstvo ter oddelek za občo upravo in skupne zadeve.
Število zaposlenih na dan 31.12.2018 je bilo 27, od tega 3 za določan čas in 24  za nedoločen čas. Na dan 30.06.2019 je bilo zaposlenih 30, od tega 25
za nedoločen čas in 5 za določen čas.
Upravna enota Trebnje izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
Stran 116 od 121   geodetske uprave,...
3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški,...
…
7. drugo:
Upravna enota Tržič na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
Upravna enota Tržič pokriva teritorij v izmeri 155,4 m2, 14.961 prebivalcev in eno občino, in sicer Občino Tržič. Upravna enota Tržič nima
organiziranih krajevnih uradov.
V upravni enoti sta za posamezna delovna področja, naloge in pristojnosti organizirana dva oddelka: Oddelek za upravne notranje zadeve in
Oddelek za kmetijstvo, okolje in skupne zadeve. Delovno mesto načelnika je sistemizirano izven oddelkov.
Na dan 31.12.2019 je bilo v Upravni enoti Tržič zaposlenih 21 javnih uslužbencev za nedoločen čas, na dan 30.06.2020 pa 20 javnih uslužbencev za
(arondacije, komasacije,melioracije), lov, ribolov, vinarstvo, agrarne pašne skupnosti, odmera odškodnine zaradi spremembe kmetijskega zemljišča,...
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo,  delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov,... 
6. gospodarstvo (MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo,...
Stran 117 od 121   7. drugo:
Upravna enota Velenje na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
delovanje upravne enote. Upravna enota Velenje obsega teritorij v izmeri 197 km2 in v njej prebiva 45.705 prebivalcev (stanje na dan 1.1.2020).
Organizirana je za delovanje na območju treh občin: Mestne občine Velenje, Občine Šoštanj in Občine Šmartno ob Paki.
V okviru UE deluje Krajevni urad Šoštanj.
Delo je organizirano v treh oddelkih, in sicer: Oddelek za upravno notranje zadeve v sestavi katerega je kot način dela oblikovan še krajevni urad
Šoštanj; Oddelek za okolje, prostor in kmetijstvo; Oddelek za občo upravo, druge upravne naloge in skupne zadeve v okviru katerega je oblikovana
glavna pisarna.
Stanje zaposlenih na dan 30.6.2020 je bilo skupno 48 uslužbencev, od tega 46 zaposlenih za nedoločen čas in dva zaposlena za določen čas.
Upravna enota Velenje izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica, posredovanje podatkov,...
(arondacije,komasacije, melioracije), lov, ribolov, vinarstvo, agrarne pašne skupnosti, odmera odškodnine zaradi spremembe kmetijskega zemljišča,...
5.delo, družina, socialne zadeve in enake možnosti (MDDSZEM): odločanje o statusu in pravicah žrtev vojnega nasilja, vojnih veteranov in vojnih
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov, ...
7. drugo:
- javna uprava: upravne overitve, posredovanje informacij javnega značaja,...
- finance: opostitve taks in vračila preveč plačanih taks,
- državne volitve in referendumi, volitve evropskih polsancev in lokalne volitve.
Stran 118 od 121   6256 - Upravna enota Vrhnika
1. Zakonska podlaga za delovanje upravne enote Vrhnika
Upravna enota Vrhnika na podlagi Zakona o državni upravi (Uradni list RS, št. 113/05 – uradno prečiščeno besedilo, 89/07 – odl. US, 126/07 – ZUP-
E, 48/09, 8/10 – ZUP-G, 8/12 – ZVRS-F, 21/12, 47/13, 12/14, 90/14 in 51/16) odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na
področjih, za katere so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, ter opravlja tudi
2. Demografski podatki o upravni enoti Vrhnika
Teritorij: 168,5 km2
Število prebivalcev: 25.653 (stanje na dan 31. 12. 2019 – Statistični urad)
Število občin:  3 (Vrhnika, Borovnica, Log - Dragomer)
Število naselij:  40
Naselja v Občini Vrhnika:  Bevke, Bistra, Blatna Brezovica, Drenov Grič, Jamnik, Jerinov Grič, Lesno Brdo, Mala Ligojna, Marinčev Grič, Mirke, Mizni
dol, Padež, Podlipa, Pokojišče, Prezid, Sinja Gorica, Smrečje, Stara Vrhnika, Strmica, Trčkov Grič, Velika Ligojna, Verd, Vrhnika, Zaplana - del, Zavrh pri
Borovnici.
Naselja v Občini Borovnica:  Borovnica, Breg pri Borovnici, Brezovica pri Borovnici, Dol pri Borovnici, Dražica, Lašče, Laze pri Borovnici, Niževec,
Ohonica, Pako, Pristava, Zabočevo. 
Naselja v Občini Log-Dragomer: 
Dragomer, Log pri Brezovici, Lukovica pri Brezovici.
3. Krajevni uradi, ki so delovali v letu 2019 na območju Upravne enote Vrhnika
Dne 1. 9. 2017 smo s sklepom ukinili delovanje Krajevnega urada Borovnica kot način dela Upravne enote Vrhnika, ker izvajanje dejavnosti na
navedeni lokaciji ne zagotavlja učinkovite izrabe kadrovskih virov, ki bi bila primerljiva z opravljanjem nalog na sedežu Upravne enote Vrhnika. Vse
upravne storitve, ki so se izvajale v Krajevnem uradu Borovnica, se izvajajo na sedežu Upravne enote Vrhnika.
4. Organizacijska struktura Upravne enote Vrhnika
Upravna enota Vrhnika ima za posamezna delovna področja, naloge in pristojnosti organizirani naslednji notranji organizacijski enoti oz. oddelka:
Oddelek za okolje in prostor ter splošne zadeve in Oddelek za upravne notranje zadeve.
5. Število zaposlenih na Upravni enoti Vrhnika
Število zaposlenih na Upravni enoti Vrhnika je bilo na dan 31. 12. 2019 skupaj zaposlenih 28 javnih uslužbencev.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo za nedoločen čas zaposlenih 25 javnih uslužbencev in za določen čas 3 javne uslužbenke.
Število zaposlenih na Upravni enoti Vrhnika je bilo na dan 30. 6. 2020 skupaj zaposlenih 28 javnih uslužbencev.
Na dan 30. 6. 20120 je bilo za nedoločen čas zaposlenih 25 javnih uslužbencev in za določen čas 3 javne uslužbenke.
…
Stran 119 od 121   7. drugo:
 
Upravna enota Zagorje ob Savi na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na
druge upravne naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja ter  organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so
Teritorialni obseg Upravne enote je 147,1 km2, na dan 01.01.2020 ima 16.439 prebivalcev in pokriva občino Zagorje ob Savi.
Krajevnih uradov UE zagorje ob Savi nima.
Notranjo organizacijsko strukturo UE sestavljajo načelnik, oddelek za upravne notranje zadeve, oddelek za prostor, kmetijstvo in druge zadeve ter
oddelek za občo upravo in skupne službe.
Na dan 31.12.2019  je bilo zaposlenih 29 uslužbencev od tega 26 za nedoločen čas in 3 za določen čas. Na dan 30.06.2020 je bilo zaposlenih 26
uslužbencev za nedoločen čas in 2 za določen čas.
Upravna enota izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev:
1. notranje zadeva (MNZ): izdajanje osebnih listin, dovoljenj za prebivanje tujcev, matične zadeve, osebno ime, prostovoljni prispevki, vodenje
registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica, posredovanje podatkov;
geodetske uprave;
3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški;
statusu kmetij, denacionalizacija, dopolnilne dejavnosti na kmetiji, zaščitene kmetije, pripustne postaje, vodenje drugih registrov, agrarne operacija
(arondacije, komasacije, melioracije) lov, ribolov, vinarstvo, agrarne pašne skupnosti,odmera odškodnine zaradi spremembe kmetijskega zemljišča;
5. delo, družina, socialne zadeve in enka možnosti (MDDSZEM): odločanje o statusu in pravicah žrtev vojnega nasilja, vojnih veteranov in vojnih
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ukrepi za izenačevanje možnost invalidov...
6. gospodarstvo (MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo...
7. drugo:
javna uprava: upravne overitve, posredovanje informacija javnega značaja
pravosodje: izdajanje zemljiško knjižnih izpiskov
finance: oprostitve taks in vračila preveč plačanih taks
državne volitve in referendumi, volitve evropskih poslancev in lokalne volitve;
Stran 120 od 121   Upravna enota na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oziroma na področjih, za katera
Teritorialni obseg Upravne enote Žalec je 334 km2, na katerem je bilo 42.785 prebivalcev  na dan 1. 1. 2020 (vir: Statistični urad RS). S svojim
delovanjem posega na celotno območje občin: Braslovče, Polzela, Prebold, Tabor, Vransko in Žalec. V okviru Upravne enote Žalec deluje Krajevni
urad Vransko.
Notranja organizacijska struktura obsega 3 oddelke in 2 referata: Oddelek za upravne notranje zadeve, v katerem je organiziran Referat za osebna
stanja in promet, Oddelek za gradnjo in kmetijstvo ter Službo za skupne zadeve, v kateri je Glavna pisarna.
Na dan 31. 12. 2019  je imela Upravna enota Žalec zaposlenih 44 javnih uslužbencev (42 za nedoločen čas in 2 za določen čas ). 
Na dan 30. 6. 2020 je bilo 44 vseh zaposlenih, od tega 40 za nedoločen čas in 4 za določen čas.
…
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, kratkotrajno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov, …
7. drugo:
Stran 121 od 121  

Osnove kakovosti in 
varnosti  
v zdravstvu  
LJUBLJANA, 8.6.2020  Prof. dr. Andrej Robida, dr.med., spec . 
Prim. Daniel Grabar, dr.med.spec . 
Biserka Simčič  
 Priporočljiva dodatna literatura:  
 Zdravstveni sistem je skupek elementov in aktivnosti ter medsebojnih 
povezav, ki skladno s pretokom informacij in izvedbo poslovnih procesov tvorijo 
dodano vrednost za vse deležnike  
Sistemsko gledano, 
zdravstveni sistem 
predstavlja družbeni 
mehanizem, ki spreminja 
splošne človeške, 
materialne in finančne vire 
(input ) v specializirane 
zdravstvene storitve ( output ) 
in slednje naprej v 
zdravstvene rezultate 
(outcome ), ki so 
osredotočeni na izboljšanje 
javnozdravstvenega stanja 
družbe ( Field , 1973; Česen, 
1998).  
ZDRAVSTVENO 
ZAVAROVANJE:  
 
OBVEZNO  
 
PROSTOVOLJNO   RAZVOJ KAKOVOSTI  
Podobno kot v industriji se upravljanje sistema celovite kakovosti zdravstvene oskrbe 
osredotoča na uporabnike (paciente, zaposlene v zdravstveni ustanovi, zunanje sodelavce in 
partnerje), na sisteme in procese, merjenje in delo v kliničnih mikrosistemih .  
Zdravstvo zadovoljuje zdravstvene potrebe posameznikov in populacije. Osredotočeno je na 
uporabnike, ugotavlja, ali so posamezni koraki pomembni za zadovoljitev njihovih potreb in 
izloči korake, ki ne vodijo v izboljšanje izidov zdravljenja ali zadovoljstva uporabnika. Sisteme 
sestavljajo vhodne enote, procesi in izhodne enote ali izidi.  
V zdravstveni oskrbi naletimo na različne vrste procesov, kot so npr. klinični algoritmi, procesi 
pretoka informacij, materiala (zdravila, hrana, potrošni material...), gibanje bolnika v 
zdravstvenem zavodu itd.  
Kakovost zdravstvene oskrbe meri procese oskrbe . Merjenje pomeni zbiranje podatkov, 
njihova analiza in pretvorba v informacije, ki so osnova za sprejemanje odločitev.   RAZVOJ KAKOVOSTI  
 
Skozi stoletja so se 
posamezniki (filozofi 
kakovosti) trudili, da bi 
dosegli kakovost. Med 
tem so razvili različne 
sisteme, metode, 
pristope, orodja itd.  
Vir: 
http://isocertifikati.com/kaj -
so-iso-standardi -
kakovosti/filozofija -kakovosti/  
 Ministrstvo za zdravje  
 Pomembni dokumenti  
Luksemburška deklaracija,  5. april 2005,  
Svet EU - odbor ministrov - Priporočilo Rec (2006) 7,  
Priporočila Sveta 9. junij 2009.  
 
 Nacionalni dokumenti  
-Nacionalni program zdravstvenega varstva Republike Slovenije (MZ, 2004)  
-Uvajanje sistema samoocenjevanja in zunanje akreditacije (MZ, 2004)  
-Nacionalne usmeritve za razvoj kakovosti v zdravstvu (MZ, 2006) - Uvajanje 
sistema samoocenjevanja in zunanje akreditacije (MZ, 2004): Notranja presoja – 
samoocenjevanje, zunanja presoja - akreditacija, Notranja presoja – 
samoocenjevanje bolnišnice, priročnik, Splošni standardi zdravstvene obravnave 
za bolnišnice – 
-Resolucija o nacionalnem planu zdravstvenega varstva 2008 – 2013 »Zadovoljni 
uporabniki in izvajalci zdravstvenih storitev  
-Strategija kakovosti in odličnosti v Republiki Sloveniji za obdobje 2010 – 2015 
(SZKO, 2010)  
-Nacionalna strategija kakovosti in varnosti v zdravstvu (2010 – 2015)  
-Zakon o zdravstveni dejavnosti  
-Zakon o pacientovih pravicah   Lastnosti  storitev  v zdravstveni  dejavnosti  
Zdravstvo je zapletena storitvena dejavnost, ki deluje v 
spremenljivem okolju  
 
Od proizvodnih dejavnosti jo ločujeta dve lastnosti:  
- Izidi storitev so neotipljivi (niso materialni proizvodi) 
in jih ni mogoče skladiščiti, temveč jih moramo 
uporabniku ponuditi takoj ob nastanku.  
-  Izvajalci storitev imajo neposredni stik z uporabniki, 
kar zahteva pravočasnost in kakovost storitve ter 
onemogoča uporabo običajnih  
metod nadzora kakovosti, značilnih za proizvodne 
procese.  
 
Zdravstvena dejavnost ponuja storitve, ki zahtevajo 
obilo osebnih stikov, so  
delovno intenzivne, odziv na nihanje v povpraševanju 
mora biti takojšen in  
kakovost se pokaže že med samo storitvijo.  
 Celovita kakovost zdravstva  
KAKOVOST 
ZDRAVSTVENEGA VARSTVA  ZADOVOLJSTVO PACIENTOV Z ZDRAVSTVENO 
OSKRBO IN IZIDI ZDRAVLJENJA  KAKOVOST POSLOVANJA – 
GOSPODARNA RABA VIROV   Definicija kakovosti zdravstvene obravnave  
 Storitev v zdravstveni dejavnosti je OBRAVNAVA  
Zdravstvena OBRAVNAVA je 
skupek številnih ukrepov, 
posegov, postopkov in 
odnosov, v katere stopata 
uporabnik (pacient) in 
izvajalec (zdravnik in drugi 
zaposleni v zdravstvu), da bi 
izpostavljeno težavo bolnika 
pripeljala k najboljšemu 
možnemu izidu.  
ZDRAVSTVENA OBRAVNAVA   Zakon o pacientovih pravicah  
 Razkoraki kakovosti  
 Kanov model  
ZADOVOLJEN PACIENT  
NEZADOVOLJEN PACIENT  KAKOVOST:  
 
ATRAKTIVNA  
 
PRIVLAČNA  
 
STANDARDNA   4 globalni cilji zdravstva  
Ugodni izidi za posameznika  
Ugodni izidi za populacijo  
Zmanjšanje stroškov na pacienta  
Dobre izkušnje pacientov in izvajalcev zdravstvenega varstva   Bistvo kakovosti  
 Izboljšanje kakovosti  
 Izboljševanje kakovosti: Osredotočenost  
- na uporabnike (pacient)  
- na sistem : pogled na procese managementa zdravstvene stroke, 
povezane s specifičnim izidom za posameznika in za celoten sistem 
(izvajalci pomagajo ugotoviti, kako lahko proces izboljšajo)  
- na merjenje kakovosti in varnosti : iskanje priložnosti za izboljšave, 
pot do sistemskih sprememb in ugotavljanje vpliva sprememb na 
celoten sistem: ni obtoževanje ali iskanje krivcev za slabe rezultate  
 6 nacionalnih načel za razvoj kakovosti in varnosti  
VARNOST  
USPEŠNOST  
PRAVOČASNOST  
UČINKOVITOST  
ENAKOPRAVNOST  
OSREDOTOČENOST 
NA PACIENTA  Zmanjševanje napak med zdravstveno obravnavo, preventivo in krepitvijo zdravja. 
Preprečevanje zdravstvene škode pacientu zaradi napak v zdravstveni obravnavi  
Doseganje želenih izidov zdravljenja in izvajanja zdravstvene oskrbe temelječe na 
dognanjih  
Pravočasna zdravstvena obravnava je primeren čas, ko je ta dosegljiva glede na 
pacientove potrebe  
Razmerje med izidom zdravljenja in porabljenimi viri ter preprečevanje razsipnosti  
Nediskriminatorna  obravnava pacienta  
Zagotavljanje spoštovanja pacientovih vrednot, dostojanstva, upoštevanje izraženih 
potreb in možnosti izbire, zdravljenje bolečine, usklajevanje, povezovanje in 
nepretrganost zdravstvene obravnave, obveščenost, udobno okolje, stik z bližnjimi, 
prostovoljna navzočnost izbrane osebe, ko to ni proti interesom zdravstvene 
obravnave, izvajanje spoštljivo in skladno s potrebami pacienta, sodelovanje   Uspešnost , učinkovitost  
USPEŠNOST  
UČINKOVITOST  Uspešnost (ang. effectiveness ) je razmerje med rezultati dela ( output ) ter 
smotri in cilji organizacije ( outcome ). Pomeni delati/početi prave stvari. Je 
mera kakovosti in ustreznosti glede na postavljene cilje (narediti pravo stvar 
je pomembneje, kot narediti to takoj in z minimalnimi stroški). Z izvajanjem 
zdravstvenih programov čim bolje reševati zdravstvene probleme in doseči 
čim boljše zdravstvene izide ( outcomes ) glede na vložene vire ( inpute ) in 
ustvarjeni obseg zdravstvenih storitev ( output ). 
Učinkovitost (ang. efficiency ): razmerje med outputom  in inputom  je 
definirano kot delati/početi stvari na pravi način. Izvajanje določenega 
obsega zdravstvenih storitev ( outputa ) s čim manjšo porabo virov ( inputov ) 
oziroma s čim nižjimi stroški ali maksimiranje obsega zdravstvenih storitev z 
danimi vložki ( inputi ). Je rezultat prizadevanj poslovnega menedžmenta in 
zaposlenih v zdravstveni organizaciji za čim manjšo porabo virov za izvajanje 
danega programa zdravstvenih storitev.   Izboljševanje kakovosti  
 
-Pomeni delo na vseh področjih zdravstvenega sistema: klinično 
delo, ekonomija, moralne zaveze.  
-Gradi na skupnih zavezah in moralni zavezi vseh sodelujočih v 
zdravstveni dejavnosti  
-Znanost o izboljšavah kakovosti in varnosti vključuje  
-tehnike,  
-metode in  
-orodja za izboljševanje  
 
 2 nalogi zdravstvenih strokovnjakov  
Skrb za paciente:  
 Klinično delo: vsaka interakcija med pacientom in zdravstvenim  
 osebje ter vsako tehnično in netehnično  dejanje osebja med 
 zdravstveno obravnavo  
 
Nenehno izboljševanje svojega dela:  
 Dopolnjevanje tehnične uspešnosti in sooblikovanja sistema 
 kakovosti in varnosti zdravstvenih storitev. Naloga managerjev 
 na vseh ravneh: ustvarjanje okolja in izboljševanje zdravstvene 
 obravnave  (usposabljanje za pridobitev kompetenc s področja 
 izboljšav)  
 
 Nenehno izboljševanje kakovosti  
Podpora zdravstvenim timom izvajanja zdravstvene oskrbe:  
 Opolnomočenost  za prevzem pobud za izboljšave  
 
Boljša organizacija dela:  
 na način, da delo poteka gladko, brez večjih pretresov  
 (problem ovire, na katere ne morejo vplivati)  
 
 Dejavniki zunaj zdravstvenega sistema  
Ocenjevanje kakovosti po uspešnosti  
Uporaba izraza vrednost kot ključni kriterij za ocenjevanje zdravstvene organizacije  
Pomembnejše izboljšave celotnega sistema kot posamezne  
Nujna podpora robustnega informacijsko -komunikacijskega sistema  
Odličen management na vseh ravneh zdravstvene organizacije  
Boljša notranja koordinacija in koordinacija med različnimi ravnmi  
Vse večje zahteve pacientov  
Aktivnosti nenehnega izboljševanje presegajo zahteve certificiranja in akreditacije  
 
 Znanost o izboljšavah  
Išče najučinkovitejše načine za izboljšave in spremembe s sitematičnim  pregledom 
metod in dejavnikov, ki izboljševanje kakovosti najbolj pospešujejo (The Health  
Foundation , 2011)  
- Posluževanje primernih strategij za dosego cilja, ki temeljijo na znanstvenih 
metodah  
 
 4 prvine globokega znanja za izboljšave kakovosti  
-  Upoštevanje 
 sistema  
-  Teorija znanja  
-  Psihologija  
-  Razumevanje 
 variabilnosti  
 Strukture, procesi, izidi  
-STRUKTURE: osredotočenost na dokaj statične značilnosti posameznih 
izvajalcev in okolje izvajanja (izobraževanje, usposabljanje, licenciranje; 
primernost okolja, opreme; zadostno število osebja in organizacija)  
-PROCES; je niz povezanih delovnih aktivnosti, ki spremenijo vložke 
(vhodne enote)  v izložke  kot korist za nekoga  
-IZID: je raven uspešnosti delovanja in je lahko povezan s strukturo, 
procesom ali izložkom  
 Procesni pristop  
Namen:  
- poenotenje postopkov,  
- določitev skrbnikov procesov/ dokumentov, vzpostavitev jasnih 
 pooblastil, odgovornosti za vodenje,  
- prepoznavanje povezav med procesi,  
- postavitev kazalnikov kakovosti – zmogljivost procesov,  
- ovrednotenje možnih tveganj, posledic, vplivov,  
- ocenjevanje uspešnosti in učinkovitosti procesov ter njihovo nenehno 
 izboljševanje.  
 PROCES  
 Metode izboljševanja kakovosti  
-Vsaka izboljšava zahteva spremembo v sistemu  
-Zahtevano dobro poznavanje posamezne specifične dejavnosti in 
 njene vsebine  
-Potrebne kompetence, ki opravljavcem  zdravstvene dejavnosti 
omogočajo izboljševanje kakovosti in varnosti  
 Model za izboljšave  
1. vprašanje: Kaj želimo doseči  
 - kako dobro  
 - do kdaj  
 - za koga  
2. vprašanje: Kako bomo vedeli, 
da so spremembe, ki smo jih 
uvedli, resnične izboljšave?  
 - meritve izidov  
 - merjenje procesa  
 - uravnotežene meritve  
3. vprašanje: Kaj lahko storimo, 
da bo prišlo do izboljšav?  
 Demingov  krog  
 Model 6 -sigma  
 Lean  model (Vitka organizacija)  
 Ustrezen model? Zahteva poznavanja modela  
 Akreditacija  
Akreditacija zdravstvenih zavodov je formalen postopek, kjer zunanja institucija oceni in 
presodi kako zdravstveni zavod izpolnjuje vnaprej pripravljene in objavljene standarde 
kakovosti in varnosti z namenom nenehnega izboljševanja kakovosti in varnosti 
zdravstvene obravnave.  
Je zunanji pregled delovanja zdravstvenega zavoda in pokriva vse njegove dejavnosti. Poudarek je predvsem 
na nenehnem izboljševanju kakovosti in varnosti zdravstvene obravnave pacientov. Ne gre samo za oceno 
skladnosti s standardi pač pa tudi za analitični in svetovalni proces nenehnega izboljševanja kakovosti in 
varnosti pacientov. Presoja se zdravstvena ustanova in ne posameznik. Z akreditacijo zdravstveni zavod 
ugotovi svoje dobre strani in svoje pomanjkljivosti. Zdravstveni zavod bolje spozna procese in kompleksnost 
svojega delovanja. Tako lahko načrtuje postopke za izboljševanje uspešnosti svojega delovanja.  
 
 Certificiranje  
Certficiranje  je postopek s katerim 
neodvisna institucija poda pisno 
zagotovilo, da je proizvod, proces ali 
storitev v skladu s specifičnimi 
zahtevami.  
 
 Licenciranje  
Licenciranje je izdajanje dovoljenja regulatorja posamezniku ali organizaciji, da izvaja 
dejavnost ali aktivnost, katere izvajanje je brez podeljene licence nezakonito.  
 
Pri nas v zdravstvu se licence izdajajo od države pooblaščene stanovske ali profesionalne 
organizacije na podlagi izobrazbe in izpitov in ne na podlagi uspešnosti delovanja. 
Obnavljanje licenc poteka na podlagi dokazov o nenehnem profesionalnem razvoju.  
 
 Verifikacija  
Verifikacija pri nas v zdravstvu pomeni postopek, pri katerem se ugotavlja in potrjuje, ali 
posamezni izvajalec opravlja zdravstvene dejavnosti in programe v skladu s standardi in 
normativi, ki veljajo za področje zdravstvene in zdraviliške dejavnosti.  
Tu gre za minimalne standarde, minimalnih pogojev, ki jih mora izpolnjevati zdravstveni 
zavod, predvsem glede prostorov in opreme.  
 Presoja  
Presoja kakovosti obravnave (uspešnosti 
delovanja) zdravstvenega zavoda je proces, ki 
ga vodi zdravstveni zavod sam bodisi v obliki 
samoocenjevanja ali notranje presoje, poteka 
pa tudi kot zunanja presoja s pomočjo zunanje 
organizacije.  
 Ključni cilji akreditacije  
Poleg zagotavljanja primerne dostopnosti bolnikov do zdravstvenih storitev si 
Ministrstvo za zdravje kot upravljavec zdravstvenega sistema v Sloveniji prizadeva 
zagotoviti tudi ustrezno kakovost zdravstvenih obravnav in varnost bolnikov. Temelj 
presoje glede kakovosti obravnave (in posledično varnosti) so vnaprej 
opredeljeni standardi kakovosti, s katerim določimo, kaj 
natančno je potrebno storiti, da dosežemo pričakovano 
kakovost obravnave . Središče in usmerjenost vsega delovanja je bolnik.  
 Temeljni cilji akreditacije  
 
1. Nenehno izboljševanje kakovosti in varnosti zdravstvene obravnave in njena ocena  
2. Spremljanje izboljšav v zdravstveni ustanovi od enega do drugega obdobja akreditacije – časovna 
primerljivost  
3. Primerljivost zdravstvenih ustanov glede kakovosti in varnosti zdravstvene obravnave znotraj države, v EU in 
svetu  
4. Zagotavljanje primerljive visoko kakovostne in varne zdravstvene obravnave vsem pacientom v državi in EU  
5. Zagotavljanje enakih pravic pacientov v EU glede kakovosti in varnosti zdravstvene obravnave  
6. Vzdržnost financiranja zdravstvenega varstva glede na direktivo Evropskega parlamenta in sveta o pravicah 
pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva, kar pomeni omogočiti večjo konkurenčnost javnih 
zdravstvenih zavodov v luči prostega pretoka bolnikov  
7. Povečanje zaupanja pacientov  
8. Popolna sledljivost postopkom in zapisom in upoštevanje načela najboljših praks na strokovnih področjih  
9. Zagotavljanje pogojev za izvajanje mednarodnih storitev, pri čemer se spodbuja konkurenčnost.  
 
1. Za paciente:  
 dvig kakovosti in varnosti zdravstvene obravnave  
 
2. Za zdravstvene ustanove:  
 - povečajo sodelovanje vodstva in zdravstvenega ter drugega osebja pri vseh  
  stopnjah procesa za izboljševanje kakovosti;  
 - s pomočjo priporočil akreditacijskega postopka izboljšajo uspešnost del povečajo odgovornost  
  zdravstvene ustanove do pacientov, ustanoviteljev ter plačnikov. pridobijo zaupanje pacientov  
  skupnosti, kjer delujejo;  
 - zmanjšajo odlive pacientov v akreditirane ustanove v državi in tudi v države EU;  
 
3. Za zaposlene:  
 Zadovoljstvo z delom in ponos osebja, ki je vpleteno v proces izboljševanja     
  kakovosti in varnosti se poveča.  
 
4. Za plačnike zdravstvenih storitev:  
 Pridobitev dodatne možnosti za oblikovanje cen zdravstvenih storitev.  
 Strukture vodenja kakovosti  
ODBOR ZA KAKOVOST  
Vodstvo ustanove, 
pooblaščenec za kakovost  
KOMISIJA ZA KAKOVOST IN 
VARNOST PACIENTOV  
Komisija 
za 
obvlado -
vanje 
bolnišni -
čnih 
okužb  Komisija 
za 
zdravila 
in 
antibioti -
ke Transfu -
zijski  
odbor  Komisija 
……  
…… 
ZDRAVSTVENA ORGTANIZACIJA   Strukture vodenja kakovosti  
 Nenehno izboljševanje kakovosti dosegamo s:  
1.sistematičnim in pravočasnim ciljnim planiranjem vseh aktivnosti,  
2.izvajanjem planiranih aktivnosti,  
3.preverjanjem učinkovitosti ter  
4. izvajanjem korektivnih in preventivnih ukrepov.  
 
Z učinkovitim izvajanjem sistema kakovosti zagotavljamo, da bodo vse zahteve 
naročnikov, zakonov, predpisov, standardov in nas samih izpolnjene in s tem 
izvedene storitve, ki bodo ustrezale postavljenim zahtevam   Model sistema vodenja kakovosti  
 STANDARD  
Standard je dokument, ki nastane s konsenzom, ki ga odobri priznani organ, ki določa 
pravila, smernice ali značilnosti za dejavnosti ali njihove rezultate ter je namenjen za 
občo in večkratno uporabo in usmerjen v doseganje optimalne stopnje urejenosti na 
danem področju (Slovenski inštitut za standardizacijo, 2007)  
 
V zdravstvu standard pogosto razumemo kot pričakovano uspešnost delovanja in ni 
nujno, da so kvantitativno izraženi, ampak so lahko tudi nedvoumne izjave o 
pričakovani kakovosti.  
 
Standard pomeni merljivo izjavo o uspešnosti delovanja in opiše, kakšno kakovost, 
osnovano na dokazih, je treba doseči.   STANDARD  
Standardi so lahko:  
•Strukturni standardi  
•Procesni standardi  
•Standardi izidov  
•Minimalni standardi  
•Optimalni standardi  
  Akreditacijski standardi  
Zahteve izboljševanja kakovosti spodbujajo akreditacijski standardi za 
zdravstveno dejavnost.  
 
Akreditacija je prostovoljni postopek, s katerim se uspešnost organizacije izmeri 
glede na sprejete standarde izvedbe. Akreditacijski standardi temeljijo na 
regulatornih predpisih in prispevku posameznikov ter skupin v zdravstveni 
dejavnosti.  
 
Zdravstvene organizacije zaprosijo za akreditacijo, ker akreditacija:  
krepi zaupanje javnosti,  
podaja objektivno oceno uspešnosti ustanove  
spodbuja zdravstvene organizacije za izboljšanje kakovosti   Akreditacijski standardi  
Akreditiranje zdravstvenih ustanov izvora iz 
leta 1917, ko ga je začela ameriško  
združenje kirurgov.  
 
Po združitvi prizadevanj več strokovnih 
zdravstvenih združenj Severne Amerike 
(ZDA in Kanade) je bila leta 1951 
oblikovana skupna komisije za akreditiranje 
bolnišnic, Joint  Commission  on 
Accreditation  of Hospitals . 
 
Danes Joint  Commission  International , 
ponuja akreditiranje zdravstvenih ustanov 
po vsem svetu.  
 Akreditacijski standardi v slovenskem prostoru  
 Akreditacijski standardi  
 Akreditacijski standardi  slovenskem prostoru, 
objavljeni na spletni strani MZ  
DNV:  
Standard NIAHO  
Standard DIAS  
 Standard ISO 9001  
ISO 9001 je globalni standard za sistem vodenja kakovosti. Določa zahteve za vzpostavitev, 
izvajanje in nenehno izboljševanje procesov, ki izpolnjujejo zahteve kupcev ter veljavne zakonske in 
regulativne zahtev  
ISO 9001:2008 je osnovan na osmih načelih vodenja kakovosti:  
•  osredotočenost na odjemalce,  
•  vodstvo,  
•  vključenost zaposlenih,  
•  procesni pristop,  
•  sistemski pristop k vodenju,  
•  nenehno izboljševanje,  
•  odločanje na podlagi dejstev,  
•V  zajemno koristni odnosi z dobavitelji.  
Nova izdaja  ISO 9001:2015  prinaša v podjetja nekaj svežine in novih prijemov zagotavljanja 
kakovosti vaših procesov in storitev. Predvsem je potrebno izpostaviti novost identifikacije tveganj, ki 
nastajajo pri vašem poslovanju.   Standard ISO 9001  
Certifikat sistema vodenja kakovosti, ISO 9001, omogoča dokazovanje organizacije, k izpolnjevanju zaveze 
kakovosti in zadovoljstva odjemalcev, obenem pa tudi nenehno izboljševanje podobe organizacije, ter integriranje 
realnosti spreminjajočega se sveta.  
 Standard ISO 9001: 2015  
Standard določa zahteve za:  
4.4. Sistem vodenja kakovosti in njegovi procesi  
4.4.1 organizacija mora opredeliti procese , 
A)vhode  v procese in izhode  iz njih  
B)zaporedje  in interakcijo  teh procesov  
C)kriterije, metode (vključno z nadzorovanjem, merjenjem in pripadajočimi kazalniki  učinkov 
delovanja) potrebne za zagotavljanje uspešnega delovanja in obvladovanja procesov  
D)Potrebne vire za te procese in njihovo razpoložljivost  
E)Dodeliti odgovornosti  in pooblastila  za te procese  
F)Obravnavati tveganja  in priložnosti  (glej točko 6.1)  
G)Ovrednotiti  te procese in izvajati morebitne potrebne spremembe  
H)Izboljševati procese in SVK  
Vzdrževati  dokumentirane informacije, podpora za delovanje procesov  
Hraniti dokumentirane informacije, dokaz o izvajanju procesov, kot je načrtovano.   Standard ISO 9001: 2015  
▪Standard zahteva obravnavo tveganj  
SIQ-certifikat za sisteme vodenja  lahko poveča poslovno učinkovitost. Vedno več 
zdravstvenih ustanov po svetu prepoznava  prednosti , ki jih prinaša uvedba 
standarda ISO 9001 v poslovanje in delovanje zdravstvene ustanove:  
• večje zaupanje v ustanovo,  
• manjše tveganje za nastanek napake,  
• večje zadovoljstvo bolnikov,  
• večjo konkurenčnost, določitev in optimizacijo procesov,  
• merila učinkovitosti in stalne izboljšave,  
• vključenost vseh zaposlenih,  
• boljše komuniciranje,  
• zmanjševanje stroškov in urejenost dokumentacije.  
 
Standard ISO 9001 ni nadomestilo za druge pristope, metode in sisteme, ki se 
uvajajo v zdravstvu, jih pa podpira in omogoča njihovo lažjo in hitrejšo uvedbo.   Standard EN 15224: 2016  
Standard EN 15224:2016 je področno specifični standard sistema vodenja kakovosti za 
organizacije, ki delujejo na področju zdravstvene oskrbe. Namenjen je zagotavljanju 
varnosti pacientov in obvladovanju tveganj v zdravstvenih ustanovah ter prinaša dodano 
vrednost v sistem vodenja kakovosti na področju zdravstva.  
 
Je samostojni standard in se lahko uporablja za certificiranje organizacij v 
zdravstvenem varstvu.  
 
Standard EN 15224 vključuje zahteve ISO 9001 in jih nadgrajuje z dodatnimi pojasnili, 
specifikacijami in zahtevami za področje zdravstvene oskrbe. Poudarek daje kliničnim 
procesom in upravljanju tveganj skozi načrtovanje, delovanje in obvladovanje procesov.   Standard EN 15224: 2016  
Standard EN 15224:2016 naslavlja najbolj temeljne zahteve za storitve v zdravstveni oskrbi. 
Določa 11 karakteristik, ki predstavljajo temeljne zahteve za kakovost zdravstvene oskrbe:  
- primerna, pravilna oskrba,  
- razpoložljivost,  
- neprekinjena/nemotena oskrba,  
- uspešnost,  
- učinkovitost,  
- enakost,  
- upoštevanje razpoložljivih dokazov o najuspešnejših pristopih,  
- na pacienta osredotočena oskrba, vključujoč spoštovanje njegove integritete (fizične, socialne 
 in psihološke),  
- vključenost pacienta,  
- varnost,  
- pravočasnost/dosegljivost.   Model poslovne odličnosti  
Model poslovne odličnosti, predvsem kar se tiče rezultatov, nadgrajuje ISO 9001 v tem, 
da  poleg interesov kupcev obravnava tudi interese drugih skupin, kot so zadovoljstvo 
zaposlenih, vpliv na družbo in poslovne rezultate (interes lastnikov).  
 HACCP sistem  
Določila HACCP so obvezna za vse pridelovalce krme 
za živino , poljedelcev, živinorejcev, transport, 
skladiščenje živil, gostince, trgovce z živili in 
predelovalno živilsko industrijo. Ustanova uvede 
HACCP na osnovi načrta v štirinajstih korakih, ki 
poleg tega vključujejo sedem osnovnih načel. 
Uporablja se na vseh stopnjah proizvodnje živil in 
postopkov priprave, vključno s pakiranjem in 
distribucijo. Vse pogosteje pa se uporablja tudi za 
neživilske panoge, kot so farmacevtska in 
kozmetična industrija.  
HACCP  (angleška kratica Hazard Analysis  Critical  Control  Point , kar pomeni analiza 
tveganja in ugotavljanja kritičnih kontrolnih točk ) je mednarodna metoda zagotavljanja 
varne prehrane.   Načela HACCP sistema  
1. Načelo: Vodenje analize tveganja.  - Ugotovi se potencialne nevarnosti pri posameznih procesih. Nevarnosti 
so lahko fizikalne, mikrobiološke ali kemične.  
2. Načelo: Ugotovitev kritičnih kontrolnih točk (KKT).  - KKT je točka, pri kateri je potrebno vzpostaviti ukrepe 
za preprečitev ali zmanjšanje tveganja.  
3. Načelo: Vzpostavitev kritičnih točk (KT) za vsako KKT.  - KT je maksimalna ali minimalnavrednost , pri kateri 
je potrebno fizikalno, kemično ali mikrobiološko tveganje izničiti ali zmanjšati na sprejemljivo raven.  
4. Načelo: Vzpostavitev sistema nadziranja, testiranja in opazovanja - monitoring.  - Monitoring je nujen za 
vzpostavitev nadzora za vsako KKT.  
5. Načelo: Vzpostavitev korektivnih ukrepov.  - Korektivni ukrepi so ukrepi, ki jih je potrebno sprejeti kadar 
monitoring pokaže odstopanje od določenih KT. Zagotavljajo, da noben tvegan izdelek ne vstopi v prodajo.  
6. Načelo: Vzpostavitev evidence postopkov. - Uredi se vsa dokumentacija v skladu s postopki in načeli, 
vključno z analizo tveganja, pisnim načrtom HACCP, evidencami KKT in KT itd.  
7. Načelo: Vzpostavitev postopkov za zagotavljanje delovanja HACCP sistema.   
 
Preverjanje zagotavlja, da je načrt HACCP uspešen. Procesi preverjanja lahko vključujejo dejavnosti, kot so 
pregled načrtov HACCP, evidence KKT in KT, mikrobnih vzorčenj in analiz. Preverjanje vključuje tudi "potrjevanje" 
- proces iskanja dokazov za točnost sistema HACCP (npr. znanstvene dokaze za kritične omejitve).   Standard RAL GZ 992/1 in/2 za oskrbo s tekstilom  
RAL certifikat kakovosti RAL -GZ 992 za oskrbo s tekstilom  
 
Leta 1953 se je nemško certifikacijsko združenje za profesionalne tekstilne 
storitve posebej zavezalo, da bo ohranilo standarde kakovosti svojih 
storitev.  
 
Certificirane ustanove izpolnjujejo najvišje standarde storitev oskrbe s 
tekstilom. Visokokvalificirani zaposleni in sodobna oprema zagotavljajo 
izjemno kakovostno in izjemno učinkovito in okolju prijazno obdelavo 
tekstila v skladu z vsemi normativnimi standardi za ustrezna področja 
uporabe. Vse ustanove z RAL certifikatom imajo učinkovit sistem za 
samospremljanje , ki se redno preverja, z namenom zagotovitve 
posodabljanja in pravilne uporabe. Kontinuirano usposabljanje zaposlenih 
zagotavlja ustrezno izvajanje tehnološkega napredka.  
 Standardi  strokovnih združenj, ustanov, 
organizacij…  
Strokovni standard je 
priporočilo, ki ga sprejme 
pristojni strokovni organ 
posamezne zdravstvene stroke 
za doseganje optimalne stopnje 
urejenosti na določenem 
področju.    Izboljševanje kakovosti  
Ključni elementi zagotavljanja kakovosti in varnosti zdravstvene oskrbe vse izvajalce v okolju v postavljajo 
pred nekaj skupnih zahtev, ki jih je po področjih udejstvovanja potrebno izpeljati:  
1.Spreminjanje kulture (organizacijska, profesionalna (klinična), splošna kultura, sodelovanje v timih 
zdravstvene oskrbe);  
2.Zavezanost vodstev ustanov h kakovosti: poglabljanje znanj o kakovosti v navezavi z izrabo virov, 
pozitivna motivacija izvajalcev, nadzorovanje izvajanja dogovorjenega (zahtevanega);  
3.Politika vodenja kakovosti in varnosti : izgrajevanje kulture poročanja, dosledno spremljanje odklonov, 
napak, skorajšnjih napak in varnostnih zapletov, doslednost izvajanja korektivnih ukrepov, gradnja 
odličnosti od »spodaj – navzgor«;  
4.Izvajanje zdravstvenih storitev : sledenje z dokazi podprti medicini (izobraževanja), pripravljanje, 
posodabljanje, dopolnjevanje politik, smernic, navodil, pripravljenost na spremembe, generiranje 
sprememb, priprava pobud, predlogov;  
5.Delo s podatki : spremenjen odnos do podatkov, merjenje, analiziranje, ukrepanje, podatki o 
uspešnosti ključnih izvajalcev.   ORODJA ZA SPODBUJANJE CELOVITEGA, 
INTEGRIRANEGA, NA DOKAZIH TEMELJEČEGA PRISTOPA 
K ZDRAVSTVENI OBRAVNAVI  
KLINIČNE SMERNICE  
KLINIČNA POT  je orodje, ki pa pripravi zdravstveni tim in mu omogoča racionalno in na znanstvenih 
dokazih utemeljeno obravnavo pacienta, spremljanje opravljenega dela ter 
kazalnikov kakovosti, natančnejše dokumentiranje in lažjo notranjo presojo 
zdravstvene prakse. Pomaga pa tudi pri seznanjanju pacienta s predvidenim potekom 
njegove zdravstvene obravnave in je dober pripomoček za izračun stroškov 
obravnave.  
Evropsko združenje za KP ( European  Pathway  Association ) opredeljuje KP tako: »KP je 
metodologija za skupno odločanje in organizacijo zdravstvene obravnave za določeno 
skupino pacientov v vnaprej opredeljenem  
časovnem obdobju.  so sistematično oblikovana stališča, ki zdravniku praktiku in drugemu zdravstvenemu 
osebju, pa tudi pacientom, pomagajo pri odločitvah glede primernega zdravstvenega 
varstva v specifičnih kliničnih okoliščinah. Namen smernic je zagotavljanje dobre 
klinične prakse, Svet Evrope pa jih opisuje kot sredstvo za racionalnejše odločanje v 
zdravstveni obravnavi in jih razume predvsem kot podporo izboljšanju kakovosti 
zagotovljene zdravstvene oskrbe. Tako oblikovane smernice zagotavljajo sodelovanje 
in večjo osveščenost pacienta, s tem pa aktivnejšo udeležbo v procesu zdravstvene 
oskrbe. Smernice omogočajo tudi uspešno spreminjanje postopkov in izboljšanje 
izidov zdravstvene oskrbe.  Kaj, zakaj  
Kaj, kdo, kdaj   ORODJA ZA SPODBUJANJE CELOVITEGA, 
STANDARD/PROTOKOL/
ALGORITEM OBRAVNAVE  
NORMATIVI  Kaj, kako  
Kdo, koliko  
ali navodilo, je 
zapis določil, po 
katerih poteka 
zdravstvena 
obravnava in so 
domena stroke  
Pripravljajo jih zbornice in strokovna združenja, s 
pregledom in upoštevanjem vseh obstoječih 
znanstvenih dokazov za na dokazih  
temelječe delovanje.  
 KLINIČNA POT  
Značilnosti klinične poti so:  
• jasna opredeljenost vseh ciljev in elementov zdravstvene obravnave na podlagi 
 dokazov, dobre prakse ter pacientovih pričakovanj;  
• je orodje, ki pripomore k boljšemu komuniciranju, koordinaciji različnih vlog in 
 določanju zaporedja aktivnosti večdisciplinarnega  zdravstvenega tima, 
 pacientov ter njihovih svojcev;  
• omogoča dokumentiranje, spremljanje in ocenjevanje različnih odklonov ali 
 izidov;  
• je orodje za identifikacijo potrebnih virov (človeških, finančnih, časovnih, itd.).  
Klinična pot omogoča:  
• hitro posodabljanje zdravstvene oskrbe z novimi znanstvenimi, strokovnimi in organizacijskimi 
 spoznanji;  
• olajšano usposabljanje novih zdravstvenih delavcev;  
• spodbujanje »lastništva« KP, saj jo oblikuje celoten zdravstveni tim za določeno skupino pacientov;  
• izboljševanje dela na podlagi merjenj (in ne na podlagi občutka) preko spremljanja odklonov, 
 primerjanja s standardi in dobrimi praksami;  
• spreminjanje dosedanjega načina dela, ograjenega za zidove oddelkov preko oblikovanja timov, 
 osredotočenih na pacienta in zdravljenje;  
• boljše komuniciranje, sodelovanje in povezovanje ter preglednost opravljenega dela;  
• boljše kodiranje, presojo in raziskovanje;  
• izračun stroškov;  
• povečano varnost zdravstvene obravnave in  
• spodbudo za sodelovanje pacienta pri zdravstveni obravnavi.  
 INTEGRALNA KLINIČNA POT  
Integralna KP opiše proces obravnave tako v zdravstveni kot drugih dejavnostih, ki 
prispevajo k kakovostni, učinkoviti in uspešni obravnavi pacienta. Bolnik je tako v 
središču procesa in postopek obravnave njegove zdravstvene težave ne upošteva 
tradicionalno ločenih zdravstvenih ravni. Cilji integralne KP so namreč, da  
pacienta:  
• obravnavajo pravi strokovnjaki  
• v pravilnem vrstnem redu  
• na pravem mestu  
• ob pravem času  
• s primernimi sredstvi  
• s pravim izidom obravnave  
• in da vsi postopki  upoštevajo  potrebe  in zadovoljstvo  pacienta . 
 KAZALNIKI  
Kazalnik je merljiva lastnost, ki kaže na stopnjo kakovosti zdravstvene oskrbe in se 
uporablja kot vodilo ter ocena za izboljševanje zdravstvene oskrbe pacientov, 
zdravstvenih in podpornih storitev in delovanje zdravstvene organizacije.  
 
Kazalnik nam pomaga razumeti, kje smo, kam gremo in kako daleč smo od 
standarda ali najboljše prakse ali ciljne vrednosti.  
 
Kazalniki so lahko:  
 - splošni  
 - specifični  
 - kazalniki procesov  
 - kazalniki izidov   MERILA, CILJNA VREDNOST  
Merila  pomenijo specifične lastnosti, ki so osnova za presojanje kakovosti in 
določajo, kaj merimo pri presoji. So povezana s standardom, ki ga ocenjujemo.  
Ciljna vrednost  je vrednost, ki jo hočemo doseči  
 ODKLON  
Odklon definiramo kot razliko med opazovanim dogodkom in standardom ali 
normo.  
Priložnost za izboljšave ponuja primerjanje odklona s standardom.  
Odklone ali variabilnost srečamo povsod v življenju.  
Odkloni so glede na vzrok lahko:  
 splošni – naključni, normalni, naravni običajni  
 specialni – niso stalni del procesa in ne vplivajo na vsak izid  
Odkloni v izidih – razlike v rezultatih posameznega procesa  
Odkloni v uspešnosti zdravstvene prakse – razlika med izmerjenim in 
idealnim rezultatom  
 PROCES OBRAVNAVE ODKLONOV  
Sporočanje:  ukrepi za zmanjševanje posledic in sporočilo v interni sistem  
Obravnava:  vzročno posledična analiza: iskanje sistemskih vzrokov  
Načrtovanje ukrepov: za preprečevanje ponovitev  
Uvedba ukrepov: poročilo o realizaciji ukrepov  
Umestitev v register ukrepov: interno in nacionalno učenje ter  
Preventivno delovanje: na vseh ravneh  
 FARMAKOVIGILANCA, HEMOVIGILANCA, 
ORGANOVIGILANCA  
Neželeni učinki zdravil za uporabo v humani medicine se sporočajo v sistem 
farmakovigilance , razen v primeru, če je prišlo do napačne uporabe zdravila ali 
napačne izvedbe procesa.  
S sistemom farmakovigilance  upravlja Javna agencija Republike Slovenije za zdravila in 
medicinske pripomočke (JAZMP). Zadolžena je tudi za ugotavljanje, zbiranje in vrednotenje 
zapletov z medicinskimi pripomočki, razen v primeru, kjer bi se lahko z drugačnim postopanjem 
zdravstvenih delavcev lahko preprečilo posledice za pacienta.  
 
Hemovigilanca  – sistem sporočanja komplikacij v povezavi z transfuzijo krvi in 
krvnih komponent. Upravljalec je Zavod RS za transfuzijsko medicino  
 
Organovigilanca  – sistem sporočanja komplikacij v povezavi s transplantacijo 
organov in tkiv.  Upravljalec je Zavod republike Slovenije za presaditve organov in 
tkiv Slovenija Transplant.  
 Obvladovanje z zdravstvom povezanih okužb  
- poznavanje možnih poti prenosa okužb v zdravstvenih zavodih,  
- poznavanje in upoštevanje 5 trenutkov za higieno rok,  
       NADZOR izvajajo šolani opazovalci higiene rok!  
- dosledna in namenska uporaba osebne varovalne opreme,  
- dosledno upoštevanje pravil ob izolaciji pacienta,  
- poznavanje in upoštevanje čistih in nečistih poti,  
- poznavanje in upoštevanje ravnanja z odpadki  
  (vrste odpadkov, ločevanje, odvoz),  
-  ukrepi ob poškodbi z ostrim infektivnim predmetom...  
 
 Nacionalna komisija za obvladovanje in  
preprečevanje bolnišničnih okužb (NAKOBO ) 
Naloge komisije so naslednje:  
▪povezuje delo komisij za obvladovanje in preprečevanje bolnišničnih okužb v zdravstvenih 
zavodih in pripravlja navodila strokovnim direktorjem in vodjem  komisij za obvladovanje in 
preprečevanje bolnišničnih okužb,  
▪preverja izvajanje programa preprečevanja in obvladovanja bolnišničnih okužb v okviru 
strokovnih nadzorov s svetovanjem,  
▪predlaga ukrepe za izboljšanje stanja na področju bolnišničnih okužb,  
▪objavi Smernice za obvladovanje in preprečevanje okužb, ki so povezane z zdravstvom 
oziroma zdravstveno oskrbo v elektronski obliki na spletni strani ministrstva;  
▪se povezuje z domačimi, tujimi in mednarodnimi institucijami in posamezniki v smislu 
izboljšanja kakovosti dela, itd.  
 
 Program za smotrno rabo  
protimikrobnih zdravil  
Nacionalna  komisije za smotrno rabo protimikrobnih zdravil v Sloveniji 
(AMR) je imenovana  z namenom določanja politike za smotrno rabo 
protimikrobnih zdravil v Sloveniji, načrtovanja ukrepov in merjenja učinkov 
na tem področju ter mednarodnih povezav.  
 
Sodeluje in preverja izpolnjevanje zahtev iz Pravilnika o strokovnem 
nadzoru izvajanja programa za smotrno rabo protimikrobnih zdravil. Izvaja 
strokovne nadzore s svetovanjem. Svetuje glede izvajanja ukrepov za 
izboljšanje stanja na področju smotrne rabe protimikrobnih zdravil, 
pripravlja strategijo z akcijskim načrtom.  
 Obvladovanje dokumentacije in  
 informacijskega sistema v zdravstvu  
Značilnosti in ukrepanja:  
▪Ogromne količine stalno nastajajočih podatkov, ki vsebujejo osebne podatke o pacientih  
Varstvo osebnih podatkov!  
Dosledno evidentiranje opravljenih storitev in opažanj!  
▪Stalne novosti pri informatizaciji dokumentacije v zdravstvu  
 Spremljanje in uporaba novosti v okviru E -zdravja!  
   Spremljanje in upoštevanje navodil!  
Podpora zaposlenim, ki ne obvladujejo informacijskega sistema!  
▪Posebna skrb za pravilno identifikacijo pacienta, upravljanje z  dokumentacijo za 
posameznega pacienta  
DEJSTVO: dokumentiranje je potreben proces za kakovostno in varno  obravnavo pacienta in 
naj se izvaja s posebno skrbnostjo ter integrirano v obravnavi pacienta.  Obrazložite zakaj?  
 
 Orodja in metode za doseganje  
kakovosti in varnosti zdravstvene obravnave  
-Opolnomočenje  pacientov in zaposlenih  
-učinkovito partnerstvo med pacienti in zdravstvenimi delavci za opolnomočenje  pacientov, 
izobraževanje in vzgajanje   
-Nenehna skrb vseh zaposlenih za preventivno delovanje in izboljšave    
Učinkovito vertikalno in horizontalno sodelovanje za uvajanje inovacij in preprečevanje 
varnostnih odklonov  
-    Uporaba orodij za prepoznavanje vzroka za varnostne odklone  
Varnostni pogovori/ vizite, MM konference ( morbiditetna  in mortalitetna  konferenca, itd.  
-Predaja službe/pacienta  
Doslednost - za zagotavljanje kontinuitete obravnave, evidentiran prispevek vseh poklicnih 
skupin, ki so sodelovali pri obravnavi pacienta  
-Obeležitev  dneva, tedna kakovosti (17. september: mednarodni dan varnosti pacientov)   NADZOR NAD KAKOVOSTJO  
Zakon o zdravstveni dejavnosti, 76.člen  
Pri izvajalcih zdravstvene dejavnosti se za zagotavljanje zakonitosti, strokovnosti, 
kakovosti in varnosti dela opravljajo naslednje vrste nadzora:  
-        notranji nadzor,  
-        strokovni nadzor s svetovanjem,  
-        upravni nadzor,  
-        sistemski nadzor,  
-        nadzor Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije nad izpolnjevanjem pogodb z 
 izvajalci zdravstvene dejavnosti,  
-        inšpekcijski nadzor.  
Izvajalec zdravstvene dejavnosti in njegovi zaposleni ali pogodbeni zdravstveni delavci 
oziroma zdravstveni sodelavci morajo omogočiti nemoteno opravljanje nadzora iz 
prejšnjega odstavka.   NOTRANJI NADZOR  
Zakon o zdravstveni dejavnosti, 76.a člen  
Notranji nadzor opravlja izvajalec zdravstvene dejavnosti in obsega:  
-        nadzor nad strokovnostjo, kakovostjo in varnostjo dela pri izvajalcu zdravstvene 
 dejavnosti,  
-        nadzor nad izvajanjem predpisov s področja opravljanja zdravstvene dejavnosti in 
 področja materialnega poslovanja,  
-        nadzor poslovanja, ki se nanaša na sredstva javnih financ.  
 
Notranji nadzor se lahko izvaja kot redni na podlagi programa, ki ga letno sprejme 
poslovodstvo zdravstvene dejavnosti, ali kot izredni notranji nadzor, ki ga lahko uvede 
sam izvajalec zdravstvene dejavnosti ali na predlog bolnikov oziroma njihovih ožjih 
družinskih članov ali bližnjih oseb v skladu z zakonom, ki ureja pacientove pravice.   NOTRANJI NADZOR  
O ugotovitvah notranjega nadzora komisija iz prejšnjega odstavka poda poročilo poslovodstvu izvajalca zdravstvene 
dejavnosti in lahko predlaga predvsem naslednje ukrepe:  
-        dodatno strokovno usposabljanje zdravstvenega delavca oziroma zdravstvenega sodelavca pri izvajalcu 
 zdravstvene dejavnosti,  
-        uvedbo postopka ugotavljanja nesposobnosti zdravstvenega delavca oziroma zdravstvenega sodelavca,  
-        prepoved opravljanja zdravstvenih storitev, dokler niso odpravljene pomanjkljivosti oziroma nepravilnosti, ki bi 
 lahko povzročile neposredno nevarnost za zdravje ljudi,  
-        dodelitev mentorja zdravstvenemu delavcu oziroma zdravstvenemu sodelavcu pri izvajalcu zdravstvene 
-        začetek disciplinskega postopka po zakonu, ki ureja delovna razmerja ali postopka za ugotovitev morebitne 
 odškodninske odgovornosti zdravstvenega delavca oziroma zdravstvenega sodelavca pri izvajalcu 
-        naznanitev suma storitve kaznivega dejanja pristojnim organom pregona,  
-        seznanitev pristojne zbornice oziroma strokovnega združenja s pomanjkljivo strokovno usposobljenostjo 
 zdravstvenega delavca oziroma zdravstvenega sodelavca,  
-        izboljšanje sistema ali procesa, pri katerem je prišlo do napake,  
-        odpravo organizacijskih, materialnih in drugih nepravilnosti oziroma pomanjkljivosti,  
-        predlog za vložitev predloga za izvedbo drugega nadzora iz prejšnjega člena.  
Notranji nadzor se zaključi s poročilom, v primeru predlaganih ukrepov pa z odreditvijo ukrepov poslovodstva 
izvajalca zdravstvene dejavnosti.   STROKOVNI NADZOR S SVETOVANJEM  
Zakon o zdravstveni dejavnosti, 78. člen  
Strokovni nadzor s svetovanjem obsega nadzor nad strokovnostjo, kakovostjo in varnostjo dela pri 
izvajalcu zdravstvene dejavnosti. Strokovni nadzor s svetovanjem lahko zajema:  
-        nadzor izvajalca zdravstvene dejavnosti v celoti ali samo njegove posamezne notranje organizacijske 
 enote,  
-        nadzor posameznega zdravstvenega delavca ali zdravstvenega sodelavca, ali  
-        nadzor zdravstvene obravnave posameznega primera.  
 
Strokovni nadzor s svetovanjem opravlja zbornica oziroma strokovno združenje, ki ima javno pooblastilo, v 
sodelovanju s klinikami, kliničnimi inštituti ali kliničnimi oddelki.  
Pristojna zbornica ali strokovno združenje v soglasju z ministrom, pristojnim za zdravje, podrobneje določi 
način izvajanja strokovnega nadzora s svetovanjem za posamezno poklicno skupino.  
 
Strokovni nadzor s svetovanjem se lahko izvaja kot redni ali izredni nadzor. Redni strokovni nadzor s 
svetovanjem izvaja pristojna zbornica ali strokovno združenje v skladu z letnim programom, ki ga sprejme 
zbornica oziroma strokovno združenje s soglasjem ministra, pristojnega za zdravje.   STROKOVNI NADZOR S SVETOVANJEM  
Strokovni nadzor s svetovanjem obsega naslednja nadzorna dejanja:  
-        pregled listinske dokumentacije in pridobitev njenih kopij,  
-        pregled podatkov oziroma dokumentacije, ki se hrani v informatizirani obliki, in pridobitev kopij,  
-        pogovor z zdravstvenimi delavci oziroma zdravstvenimi sodelavci ali drugimi zaposlenimi pri 
 izvajalcu zdravstvene dejavnosti,  
-        pogovor z bolnikom ali njegovim ožjim družinskim članom,  
-        pregled listin,  
-        ogled in pregled posameznih objektov, prostorov, opreme in predmetov izvajalca zdravstvene 
-        fotografiranje ali snemanje na drug nosilec vizualnih podatkov oseb, objektov, prostorov, opreme in 
 predmetov izvajalca zdravstvene dejavnosti,  
-        brezplačen vpogled oziroma pridobitev podatkov iz uradnih evidenc in drugih podatkov, ki se 
 nanašajo na opravljanje zdravstvene dejavnosti nadzorovanega izvajalca zdravstvene dejavnosti 
 oziroma na opravljanje zdravstvenih storitev ali poklica zdravstvenega delavca oziroma 
 zdravstvenega sodelavca,  
-        druga nadzorna dejanja glede na namen nadzora.   STROKOVNI NADZOR S SVETOVANJEM  
O ugotovitvah strokovnega nadzora s svetovanjem komisija iz prve alineje šestega odstavka prejšnjega 
člena poda poročilo predsedniku pristojne zbornice oziroma strokovnega združenja, v katerem lahko 
predlaga naslednje ukrepe:  
-        dodatno strokovno usposabljanje zdravstvenega delavca ali zdravstvenega sodelavca pri izvajalcu 
-        dodelitev mentorja zdravstvenemu delavcu ali zdravstvenemu sodelavcu pri izvajalcu zdravstvene 
-        odvzem licence ali izbris iz registra zdravnikov oziroma registra iz šestega odstavka 64.  člena tega 
 zakona, kadar za samostojno opravljanje dela v zdravstveni dejavnosti ni pogoj pridobitev licence,  
-        izboljšanje sistema ali procesa, pri katerem je prišlo do nepravilnosti,  
-        vložitev predloga za izvedbo drugega nadzora iz 76.  člena tega zakona.   UPRAVNI NADZOR  
Zakon o zdravstveni dejavnosti, 80. člen  
Upravni nadzor obsega nadzor nad izvajanjem predpisov s področja opravljanja 
zdravstvene dejavnosti in zdravstvenega zavarovanja ter področja materialnega 
poslovanja.  
Upravni nadzor opravlja ministrstvo, pristojno za zdravje, po določbah tega zakona in na 
njegovi podlagi izdanih podzakonskih predpisov, in lahko zajema nadzor:  
-        izvajalca zdravstvene dejavnosti v celoti ali samo njegove posamezne notranje 
 organizacijske enote,  
-        posameznega zdravstvenega delavca ali zdravstvenega sodelavca ali  
Upravni nadzor se opravlja kot redni nadzor na podlagi programa ministrstva, pristojnega za zdravje, ali kot izredni 
nadzor, ki ga uvede ministrstvo, pristojno za zdravje samo ali na predlog Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, 
bolnika ali njegovega ožjega družinskega člana, zdravstvenega delavca ali zdravstvenega sodelavca, pristojne 
zbornice ali strokovnega združenja, zastopnika pacientovih pravic ter drugih državnih organov (npr. varuh človekovih 
pravic, komisija za preprečevanje korupcije, informacijski pooblaščenec).   SISTEMSKI NADZOR  
Zakon o zdravstveni dejavnosti, 82. člen  
Minister, pristojen za zdravje, lahko, če obstajajo razlogi za sum, da so nastale nepravilnosti v zvezi z 
organizacijo ali strokovnostjo delovnega procesa ali nepravilnosti v zvezi s kakovostjo in varnostjo dela 
zdravstvenih delavcev, zdravstvenih sodelavcev ali zdravstvenih storitev pri izvajalcu zdravstvene 
dejavnosti, ki zahtevajo celovit strokovni in upravni nadzor, odredi sistemski nadzor.  
 
Sistemski nadzor pomeni sočasno izvedbo upravnega in strokovnega nadzora s svetovanjem po tem 
zakonu, lahko pa k sočasni izvedbi nadzora minister, pristojen za zdravje, pozove tudi Zavod za 
zdravstveno zavarovanje Slovenije za nadzor po 83.  členu tega zakona in inšpekcijske organe iz 83.a 
člena tega zakona. Na poziv ministra, pristojnega za zdravje, posamezne pristojne zbornice oziroma 
strokovna združenja imenujejo za izvedbo strokovnega nadzora s svetovanjem svoje člane v komisijo za 
izvedbo sistemskega nadzora, ki jo imenuje minister, pristojen za zdravje. Izvedbo sistemskega nadzora 
vodi predsednik komisije za izvedbo sistemskega nadzora, ki je predstavnik ministrstva, pristojnega za 
zdravje, vsak član komisije pa izvaja nadzor v skladu s pooblastili in postopki izvajanja posamezne vrste 
nadzora.   INŠPEKCIJSKI NADZOR  
Zakon o zdravstveni dejavnosti, 83.a člen  
Inšpekcijski nadzor nad izvajanjem tega zakona opravljajo  
•inšpekcija, pristojna za zdravje,  
•inšpekcija, pristojna za delo,  
•informacijski pooblaščenec,  
•inšpekcija, pristojna za kulturo in medije ter  
•inšpekcija, pristojna za šolstvo in šport.  
 
Inšpekcija, pristojna za zdravje, opravlja nadzor nad izvajanjem določil Zakona o 
 
Inšpekcijski organi iz tega člena izvajajo nadzor v skladu z zakonom, ki ureja 
inšpekcijsko nadzorstvo, in predpisi, ki urejajo delovanje teh inšpekcijskih organov.   KAZALNIKI KAKOVOSTI  
Kazalniki projekta »Kakovost v zdravstvu Slovenije«  
Projekt vodi projektna skupina »Kakovost v zdravstvu Slovenije,« večinsko pa ga  je financirala 
Zdravniška zbornica Slovenije. Projekt se je začel leta 1999 na osnovi spoznanj Perinatalnega 
informacijskega sistema Slovenija, ki se je začel že leta 1986. Projekt se je začel s soglasjem vseh 
pomembnih ključnih partnerjev v zdravstvu kot so: Ministrstvo za zdravje, Zavod za zdravstveno 
zavarovanje Slovenije, Zdravniška zbornica Slovenije, izvajalci zdravstvenih storitev in drugi.  
 
Izdelani so bili obrazci (vprašalniki) na papirju in informacijski sistem za vnos, pošiljanje ter 
upravljanje s podatki preko spleta. Informacijski sistem omogoča varno (šifrirane povezave) in 
zanesljivo vnašanje, pregledovanje, hrambo ter uporabo podatkov. V elektronski obliki so se zbirali le 
anonimizirani  podatki, vsak oddelek pa ima dostop samo do svojih podatkov, ki jih lahko kadarkoli 
uporabi za lastne analize ali v druge namene. Pilotska študija se je začela v letu 2000, od leta 2002 
naprej pa poteka redno zbiranje podatkov. Projekt se je od njegove vzpostavitve razvijal, zbirka 
razpoložljivih podatkov je skozi čas bogatela in je lat 2010 presegala 300.000 zbranih vprašalnikov.  
 KAZALNIKI KAKOVOSTI  
Kazalniki Ministrstva za zdravje  
Partnerji v sistemu zdravstvenega varstva so leta 2006 v Splošni dogovor vključili spremljanje 6 -ih 
kazalnikov kakovosti. Izkušnje so že po nekaj letih pokazale, da je potrebno jasneje opredeliti 
metodologijo spremljanja nekaterih izmed teh.  
 KAZALNIKI KAKOVOSTI – MZ do leta 2019  
 KAZALNIKI KAKOVOSTI – MZ od leta 2019  
Kazalniki so v prvi vrsti namenjeni nosilcem dejavnosti. 
Izvajalci zdravstvenih storitev ali odgovorni za organizacijo 
sistema (glede na posamezni kazalnik) so tisti, ki na eni  
strani vrednotijo posamezen rezultat, na drugi strani pa so 
tudi edini, ki lahko stanje izboljšajo. Omenjeni subjekti torej 
tolmačijo rezultate in poročajo o predvidenih ukrepih za 
izboljšave. V skladu s klasičnim krogom izboljšave (načrtuj, 
izvajaj, preveri, ukrepaj) bo naslednja meritev priložnost za 
preverjanje uspešnost ukrepov in načrtovanje novih, 
skladno z dognanji.   MERJENJE ZADOVOLJSTVA PACIENTOV  
Ugotavljanje zadovoljstva in izkušenj 
pacientov  
 
Pacienti imajo možnost in pravico do 
sodelovanja v vrednotenju različnih vidikov 
kakovosti njihove zdravstvene obravnave. 
Največkrat so povabljeni k izpolnjevanju 
različnih vprašalnikov ali se z njimi opravi 
pogovor (intervju). Za zagotavljanje kakovosti in 
varnosti zdravstvene obravnave je pomembno, 
da se na take pobude pacienti odzovejo in 
ovrednotijo, kako in s čim so bili oziroma niso 
bili zadovoljni oziroma kašne so bile njihove 
izkušnje v povezavi z zdravstveno obravnavo in 
izidi zdravljenja.  
 MERJENJE ZADOVOLJSTVA PACIENTOV  
Zadovoljstvo pacientov z zdravstveno obravnavo  
Pacienti imajo od 2. septembra 2019 možnost, da podajo oceno, v kolikšni meri so bili 
zadovoljni z nekaterimi vidiki kakovosti svoje zdravstvene obravnave pri izvajalcu 
zdravstvene dejavnosti. To lahko storijo preko kratkega vprašalnika, ki je preveden v več 
jezikov in v elektronski obliki  dostopen na portalu zVem . 
 
Izpolnjevanje vprašalnika, ki terja manj kot pet minut, je prostovoljno in anonimno. 
Vprašalnik je treba izpolniti v roku najmanj treh mesecev po zaključku zdravstvene 
obravnave. Pri tem se kot zaključek zdravstvene obravnave pojmuje zaključek 
posamezne ambulantne ali bolnišnične obravnave ali obravnave na domu (en obisk, 
posamezna hospitalizacija v zavodu ali storitev na domu). Pacient praviloma izpolni 
vprašalnik sam, kadar pa tega ne zmore, lahko to v njegovem imenu storijo njegovi 
svojci, skrbniki ali drugi.  
 SODELOVANJE PACIENTOV  
Preventivno delovanje in možnosti komunikacije med pacientom in zdravstvenim osebjem  
Za primerno, kakovostno in varno zdravstveno obravnavo je nujno preventivno delovanje tako zaposlenih v 
zdravstvu kot pacientovih in njihovih svojcev. Vzpostavljen odnos sodelovanja in zaupanja med pacientom 
in njegovimi svojci ter zdravstvenimi delavci je osnovni varovalni ukrep. Pomembno je prepoznavanje 
tveganj in varnostnih odklonov, njihovo sporočanje pooblaščenim zdravstvenim delavcem ter obravnava in 
ukrepanje.  
Pacient ima pravico, da je v okviru odločanja o zdravljenju in sodelovanja v procesu zdravljenja obveščen 
zlasti o svojem zdravstvenem stanju in verjetnem razvoju ter posledicah bolezni, o vrsti, načinu izvedbe, 
pričakovanih koristih in možnih tveganjih ter negativnih posledicah predlaganih posegov oziroma 
zdravljenja, pa tudi o drugih možnostih zdravljenja. Hkrati ima pacient dolžnost, da zdravstvenim delavcem 
poda vse potrebne in resnične informacije v zvezi s svojim zdravstvenim stanjem in spremembah, ki se 
pojavijo med zdravljenjem. Na zdravstveno obravnavo se pacient pripravi tudi tako, da pripravi opomnik 
glede nabora informacij in podatkov, ki jih je treba nujno izmenjati.  
Kakovostna izmenjava informacij med izvajalcem in prejemnikom obravnave bistveno pripomore h 
kakovostni in varni zdravstveni obravnavi.  
- pritožbe  
Zakon o pacientovih pravicah:  
14. Pravica do obravnave kršitev pacientovih pravic  
47. člen  
(vrste postopkov za varstvo pacientovih pravic)  
(1) Pacient, ki meni, da so mu bile kršene pravice, določene 
s tem zakonom, ima pravico do obravnave kršitev v 
naslednjih postopkih, ki jih ureja ta zakon:  
-        prva obravnava kršitve pacientovih pravic pred pristojno 
osebo izvajalca zdravstvene dejavnosti na podlagi pacientove 
pisne ali ustne zahteve (v nadaljnjem besedilu: postopek z 
zahtevo za prvo obravnavo kršitve),  
-        druga obravnava kršitve pacientovih pravic v postopku 
pred Komisijo Republike Slovenije za varstvo pacientovih 
pravic na podlagi pacientove pisne ali ustne zahteve (v 
nadaljnjem besedilu: postopek z zahtevo za drugo obravnavo 
kršitve).  
 ▪KNJIGA ali nabiralnik za PRITOŽBE IN POHVALE,  
▪IZPOLNJEVANJE različnih vprašalnikov o izkušnjah na različnih področjih,  
▪SPOROČILO varnostnega odklona in tveganja za varnost (sistem se še vzpostavlja),  
▪PRITOŽBA v zavodu po Zakonu o pacientovih pravicah,  
▪PRITOŽBA pri zastopniku pacientovih pravic (na Komisijo za pacientove pravice) po 
Zakonu o pacientovih pravicah,  
▪PRITOŽBA kršitve pri zastopniku pravic na področju duševnega zdravja,  
▪PRITOŽBA/POBUDA informacijskemu pooblaščencu,  
▪PRITOŽBA/POBUDA varuhu človekovih pravic in drugim institutom.  
 
 Pacienti imajo tudi druge  možnosti podajanja svoje ocene, mnenja:  
 MERJENJE ZADOVOLJSTVA ZAPOSLENIH  
Dejavniki zadovoljstva:  
-vsebina dela,  
-samostojnost pri delu,  
-nagrajevanje in ugodnosti,  
-vodenje in organizacija,  
-odnosi s sodelavci,  
-delovni pogoji, itd.  
 
Aktualno je npr: 
▪merjenje organizacijske klime  
▪merjenje varnostne kulture (vključuje npr. dejavnike kot so: vodenje, organizacijsko učenje, človeški 
dejavniki, timsko delo in komunikacija ter sodelovanje pacientov in svojcev)  
 
Zadovoljstvo pri delu lahko opredelimo kot občutek, 
na osnovi katerega posameznik z veseljem opravi 
delo, se veseli novih delovnih izzivov, se rad vrača 
med sodelavce, se dobro počuti pri opravljanju dela, 
prav tako ima optimističen pogled na lastno karierno 
prihodnost (Musek, 2008)   ZAKLJUČEK  

December 201 7 Slovenska Strategija 
Pametne Specializacije  
S4    
 
 2 
 KAZALO  
 
KAJ JE S4  ................................ ................................ ................................ ..................  4 
1. VIZIJA IN STRATEŠKI CILJI  ................................ ................................ ..............  5 
1.1. Kje smo  ................................ ................................ ................................ ......................  5 
1.2. Cilji: kam gremo  ................................ ................................ ................................ .........  7 
1.3. Kako bomo tja prišli – koncept S4  ................................ ................................ .............  7 
2. PREDNOSTNA PODROČJA  S4 ................................ ................................ .........  8 
2.1. ZDRAVO BIVALNO IN DELOVNO OKOLJE  ................................ .....................  11 
2.1.1.  Pametna mesta in skupnosti  ................................ ................................ .............  11 
2.1.2.  Pametne zgradbe in dom z lesno verigo  ................................ ...........................  13 
2.2. NARAVNI IN TRADICIONALNI VIRI ZA PRIHODNOST  ................................  15 
2.2.1.  Mreže za prehod v krožno gospodarstvo  ................................ ..........................  15 
2.2.2.  Trajnostna pridelava hr ane ................................ ................................ ...............  17 
2.2.3.  Trajnostni turizem  ................................ ................................ ............................  18 
2.3. (S)INDUSTRIJA 4.0  ................................ ................................ ................................  20 
2.3.1.  Tovarne prihodnosti  ................................ ................................ .........................  20 
2.3.2.  Zdravje - medicina  ................................ ................................ ...........................  22 
2.3.3.  Mobilnost  ................................ ................................ ................................ .........  24 
2.3.4.  Razvo j materialov kot končnih produktov  ................................ .......................  25 
3. MEDNARODNA DIMENZIJA  - HORIZONTALNO  ................................ ............  27 
4. SVEŽENJ UKREPOV  ................................ ................................ .......................  29 
4.1. Razis kave, razvoj in inovacije  ................................ ................................ ..................  29 
4.1.1.  Bazična znanost  ................................ ................................ ................................  29 
4.1.2.  Raziskave, razvoj in inovacije v verigah in mrežah vrednosti  .........................  30 
4.1.3.  Podpora naložbam  ................................ ................................ ............................  30 
4.1.4.  Komplementarnost z Obzorjem 2020 in mednarodne iniciati ve ......................  31 
4.1.5.  Boljša izraba in razvoj raziskovalne infrastrukture  ................................ ..........  31 
4.1.6.  Posebni ukrepi  ................................ ................................ ................................ .. 32 
4.2. Človeški viri  ................................ ................................ ................................ .............  32 
4.2.1.  Raziskovalni potencial raziskovalcev in mednarodna mobilnost .....................  33 
4.2.2.  Krepitev razvojnih kompetenc in inovacijskih potencialov  .............................  33 
4.2.3.  Znanje in kompetence zaposlenih  ................................ ................................ .... 33 
4.2.4.  Mlada in ustvarjalna Slovenija  ................................ ................................ .........  34 
4.3. Podjetništvo in inovacije  ................................ ................................ ..........................  35 
4.3.1.  Novonastala podjetja in prenos znanja  ................................ .............................  35 
4.3.2.  Rast in razvoj MSP  ................................ ................................ ...........................  36 
4.3.3.  Internacionalizacija in TNI  ................................ ................................ ...............  37 
4.4. Razvojna država  ................................ ................................ ................................ ....... 37 
5. FINANČNI OKVIR  ................................ ................................ .............................  39 
6. SISTEM UPRAVLJANJA  ................................ ................................ ..................  40 
7. LITERATURA  ................................ ................................ ................................ ... 44 
 
   3 
 SEZNAM KRATIC  
 AJPES  Agencija RS za javnopravne evidence in storitve  
 ARRS  Javna agencija za raziskovalno dejavnost RS  
 BDP  Bruto domači proizvod  
 DV Dodana vrednost  
 EK Evropska komisija  
 EPDČ  / FTE Ekvivalent  polnega delovnega čas a / Full time equivalent  
 EU Evropska unija  
 IKT Informacijsko -komunikacijske tehnologije  
 JRO Javne raziskovalne organizacije  
 MSP  Mala in srednje velika podjetja  
 OECD  Organizacija za ekonomsko sodelov anje in razvoj  
 OP Operativni program za izvajanje Evropske kohezijske politike  
   2014 -2020  
 RRD  Raziskovalno razvojna dejavnost  
 RRI Raziskave, razvoj in inovacije  
 RS Republika Slovenija  
 SKD  Standardna klasifikacija dejavnosti  
 SURS  Statistični urad Republike Slovenije  
 TNI Tuje neposredne investicije  
 TRL  Technology readiness level (stopnja tehnološke  
  pripravljenosti)  
 
   4 
 Kaj je S4 
 
Pametna specializacija predstavlja platformo za osredotočenje razvojnih vlaganj na področja, 
kjer ima  Slovenija kriti čno maso znanja, kapacitet in kompetenc in na katerih ima inovacijski 
potencial za pozicioniranje na globalnih trgih ter s tem krepitev svoje prepoznavnosti. 
Pametna specializacija je torej strategija za:  
a) krepitev konkurenčnosti gospodarstva s krepitvijo njegove inovacijske sposobnosti,  
b) diverzifikacijo obstoječe industrije in storitvenih dejavnosti ter  
c) rast novih in hitro rastočih industrij oz. podjetij.  
S4 predstavlja izvedbeni dokument že sprejetih strateških dokumentov . Naslavlja vse štiri 
cilje obstoječe Strategije razvoja Slovenije  2006 -2013 v delu, k i se nanaša na vzpostavitev 
»inovacijske družbe znanja«. V tem delu ima Slovenija že opredeljene tri ključne področne 
strategije in sicer RISS 2011 -2020  (Raziskovalno in inovacijsko strategijo Slovenije), SIP 
(Slovensko industrijsko politiko) ter Digitalno agendo, s posameznih vidikov pa so seveda 
relevantne tudi druge strategije, npr. na p odročju varstva narave, energi je, izobraževanja in 
podobno. S4  integrira in konkretizira usmeritve v enovit in konsistenten okvir, ki omogoča 
izvedbo usmerjenih in medsebojno dopolnjujočih ukrepov.  
 
Slika 1: Umeščenost S4 v okvir razvojnega načrtovanja RS  
 
 5 
 1. Vizija  in strateški cilji   
1.1. Kje smo  
Spodnja tabela povzema ključne  prednosti, slabosti ter  priložnosti in nevarnosti (SWOT 
analiza)  ekonomskega ter raziskovalno -razvojno inovacijskega sistema Slovenije , ki so sicer 
podrobneje razdelane v podpornem dokumentu , na osnovi katerih je  bil opredeljen  koncept S4 
in sveženj ukrepov: 
 Prednosti  Slabosti  
- Diverzificirana struktura gospodarstva   potencial za 
izkoriščanje komplementarnosti in ponudbo celovitejših 
rešitev.  
- Visoka stopnja RRD intenzivnosti , v poslovnem 
sektorju.  
- Dobre RR zmogljivosti in potenciali v javnem sektorju.  
- Močna vpetost SI deležnikov v mednarodne verige 
vrednosti in mreže   
- Visoka produktivnost dobro vodenih podjetij, vključno s 
podružnicami multinacionalnih podjetij v SI, še posebej 
tistih z ohranjeno funkcijo razvoja.  
- Področja odličnosti v akademskih in ind ustrijskih 
raziskavah  
- Izobražena delovna sila, znanje tujih jezikov in 
pripravljenost za učenje.  
- Primerjalno intenzivna RRI politika  v zadnjih 15 letih 
ter stimulativno davčno okolje za RRI.  
- Dobro razvita infrastruktura / interna dostopnost.  
- Visoka kvaliteta življenjskega in delovnega okolja  in viri 
za prehod v zeleno gospodarstvo : 
o Varnost;  
o Čisto in zdravo bivanjsko okolje, ohranjena 
biotska raznovrstnost, naravni viri;  
o Razvita turistična infrastruktura in tradicija  ter 
kulturna dediščina . 
- Postopno d ozoreva zavedanje, da so strukturne 
spremembe nujne  se odraža v postopnih vedenjskih 
spremembah povezanih z inovativnostjo (npr. z vidika 
pripravljenosti na sodelovanje  med podjetji).  - Diverzificirana struktura gospodarstva   razdrobljenost, 
pomanjkanje k ritične mase in relativna odsotnost močnih 
gospodarskih sistemov  
- Prezadolženost podjetij in pogosto nestabilna lastniška 
struktura z odsotnostjo strateških lastnikov, vključno s 
tujimi investicijami  
- Delež državnih proračunskih sredstev in javnih izdatkov  
za RRD  ter velik razkorak med RR izdatki javnega in 
poslovnega sektorja.  
- Model javnega financiranja in upravljanja RRI  
- Komercializacija znanja in tehnologij  
- Nizka stopnja internacionalizacije znanosti in visokega 
šolstva.  
- Inovacijska aktivnost in učinkovi tost podjetij  
- Navkljub velikemu obsegu invencij, ni dovoljšnjega 
prehoda v inovacije , zaradi:  
o Šibkosti razvojnih oddelkov v podjetjih;  
o Prešibkega sodelovanja  med (a) institucijami znanja 
in gospodarstvom ; (b) med podjetji samimi ; (c) med 
institucijami znanja samimi.  
o Sistemskih (ne)spodbud v okviru institucij znanja 
(karierni sistemi in mobilnost, postopki 
habilitacije,…)  
o Parcialnosti in nedodelanosti podpornega okolja in 
razvojnih spodbud, ki (a) ne naslavljajo sistematično 
celotnega razvojnega cikla (s kozi tehnološke 
stopnje), (b) ki so pretirano vsebinsko razdrobljene, 
(c) ki ne zajemajo celovite podpore  in (d) ki je 
časovno nepredvidljiva in nestabilna.  
o Razdrobljenosti podpornih institucij, ki nimajo 
zadostne kritične mase.  
o Usmerjenosti v razvoj prod uktov na osnovi razvoja 
tehnologij (push faktor) s premalo poudarka na 
razvoju storitev / doživetja (pull faktor).  
o Premalo izkoriščen potencial kulturnih in kreativnih 
industrij.  
- Šibka in nestabilna institucionalna kapaciteta na strani 
države, pretirana zbirokratiziranost postopkov in 
nestimulativno davčno okolje za podjetništvo.  
  6 
 Nevarnosti  Priložnosti  
- Beg možganov , še posebno mladih, izobraženih, 
podjetnih in izkušenih, tako v  okviru gospodarstva, kot 
institucij znanja, pa tudi javne uprave , ob hkratnem 
izrazitem staranju prebivalstva;  
- Beg kapitala , odlivanje investicij in odhodi podjetij v 
druge regije in države.  
- Večja odzivnost, prilagodljivost, aktivnost pri naših 
konkurentn ih. 
- Dominacija sosednjih centrov gospodarstva in znanja  
(Graz, Videm, Zagreb,…).  
- Kvaliteta infrastrukture glede na naše konkurente vse 
bolj predstavlja tveganje: npr. pri IKT infrastrukturi, pa 
tudi na področju železniške  in cestne infrastrukture 
(tveganje za upad dostopnosti Slovenije kot 
gospodarsko -logistične -turistične lokacije).  
- Dojemanje Slovenije kot obrobne, nekonkurenčne, 
rigidne, investicijam in talentom neprijazne dežele.  
- Koncentracija  posameznih dejavnosti na že obstoječih 
lokacijah.   - Reorganizacija mednarodnih verig vrednosti in nova 
industrijska revolucija:  
o Priložnost za močnejšo umestitev v verige 
vrednosti na višji stopnji DV.  
o Globalna negotovost lahko poveča atraktivnost 
lokacij, ki so blizu končnim trgom.  
o Priložnost za pritegnitev tujih investicij, tako 
krepitev obstoječih, kot pritegnitev novih, še 
posebej z znanjem intenzivnih dejavnosti (razvojni 
oddelki).  
- Kroženje  možganov in pritegnitev tujih talentov.  
- Zelena delovna mesta  in snovna ter energetska 
učinkovitost  v povezavi z rabo naravni h virov, 
upravljanjem voda, biotsko raznovrstnostjo  in 
tradicional nimi znanji .  
- Krepitev instrumentov povezovanja na EU ravni  
- Čezmejne komplementarne navezave na specializacijo 
sosednjih centrov gospodarstva in znanja   sinergije v 
obojestransko korist.  
- Dostopnost  / lokacija: bližina močnih gospodarstev, 
inovacijskih vodij.  
- Prepoznavnost z vidika dobro ohranjene narave , kulturne 
dediščine in ponudbe,  gastronomije in drugih 
tradicionalnih dejavnosti ter po izjemnih posamičnih 
uspehih (npr. v športu , kulturi ). 
- Nadalj nje odpiranje trgov med glavnimi svetovnimi 
trgovinskimi bloki  in t radicionalna  prisotnost SI 
deležnikov na nekaterih rastočih trgih  (JV Evropa, 
Rusija, Bližnji vzhod in podobno).  
- Majhnost Slovenije in lokacijska bližina deležnikov (SI 
kot referenčna država).  
 
   7 
 1.2. Cilji: kam gremo  
S4 bo strateško usmerjena v  
TRAJNOSTNE TEHNOLOGIJE IN STORITVE ZA 
ZDRAVO ŽIVLJENJE  
ki naj Slovenijo umestijo kot zeleno, aktivno, zdravo in digitalno regijo  
z vrhunskimi pogoji za ustvarjanje in inoviranje,  
usmerjeno v razvoj srednje in visoko tehnoloških rešitev na nišnih področjih.  
Na prednostnih nišnih področjih bo Slovenija prešla od sledilca v  soustvarjalca  globalnih 
trendov , kar je poslanstvo S4. 
Ključna ciljna spremenljivka S4 je dvig dodane vrednosti na zaposlene ga, kar bo merjeno na 
ravni posameznih področij uporabe . Na agregatni ravni pa se bo uspešnost izvedbe S4 
odražala v  (vse do leta 2023) :  
1. Povečanem deležu visokotehnološko intenzivnih proizvodov v izvozu   dvig od 
22,3 % na povprečno raven EU -15, ki znaša 26,5 %;  
2. Povečanem deležu izvoza storitev z visokim deležem znanja v celotnem izvozu   
od 21,4 %  na 33 %, kar pomeni prepolovitev zaostanka  do povprečja EU;  
3. Dvigu celotne podjetniške aktivnosti  s sedanjih 11 % vsaj na raven povprečja EU, to 
je 12,8 %.  
1.3. Kako bomo tja prišli  – koncept S4  
 
S4 celovito naslavlja širši nabor razvojnih politik  povezanih z inovativnostjo , še posebej pa  
politiko spodbujanja raziskav in inovacij , industrijsko politiko, spodbujanje podjetništva, pa 
tudi dele sistema izobraževanja, politik e razvoja podeželja , mednarodnih odnosov , izboljšanja 
zakonodajnega okolja (postopkov izdaje dovoljenj ) in podobno.  Podpora države prednostnim 
področjem bo torej finančna, vsaj tako pomemben pa je tudi nefinančni del podpornih storitev 
države, ki se  bo izvajal v tesnem sodelovanju med državo in strateškimi partnerstvi.  
S4 opredeljuje prednostna področja s področji uporabe, ki jih bo razvojna politika Slovenije 
prednostno obravnavala, hkrati pa S4 optimizira tudi podporni podjetniško -inovacijski  
ekosistem , ki mora biti po svoji naravi sicer  horizontalen,  pri tem pa njegova učinkovitost 
pogojuje tudi konkurenčnost prednostnih področij (npr. pri spodbujanju nastajanja novih 
podjetij).  
Zaradi omejene kritične mase, ki jo ima Slovenija na posameznem podro čju ter zaradi 
izrazitih regionalnih komplementarnosti med deležniki na vseh področjih je S4 opredeljena na 
nacionalni ravni . Ne glede na navedeno pa so sredstva strukturnih skladov ločena med 
Kohezijsko regijo Vzhodna Slovenija in Kohezijsko regijo Zahodn a Slovenija , kar je tudi 
porok za skladnejši razvoj Slovenije ob hkrati krepitvi skupne nacionalne konkurenčnosti. S4 
prav tako ne naslavlja le mestnih in z njimi povezanih območij, ampak neposredno naslavlja 
tudi inovacijske potenciale podeželjskih območi j.  8 
 S4 temelji na modelu odprtega in odgovornega inoviranja, vključno s področjem družbenih 
inovacij. Kritičen premislek o različnih vidikih in posledicah procesov povečevanja (tržne) 
konkurenčnosti in tržne specializacije za posameznika in različne družben e skupine je namreč 
nujen sestavni del procesa pametne specializacije. Poleg čisto ekonomskih parametrov in 
okoliščin je uveljavljanje in prodornost novih tehnologij odvisna od cele vrste mehkih 
dejavnikov. S4 zato daje velik poudarek tudi netehnološkim oz. družbenim vidikom na 
različnih ravneh (posameznika, družbenih skupin, organizacij), npr. v smislu prepoznavanja, 
opredeljevanja in vrednotenja vsebin in prih odnjih  družbenih potreb, skupne ga soodločanj a in 
podobno.  
Ključna načela, ki jih bo pri izvajanju zasledoval S4 so:  
1. Konsistentnost svežnja ukrepov  glede na stopnjo tehnološke razvitosti, skozi čas in 
glede na velikost projektov  
2. Celovit pristop , ki celovit o naslavlja področja RRI, infrastrukture, človeških virov, 
ukrepov na strani povpraševanja, regulacije in internacionalizacije.  
3.  Strateški pristop  z jasno opredeljenimi prioritetami in njim prilagojeno strukturo 
upravljanja.  
4. Dopolnjevanje  glede na druge fin ančne instrumente (vzvod) ter med nepovratnimi in 
povratnimi oblikami podpore  
5. Osrednja pozornost S4 je na tehnologijah in področjih, katerih rezultate lahko 
pričakujemo v obdobju do leta 2020 in so pretežno vezana na obstoječo gospodarsko 
strukturo in njen  potencial , hkrati pa podpira tudi prihajajoče industrije oz. področja . 
Delež slednjih v strukturi financiranja , upoštevajoč tudi sredstva za raziskave in razvoj 
v okviru spodbujanja podjetništ va, bo ciljan na okvirno 20%.  
6. Prilagojen odziv  glede na specifi čnosti posameznih prednostnih področij.  
 
2. Prednostna  področja  S4 
Empirične podlage   
Pri opredeljevanju prednostnih področij uporabe S4 je bil velik poudarek dan pripravi t rdnih 
empiričnih podlag . Ključni  med njimi, pripravljeni posebej za potrebe priprave S4, sta Burger 
in Kotnik, 2014  ter FIDEA, 2014 . Pri njuni izvedbi je bila posebna pozornost namenjena 
mednarodni konkurenčnosti posameznih p anog oz. produktnih skupin . Sektorska analiza je 
bila narejena upoštevajoč  tehnološke speciali zacije, analize izvoznih primer jalnih prednosti, 
privlačnosti posameznega področja za tuje investicije ter dinamično analizo uspešnosti z 
vidika rasti produktivnosti in izvozne uspešnosti. Dodatno je bila analizirana struktura 
posameznega sektorja do ravni pos ameznega podjetja, s čimer se je pridobil boljši vpogled v 
potenciale uspešnih podjetij tudi v okviru sicer manj uspešnih sektorjev. Druga študija je 
ocenjevala neizkoriščen izvozni potencial na ravni produktov, glede na najbolj uspešne države 
EU.  
Podatki , ne glede na to ali so uporabljene tehnološke ali izvozne primerjalne prednosti (bodisi 
izvozne primerjalne prednosti na ravni posameznih produktov  ali obseg sodelovanja znanosti 
z gospodarstvom ), koherentno  kažejo na stabilen sveženj  ključnih gospodarski h panog. 
Spodnja slika prikazuje panoge z ugotovljenimi razkritimi primerjalnimi prednostmi, ki hkrati 
predstavljajo hrbtenico na kateri temelji tudi S4. Spodnja področja skupaj predstavljajo  9 
 četrtino  dodane vrednosti Slovenije, področja uporabe S4 pa pome nijo dodatno specializacijo 
v njihovem okviru. To pomeni, da  S4 tudi v praksi pomeni izbiro za omejen nabor prioritet. Iz 
slike 2 je hkrati očitno, da razen farmacije ostala področja v tehnološkem smislu zaostajajo za 
vodilnimi državami in to predstavlja ključno ciljno funkcijo S4.  
Slika 2: Predstavitev razkritih primerjalnih prednosti in razkrite tehnološke specializacije po področjih. Velikost 
mehurčka pomeni velikost dodane vrednosti.  
 
Vir: Podatki iz Burger, Kotnik, 2014, prera čun in prikaz SVRK  
Proces podjetniškega odkrivanja  
Poleg močnih empiričnih podlag z mednarodnim benchmarkingom  je bil ključ za opredelitev 
prednostnih področij intenziven proces podjetniškega odkrivanja . V proces je bilo samo v 
obdobju 2012 -2014 vključeni h preko 1500 udeležencev . Izhajajoč iz empiričnih podlag, kje 
ima Slovenija primerjalne prednosti, je bil voden strukturiran dialog z deležniki s ciljem 
identificirati prednostna področja uporabe. V letu 2014 so bile na osnovi odprtega poziva tudi 
pridoblj ene pisne pobude, kam naj se Slovenija prednostno usmeri. Celoten proces 
podjetniškega odkrivanja je v tej fazi omogočal osredotočenje na okvirno opredel jena 
prednostn a področ ja uporabe , vključno z izločitvijo področij z manjšo kritično maso  oz. 
potencialom , ni pa bila na osnovi dotedanjega procesa zagotovljena zadostn a konkretizacij a 
prednostnih področij .  
V letu 2015 je bil zato izveden še en krog procesa podjetniškega odkrivanja, ki je po obsegu , 
poglobljenosti in kvaliteti predstavljal vrhunec tega procesa in obenem tudi začetek 
strateškega povezovanja med deležniki. V aprilu 2015 je bil namreč objavljen  odprt poziv  za 
identifikacijo najperspektivnejših  tehnologij in produktnih smeri  na katerega  se je odzvalo 
preko 400 podjetij ter praktično vse relevantne institucije znanja . Ker je poziv obvezno 
zahteval opredelitev najperspekti vnejših produktnih smeri je bil proces zaznamovan z 
 10 
 močnim  odzivom  gospodarstva  v povezavi z institucijami znanja , s čimer je bil vzpostavljen 
most , ki sicer predstavlja enega ključnih izzivov pri prehodu od invencij k inovacijam . 
Pripravljenih je bilo 170  pobud, s povprečno 10 partnerji na pobudo , na osnovi katerih je bila 
izvedena nadaljnja konkretizacija S4 . Pri tem se je skozi aktiven dialog med deležniki 
spodbujalo povezovanje skladno z naslednjimi kriteriji:  
 Obstoj kritične mase kompetenc in kapacitet  in sicer tako na področju RRD kot na 
področju prodaje.  
 Kakovost pobude in sicer predvsem z vidika obstoja jasne in prepričljive verige 
razvoja produkta do trga skozi različne tehnološke razvojne stopnje, pričakovane 
rezultate ter z vidika finančne, materi alne in institucionalne izvedljivosti.  
Proces osredotočenja, vključno z izločanjem, je torej potekal na več ravneh. Prvič v letu 2013 
in 2014 skozi strukturiran dialog in pridobljene pisne pobude. Drugič, v letu 2015, na osnovi 
jasnih usmeritev v okviru od prtega poz iva, ki je z visokimi zahtevami  omogočal prijavo le 
zrelim in ambicioznejšim pobudam.  Pri tem so dodatno tudi nosilci pobud neredko že sami 
izločali področja, ki niso bila skladna s kriteriji.  Tretjič, pobude, ki niso ustrezale zgornjim 
kriterije m, niso bile upoštevane kot podlaga za opredelitev prednostnih področji. Četrtič, 
proces podjetniškega odkrivanja je pomenil tudi neposreden dialog z deležniki (npr. v okviru 
konference 15. in 16. junija ) na osnovi katerega so bila dodatno  izostrena prednostna 
področja. Končno,  skozi proces medresorskega usklajevanja so bila po eni strani podkrepljena 
fokusna področja, izražena pričakovanj a po vključitvi  dodatnih  prioritet, ki so lahko zanimiva 
a ne dosegajo npr. dovoljšnje kritične mase , pa niso bila sprejeta.  Nabor prednostnih področij 
uporabe je torej rezultat dolgega in zahtevnega procesa izločanja in osredotočenja na ključna 
področja, kjer se Slovenija lahko pozicionira na globalnih trgih.  Podrobneje je ta proces 
opisan v podpornem dokumentu . 
 
Naslednj a tabela zbirno predstavlja utemeljenost v nadaljevanju opredeljenih prednostnih 
področij:  
 
Tabela 1: Utemeljenost prednostnih področj ih, pripravljena na podlagi  števila in kvalitete  posredovanih pobud  za 
posamezno prednostno podr očje.  
Vsako prednostno področje je sestavljeno iz različnih področij uporabe, v okviru katerih so 
opredeljena fokusna področja in tehnologije.  
 11 
 Osredotočenje S4 kot proces  
Z opredelitvijo fokusnih področij in tehnologij v okviru področij uporabe pa  proces 
osredotočenja ni končan. Skupaj s spodbujanjem ustanavljanja strateških partnerstev (za 
podrobnejši opis glej poglavje 6  o upravljanju) ga je treba razumeti kot proces, ki se bo 
nadaljeval tudi po potrditvi S4 . Če je S4 platforma za osredotočenje razvojnih vlaganj, potem 
je seveda jasno, da osredotočenja ni mogoče niti ni smiselno opredeliti v enem koraku, 
ampak, da gre za stalen , dinamičen  proces, ki mora temelji ti predvsem na podjetniški pobudi.  
Ena ključnih nalog strateških partnerstev bo zato priprava akcijskih načrtov (roadmapov) v 
okviru katerih se bo proces osredotočanja nadaljeval. Pri nadaljnji konkretizaciji fokusnih 
področij in tehnologij, kamor se bodo osredotočala razvojna vlaganja, bo poleg obstoja  
kritične mase kapacitet in kompetenc, poseben poudarek d an: 
1. Analizi  tržnih priložnosti  in vplivu na konkurenčnost, ki izhaja iz skupnega in 
usklajenega nastopa deležnikov (tako velikih kot srednjih in majhnih podjetij v 
sodelovanju z raziskovalnimi in dru gimi organizacijami).  
2. Opredelit vi primerjalnih prednosti deležnikov v Sloveniji glede na konkurenco . 
3. Pripravljenosti zasebnega sektorja vlagati na ta področja.  
Priprava akcijskih načrtov tako z vidika osredotočenja predstavlja nadaljevanje procesa 
podjetni škega odkrivanja.  
 
2.1. ZDRAVO BIVALNO IN DELOVNO OKOLJE  
 
Prednostno področje združuje področja uporabe, ki zahtevajo sistemske  rešitve, to je 
povezovanje procesnih tehnologij s končnimi produkti. Zahtevajo tako intenzivna vlaganja na 
strani raziskav in razvoja, kakor tudi intenzivno povezovanje deležnikov. Povezovanje se pri 
tem ne nanaša le na sodelovanje med znanostjo in gospod arstvom, ampak enako pomembno 
na povezovanje deležnikov, ki uvajajo rešitve na trg. V zvezi z zadnjim ima na tem področju 
zelo pomembno vlogo tudi država oz. javni sektor v celoti in to ne samo v smislu 
spodbujevalca sodelovanja ampak tudi preko strani pov praševanja, to je s spodbujanjem 
razvoja na osnovi inovativnih javnih naročil.  
 
2.1.1.  Pametna mesta in skupnosti  
 
Cilj 
I. Razvoj globalno konkurenčnih sistemskih rešitev na področju pametnih omrežij in IT 
platform z uporabniškimi rešitvami  
II. Vzpostavitev vsaj dveh  pilotnih projektov , prednostno na področju energetike , urbane 
mobilnosti  oz. varnosti.  
III. Izkoristiti reformo javne uprave in  uvajanje pametnega zdravstva za spodbuditev 
podjetništva ter za prodor na globalne trge . 
 
Cilj do leta 202 3 je dvig dodane vrednost i na zaposlenega podjetij za 15 %. 
  12 
 Fokusna področja in tehnologije   
 Fokusna področja  
1. Odprte sistemske rešitve - IT platforme kot ekosis temi za gostovanje aplikacij  
2. Pretvorba, distribucija in upravljanje energije.  
 Tehnologije  
1. Računalništvo v oblaku , odprti  in množični podatki  
2. Internet stvari in internet prihodnosti  
3. Vgrajeni  pametni  sistemi  
4. HPC infrastruktura  
5. Zajem in uporaba podatkov daljinskih  opazovanj zemeljske površine  
 
Empirične podlage  in SI konkurenčna prednost  
Področje IKT je v Sloveniji močno razvito, pri čemer izkazuje tudi primerjalno visoko RR 
intenzivnost glede na vodilne evropske države (panoga C63, Druge informacijske dejavnosti  
npr. presega povprečje za 56%; glej Burger, Kotnik, 2014 : 21).  Vodilna sloven ska izvozno 
naravnana podjetja so s svojimi rešitvami že desetletja prisotna tako v najbolj razvitih 
gospodarstvih kot na rastočih trgih (npr. BRICS). Konkurenčna prednost je poleg utečenih 
tržnih kanalov tudi tradicionalno dobro razvito in utečeno sodelov anje med vrhunskimi 
institucijami znanja in gospodarstvom , kar se kaže v visokem obsegu prihodkov IKT 
programskih razis kovalnih skupin iz gospodarstva  (€2 mio prihodkov letno) . Na tem področju 
je prepoznati intenzivno sodelovanje  v FP7 , kar najavlja dobro sodelovanje tudi v programu  
Obzorje 2020. Med članicami, ki so se EU pridružila z oz. po letu 2004  je Slovenija tudi edina 
država z lastnim razvojem in lastno proizvodnjo večjih telekomunikacijskih sistemov z lastno 
globalno blagovno znamko .  
Vzpostavitev državnega računalniš kega oblaka v letu 2015  predstavlja dobro  platformo za 
omogočanje posredovanja odprtih podatkov ter storitev . Izpostaviti velja pomen  novega 
inovativnega razvojnega oblaka kot ključne platforme za razvoj aplikativnih rešitev, ki 
uporabl jajo odprte podatke in odprte storitve, ki jih bodo sistematično zagotavlj ali projekti 
eUprave . Postavljeni koncept odpira priložnosti , še posebej  za mala in srednja podjetja, saj se 
s povezovanjem in deljenjem informacij, ki nastajajo znotraj državne upra ve, na različnih 
področjih vzpostavlja možnost za inovativne nove elektronske storitve, mobilne aplikacije ter 
posledično ustvarjanje  novih digitalnih delovnih mest. Odpirajo se  tudi priložnosti za 
dostopnost  IKT orodij za razvoj in testiranje bodočih kome rcialnih aplikacij.  
Predvideni so visoki sinergijski učinki in komplementarnosti z drugimi področji uporabe  S4 
in naložbami OP iz tematskih ciljev 2, 3, 4. in 11 , saj je področj e IKT po svoji naravi 
horizontalne narave.  
Slovenija ima razkrite primerjalne prednosti tudi na področju »Proizvodnje  elektromotorjev, 
generatorjev, transformatorjev ter naprav za distribucijo in krmiljenje elektrike « (C27.1; glej 
Burger, Kotnik, 2014 : 18). Na tem področju so podjetja realno povečala dodano vrednost na 
zaposlenega v obdobju 2008 -2012 za 13,5%, izvoz pa za 15,7% (ibid.), kar kaže na velik 
potencial.  Konkurenčna  prednost Slovenije je v ponudbi cenovno konkurenčnih rešitev  ob 
boljših tehnološki h rešitvah (npr. večji energetski prihranki, nove te hnološke rešitve ) za  13 
 sisteme v pametnih naseljih.  Konkurenčno prednost predstavljajo tudi kulturni in kreativni 
sektor, ki se v Sloveniji razvija hitreje kot drugi deli nacionalne ekonomije.  
Na področju pametnih mesti in skupnosti je bilo v okviru procesa podjetniškega odkrivanja 
pripravljenih 16 pobud z ocenjeno naložbeno vrednostjo 200 milijonov evrov. Pri njihovi 
pripravi je sodelovalo preko 230 deležnikov, od tega več kot 130 iz gospodarstva.  
Mednaro dna dimenzija  
Deležniki so že intenzivno mednarodno povezani preko industrijskih in interesnih združenj 
(npr. AIS (Association for Information Systems), EUNIS (European University Information 
Systems), INNS (International Society on Neural Networks), IACIS  (International 
Association for Computer Information Systems) , SYDDARTA (System for Digitization and 
Diagnosis in ART Applications ), kakor tudi preko EU tehnoloških platform (NESSI, NEM, 
Networld2020). Prav tako so že vzpostavljene mednarodne raziskovalne povezave z bližnjimi 
regijami (od Milana do Budimpešte), v prihodnje pa bodo še dodatno okrepljene regijske 
povezave (Alpsko mediteranska regija, Podonavska regija).  Gospodarski partnerji imajo 
vzpostavljene številne globalne povezave na trgih Evrope, Azije in ZDA, vključno z 
vodilnimi svetovnimi IT podjetij.  Skladno z odločitvijo z dne 2.7.2015 se Slovenija tudi 
polnopravno vključuje  v Evropsko vesoljsko agencijo (ES A), kar  bo dalo nov  zagon  
slovenskim MSP -jem – že v dosedanjem  5- letnem obdobju Slovenije kot sodelujoče države  v 
ESA , je ta potrdila 26 slovenskih projektov v skupnem znesku 5,2 MEUR.  
 
2.1.2.  Pametne zgradbe in dom  z lesno verigo  
 
Cilj 
I. Razvoj celovitih sistemo v upravljanja zgradb, doma in delovnega okolja prihodnosti 
ter pametnih domačih naprav s ciljem energetske učinkovitosti in avtonomije zgradbe 
ter z navezavo na internet stvari kot horizontalne usmeritve.  
II. Medpanožno povezovanje in integracija lesne verige  v zasnovo doma in delovnega  
okolja prihodnosti  ob spodbujanju raziskav in inovacij, ki izhajajo iz tradicionalnih 
znanj in veščin uporabe lesa in z njim kompatibilnih naravnih materialov .   
 
Cilji do 202 3 je povečanje  dodane vrednosti in izvoza podjetij  za 25%.  
 
To bo doseženo z močnejšim povezovanjem z institucijami znanja in s povezovanjem 
deležnikov  na strani ponudbe in povpraševanja ter inovativnimi ter pred -komercialnimi 
javnimi naročili v sinergiji z nal ožbami predvidenimi v OP TC 4.  
 
Fokusna področja in tehnologije  
1. Napredne bivalne enote  
2. Pametno grajeno okolje  z inteligentnimi  sistemi upravljanja stavb  
3. Pametne naprave  
4. Napredni  gradbeni materiali in produkti , vključno z lesom in lesnimi  kompoziti  
  14 
 Empirične podlage  in SI konkurenčna prednost  
Slovenska podjetja iz področja sta vbne gradnje obvladujejo širok nabor tehnologij, znanj, ki 
pokrivajo praktično vse temeljne vidike moderne, trajne in na spoštovanju  tradicije in kulturne 
dediščine utemeljene gradnje. Slovenska podjetja, podprta z izkušnjami raziskovalnih ter 
izobraževalnih inštitucij , so na področju gradnje stavb spos obna konkurenčno izvesti projekte, 
ki kombinirajo različna področja moderne gradnje kot so energijska avtonomija stav be, 
multifunkcionalni ovoj stavbe , pametni sistemi v stavbah, n apredni gradbeni materiali  ter 
računalniško inte griran življenjski cikel stavbe, kar se dopolnjuje tudi z aktivnostmi na 
področju pametnega grajenega okolja . Združitev v verigo z enotnejšim nas topom na trgu 
omogoča močnejši  prodor na tuje trge . Potencial podkrepljujejo tudi empirični podatki, saj 
ima Slovenija izrazite razkrite primerjalne prednosti v okviru »Proizvodnje  nekovinskih 
mineralnih izdelkov « (C23), pa tudi npr. pri » Proizvodnja barv,  lakov in podobnih premazov « 
(C20.3), ki je dodano vrednost na zaposlenega v obdobju 2008 -2012 realno povečala za 6,4%.  
Prav tako je n a področju pametne opreme in aparatov za dom v Sloveniji precejšnja 
koncentracija zmogljivosti in potencialov, ki se odražajo tudi v stabilnih izvoznih primerjalnih 
prednostih (glej proizvodnja gospodinjskih naprav, C27.5, v Burger, Kotnik, 2014 ).  
Poseben poudarek v okviru tega področja uporabe je les. Slovenija z 1.184.526 hektarjev 
gozdov, ki pokrivajo 58,4 % površine države, sodi med najbolj gozdnate države v Evropi in 
les nesporno predstavlja naravno danost, ki jo je treba bistveno bolje  izkoristiti. V Sloveniji 
letno na mreč priraste več kot 9 milijonov m3 lesa, obnovljive surovine. Izvozno je Slovenija 
na tem področju sicer dejavna, vendar trenutno predvsem z izvozom različnih oblik 
neobdelanega lesa . Zato je treba les aktivno podpirati kot del produktov, ki jih slovensk a 
podjetja uspešno tržijo in takšnih primerov ni malo. Slovenija namreč dosega konkurenčne 
izvoze cene kot gre za področje stavbnega pohištva  ali različne gradbene materiale iz lesa 
(produktne skupine 4418, 4421, 4412 – glej FIDEA, 2014), prav tako pa so s lovenski 
proizvajalci pripravljenih zgradb cenovno konkurenčni z evropskimi voditelji ob trenutnem 
letnem izvozu v višini okoli 150 milijonov evrov (ibid.).  
Veliko razvojno priložnost pri tem predstavljajo naložbe v obnovo stavbnega fonda  (vključno 
s kultu rno dediščino) , energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov , ki se bodo 
financirale v tematskem cilju 4 OP. Z jasno usmeritvijo v inovativne poslovne modele bodo 
ukrepi S4 okrepili obstoječi visok naložbeni potencial podjetij.  Na področju pametnih zgradb 
in doma je bilo sicer v okviru procesa podjetniškega odkrivanja pripravljenih 15 pobud z 
ocenjeno naložbeno vrednostjo 550 milijonov evrov. Pri njihovi pripravi je sodelova lo preko 
220 deležnikov, od tega več kot 120 iz gospodarstva.  
Mednarodna dimenzija  
Deležniki so že močno vpeti v vrsto mednarodnih mrež kot so npr. Renewable Heating and 
Cooling Technology Platform, E2B Joint Tchnology Iniciative, ENBRI, European Network of 
Building Research Institutes, ECTP, European Construction Technology Platform  (vključno s 
FA Cultural Heritage ), EPAQ, the European Quality Assurance Association for Panels and 
Profiles, RESSEEPE - Retrofitting Solutions and Services for the enhancement  of Energy 
Efficiency in Public Edification , HEROMAT – Protection of Cultural Heritage Objects with 
Multifunctional Advanced Materials, ICOMOS, International Council on Monuments and 
Sites, IIR, International Institut of Refrigeration, DKV - Deutsche kälte technische Verein, 
IDEA - International district energy association, ZDA, ESTTP – European Solar Thermal 
Technology Platform (Fakulteta za strojništvo). Deležniki imajo tudi bogate in dolgoletne 
izkušnje na področju mednarodnega razvojnega in raziskovalneg a sodelovanja v okviru 
okvirnih programov (FP6, FP7), program COST, mednarodne tehnološke platforme, grozdi in  15 
 mreže. Med mnogimi raziskovalnimi projekti, ki se financirajo v okviru mednarodnih 
instrumentov velja posebej omeniti projekt InnoRenew, ki je bi l v okviru Teaming  razpisa 
sprejet v prvo fazo. Cilj pobude je v okviru povezave 9 partnerjev, med katerimi je odlični tuji 
partner Fraunhofer -Institut für Holzforschung Wilhelm -Klauditz -Institut , vzpostaviti vodilno 
regionalno institucijo za področje obnovljivih materialov in zdravega bivanjskega okolja.      
 
2.2. NARAVNI IN TRADICIONALNI VIRI ZA 
PRIHODNOST  
 
Prednostno področje združuje področja uporabe, ki so vezana na uporabo naravnih in 
tradicionalnih virov (npr. kultur na dediščina , obrt in podobno), na  katerih deluje večje število 
deležnikov , praviloma brez očitnega dominantnega akterja in kjer je za napredek odločilnega 
pomena povezati  različne posamične proizvodne faze v celovito verigo oz. mrežo. Država ima 
na tem področju trojno vlogo, to je z vidik a spodbujevalca povezovanja, prevzemanja tveganj 
pri razvoju tehnologij, ključna pa je tudi z vidika ustvarjanja ustreznih regulatornih pogojev.  
 
2.2.1.  Mreže za prehod v krožno gospodarstvo   
 
Cilj 
Povezati  deležnike - gospodarske subjekte,  izobraževalni in razi skovalni sistem, nevladne  
organizacije , državo in posameznike - v verige  vrednosti po načelu ekonomije zaključenih 
snovnih tokov. Razv iti nove poslovn e model e za prehod v krožno gospodarstvo . 
 
Cilj do leta 2023  je  
1. Izboljšati indeks snovne učinkovitosti iz  1,07 (leto 2011) na 1,50 (2020)  
2. Vzpostavit i 5 novih verig vrednosti z zaključenimi snovnimi tokovi.  
 
1. Tehnologije za predelavo biomase ter ra zvoj novih bioloških materialov  
2. Tehnologije za uporabo sekundarnih surovin in ponov no uporabo odpadkov  
3. Pridobivanje energije iz alternativnih virov  
 
Empirične podlage in SI konkurenčna prednost  
Na področju naravnih virov trendi kažejo na izrazito rast cen, ki jo spremlja visoka volatilnost 
cen ključnih surovin  kot posledica povečanega po vpraševanja, pa tudi vse višjih stroškov 
izkoriščanja naravnih virov zaradi njihove vse težje dostopnosti. Pritiske na dostop do 
naravnih virov povečuje tudi rast svetovnega prebivalstva in v tem kontekstu predvsem rast 
segmenta potrošnikov srednjega razre da. Slovenija ima relativno dobro ohranjene naravne 
vire, vendar je zaradi navedenih pritiskov treba delati na še boljšem in bolj učinkovitem 
ohranjanju le-teh in njihovem upravljanju, zlasti kadar so pomembni za dolgoročno 
zagotavljanje blaginje in ekosis temskih storitev. To zahteva  preoblikovanje  gospodarski h  16 
 sistemov  iz linearnih  v krožna z odpravo koncepta odpadka, zagotavljanje m čim daljšega 
obdobja kroženja izdelkov v rabi, njihovo kaskadno rabo in zagotavljanje čim bolj čistih in 
neon esnaženih materi alov, ki jih je mogoče ponovno uporabiti. Za vzpostavitev takega 
sistema je bistvenega pomena inoviranje na ravni poslovnih modelov in vzpostavitev 
ustreznih sistemov, t. i. povratne logistike.   
Trg izdelkov iz bioloških materialov naj bi tako po ocenah do  konca leta 2020 znašal 200 
milijard EUR , v obdobju 2014 –2030 pa naj bi n a tem področju ustvarilo  1 milijon delovnih 
mest in to predvsem na podeželskih območjih.  Podobno je na področju bioplastike, ki lahko 
zamenja okoli 90% konvencionalne plastike, sedaj pa se uporablja manj kot 1% biopolimerov 
na osnovi obnovljivih surovin.  
Udejanjanje modela industrijske simbioze predstavlja razvojno priložnost ne le za kemijsko 
industrijo, ki je v Sloveniji ena najbolj konkurenčnih , pač pa tudi za vrsto tradicionalnih 
industrij  kot so npr. papirna , lesna in tekstilna industrija , kmetijstvo in živilskopredelovalna  
industrija ter storitvene dejavnosti.  Na področju »Pridobivanja  sekundarnih surovin « (E38.3) 
Slovenija sicer ne izkazuje razkritih primerjalnih prednosti, zato pa ključna podjetja na tem 
področju dosegajo povprečno dodano vrednost na zaposlenega preko €48.000, kar za več kot 
četrtino presega slovensko povprečje.  
Tržni potencial področja trajnostnega pr idobivanja energije strmo raste.  V tem izstopa sončna 
in vetrn a energija, izrazito predvideno rast pa izkazujejo tudi sistemi za soproizvodnjo toplote 
in elektrike (SPTE), ki lahko izrabljajo vrsto različnih surovin.  Slovenija se bo osredotočila na 
segmente trga, kjer so podjetja že zastopana na globalnih trgih ali i majo realni potencial za 
preboj na globalne trge. Na področju trajnostnega pridobivanja energije obstaja že 
uveljavljeno sodelovanje med podjetji ter tudi z raziskovalnimi inštitucijami, ki pa bo v 
prihodnosti še nadgrajeno s ciljem vzdrževanja najvišje ra vni kakovosti in predvsem s ciljem 
integracije celotnih sistemov, kjer je v poslovnem modelu B2C možno dosegati višje dodane 
vrednosti izdelkov.  
Na tem področju je bilo v okviru procesa podjetniškega odkrivanja pripravljenih 30 pobud z 
ocenjeno naložbeno v rednostjo preko 950 milijonov evrov. Pri njihovi pripravi je sodelovalo 
preko 250 deležnikov, od tega več kot 150 iz gospodarstva. Na področju tehnologij za 
uporabo sekundarnih sur ovin in ponovno uporabo se kažejo veliki potencial i v gradbeništvu, 
papirniš tvu, gumarstvu, kmetijstvu, metalurgiji in  prehrambni industriji . Pri uporabi biomase 
pa ne gre le  za proizvodnjo energije, temveč pobude nadgrajujejo uporabo biomase za nove 
biološke materiale in z njimi povezane izdelke v papirniški in kemični industriji.  
Partnerji se vključujejo v Skupno tehnološko pobudo EU BioBased Industries. V skupnih 
projektih sodelujejo s tujimi raziskovalnimi in industrijskimi partnerji v različnih programih 
Obzorja 2020, med drugim  NMP (napredni mat eriali), FoF (tovarne prihodnosti) , Spire 
(trajnostne industrije)  in podobno . V teku so že iniciative in mednarodne povezave npr. na 
področju razvoja in uporabe nanomaterialov v sodelovanju s partnerji  iz Nizozemske, Belgije, 
Izraela in Švedske , na področj u naprednih tehnologij za obdelavo vlaknin in papirja s partnerji 
iz Nemčije, Finske, Italije, Nizozemske, Španije in Portugalske , na področju razvoja 
mikrobnih celičnih tovarn nove generacije za proizvodnjo zelenih kemikalij, na področju 
algnih tehnologij  in bioplina , itd. Deležniki se prav tako  intenzivno mednarodno povezujejo 
preko EU projektov, npr. BERST: »BioEconomy Regional Strategy Toolkit«  ali Poly4EmI, 
tovrstno sodelovanje pa se bo v prihodnje še okrepilo.   17 
 2.2.2.  Trajnostna pridelava hrane  
Cilj 
I. Spodbuditi trajnostno pridelavo hrane vrhunske  kakovost i s povezanim poslovni m 
modelom, ki bo integriral institucije znanja s proizvajalci in gospodarskimi subjekti  
vzdolž celotne verige vrednosti , vključno z razvojem  novih modelov trženja na 
domačem, evropskem in globalnem trgu . 
II. Vzpostaviti  inovativne , kratke  dobavne verige za lokalno , še posebej tudi za ekološko,  
pridelana živila  z zagotovljeno in prepoznano sledljivostjo od polja do mize . 
III. Zagotoviti dolgoročno vzdržne pogoje za razvoj slovenskemu pro storu in podnebnim 
spremembam prilagojenih sort in kmetijskih praks.  
 
Cilji do leta 2023 : 
1. Vzpostavitev vsaj treh verig vrednosti, ki bodo zagotavljale kritično maso odjema  in ki 
bodo  podprte  z dolgoročnim pogodbenim partnerstvom, ki bo temeljilo na gospoda rski 
pobudi.  
2. Dvig dodane vrednosti na zaposlenega p odjetij za 2 0%. 
 
I. Trajnostna pridelava in predelava prehranskih produktov v funkcionalna živila . 
II. Tehnologije za trajnostno rastlinsko in živinorejsko proizvodnjo.  
 
Ko gre za področje živil Slovenija na agregatni ravni ne izkazuje primerjalnih prednosti, zato 
pa določeni segmenti izkazujejo pozitivne trende, ki kažejo na potencial tudi na tem področju. 
Predelava mleka (C10.5) tako npr. že izkazuje razkrite primerjalne prednosti, medtem ko 
področja » Proizvodnja drugih prehrambenih izdelkov « (C10.8) ter Proizvodnja krmil  (C10.9) 
izkazujejo pozitivno rast dodane vrednosti na zaposlenega ter izvoza v obdobju 2008 -2012. 
Pozitiven trend z  vidika razkritih primerjalnih prednosti je zaznati tudi na področju živinoreje 
(Burger, Kotnik, 2014: 13). Na tem področju velja omeniti še  »Proizvodnjo  kmetijskih in 
gozdarskih strojev « (C28.3), kjer Slovenska podjetja ravno  tako ne izkazujejo  razkritih 
primerjalnih prednosti, je pa zato ta panoga v obd obju 2008 – 2012, izkazovala 4% realno rast 
dodane vrednosti na zaposlenega ter več kot 9% rast izvoza, kar kaže na dinamičnost področja 
in neizkoriščene potenciale . 
Na področju hrane je bilo v okviru proce sa podjetniškega odkrivanja pripravljenih 30 pobud z 
ocenjeno naložbeno vrednostjo preko 500 milijonov evrov. Pri njihovi pripravi je sodelovalo 
preko 200 deležnikov, od katerih jih več kot polovica prihaja iz gospodarstva. V tem okviru 
so bila opredeljena  fokusna področja, kjer je bil tržni potencial najmočnejši in kjer so 
deležniki delovali v smeri vzpostavitve verige vredno sti, ob upoštevanju naravnih danosti 
Slovenije. Tako je proces podjetniškega odkrivanja npr. pokazal, da ima Slovenija  z vidika 
narav nih danosti zelo velik potencial za prirejo mesa govedi po mod elu trajnostne 
ekstenzifikacije. Temu botruje dejstvo, da znaša delež travinja okoli dve tretjini kmetijskih 
zemljišč , kar predstavlja idealne primarne proizvodne resurse ob zagotavljanju trajno stnega 
upravljanja naravnih habitatov s prevladujočim travinjem v območjih z omejenimi dejavniki 
za pridelavo.  Podobno velja za  funkcionalna živila, ki  predstavljajo veliko tržno priložnost za 
razvoj celotne živilsko -predelovalne industrije skupaj z dobavn o verigo ter vsemi lokalnimi 
dobavitelji, ki zagotavljajo procesne rešitve v proizvodnji.  Tržne analize pri tem kažejo, da  18 
 56% Evropejcev  poskuša načrtno s pomočjo hrane / pijače izboljšati svojo zdravstveno stanje , 
da 19% Evropejcev uporablja funkcionalna  živila vsaj nekajkrat na teden, pri čemer pa 
povpraševanje ni močno vezano na že vzpostavljene  blagovne znamke.  
Deležniki so aktivni v Evropskem raziskovalnem in inovacijskem prostoru, kar vključuje EU 
okvirne programe, Obzorje 2020 C o-fund sheme (ERA NET, EU EJP), Intereg, Life+, COST, 
EURAMET in podobno. S strani Evropske komisije je bilo leta 2012 ustanovljeno tudi 
Evropsko inovacijsko partnerstvo za področje kmetijstva (EIP -AGRI) , ki spodbuja vse 
trajnostne oblike kmetijske pridela ve na način inovacijskega pristopa oz. sodelovanja med 
raziskovalnimi in proizvodnimi organizacijami , kjer bo aktivno sodelovala tudi Slovenija. N a 
področju funkcionalnih živil so deležniki aktivni in se povezujejo v okviru vrste evropske 
tehnoloških platf orm in iniciativ kot so  »Food for Life« , »Plants for the future« , "Agriculture 
Food Security and Climate Change" - FACCE JPI, "A healthy diet for a healthy life" - HDHL 
JPI. Vzpostavljena je tudi mreža partnerjev po Evropi s katerimi bo sodelovanje v prihodnje 
še okrepljeno gre za pa deležnike iz Francije, Grčije, Nemčije, Avstrije , Italije, Nizozemske , 
Španije , Češke in  Belgije .  
 
2.2.3.  Trajnost ni turizem  
 
Cilj 
Ključna razvojna prioriteta slovenskega turizma je oblikovanje konkurenčnega, trajnostno 
naravnan ega turističnega produkta, ki bo Slovenijo pozicioniral na globalnih trgih kot zeleno, 
aktivno in zdravo turistično destinacijo. Poudarek bo na razvoju celostnih storitev, ki vodijo k 
vrhunskemu doživetju ob vključevanju in upoštevanju ohranjanja narave  ter naravnih in  
kulturnih danosti. To bo doseženo s sistematičnim razvojem ciljno usmerjenih, 
specializiranih, posameznikovim potrebam in željam prilagojenih in inovativnih turističnih 
produktov in storitev, na nacionalni, destinacijski in lokalni ravni.  
 
Ključni cilji do leta 2023 so:  
1. Dvig d odane vrednosti iz turizma za 15 %. 
2. Povečanje priliva iz naslova izvoza potovanj za 4-6 % letno.  
3. Povečanje energetske učinkovitosti v turističnih objektih  za 20%. 
 
V organizacijskem smislu bo to doseženo s povezavo deležnikov turističnega gospodarstva  in 
s povezavami z drugimi sektorji  in sicer:  
I. Nosilnih turističnih podjetij med seboj;  
II. Turističnih nosilcev na posameznih območjih s preostalimi deležniki ( deležniki iz 
drugih sektorjev, manjši ponudniki, lokalne skupnos ti, nevladne organizacije in 
podobno) ter  
III. S spodbuditvijo inovativnih, povezovalnih produktov po logiki od spodaj navzgor,  
kar bo podprto s strateškim partnerstvom, mednarodnim povezovanjem, urejenim podpornim 
okoljem (npr. inkubatorji) in proaktivno razvo jno vlogo države.  
  19 
 Fokusna področja in tehnologije  
Glede na usmerjenost Strategije pametne specializacije v inovacije in podjetništvo in še 
posebej v povezovanje deležnikov za doseganje skupnih ciljev, so prioritete na tem področju:  
1. Informacijsko  podprto trženje in mreženje z oblikovanjem  inovativnih , celovitih  in 
trajnostnih turističnih produktov in storitev skladno s prihajajočimi potrebami.  
2. Znanje za dvig kakovosti storitev  storitveno oblikovanje , inovativno upravljanje, 
procesne inovacije, znamčenje osnovnih (gostinstvo) in tematskih turističnih 
produktov ob upoštevanju mednarodno uveljavljenih blagovnih znamk  ter 
usposabljanje.  
3. Tehnološke rešitve za trajnostno rabo virov v nastanitvenih zmogljivostih  v 
povezavi z aktivnostmi na področju pametnih zg radb.  
4. Zelena shema slovenskega turizma  sistematičen pristop pri povezovanju, 
usmerjanju in razvoju trajnostnih in celovitih rešitev na destinacijskem in lokalnem 
nivoju.  
 
Turizem je četrta največja gospodarska  dejavnost na svetu, ki dosega visoke stopnje rasti. Po 
napovedih UNWTO bo število turistov do leta 2030 naraslo na 1,8 milijard s trenutnih 1,03 
milijarde, kar globalno pomeni 800 milijonov novih turističnih prihodov v naslednjih 15 letih 
(UNWTO, 2013). P o podatkih WTTC je turizem v Sloveniji leta 2012 neposredno ustvaril 
1.296 mio EUR, kar je 3,5 % BDP, celoten prispevek industrije potovanj in turizma pa v letu 
2014 predstavlja 4.707 mio EUR, kar je 12,7 % BDP – skupni BDP, ki je posledica turistične 
potrošnje. Hkrati je turizem zelo pomembna izvozna dejavnost, ki v plačilni bilanci Slovenije 
pokriva dobrih 8 % celotnega izvoza in več kot 40 % izvoza storitev. Prilivi iz izvoza 
potovanj (potrošnja tujih turistov v Sloveniji) so v letu 2014 znašali 2.240 mi lijonov evrov, 
kar je 39,4 % delež izvoza storitev v letu 2014 in 8 % delež celotnega izvoza blaga in storitev 
v letu 2014. Obstoječi trendi v turistični dejavnosti gredo v smer visoko kakovostnega 
trajnostnega turizma za zahtevne kupce , tudi v povezavi z dobro ohranjeno naravo ter  bogato 
kulturno dediščino  (naravni in kulturni turizem) . Slovenija je v Evropi pri tem že prepoznana 
kot ena izmed držav z najvišjo rastlinsko in živalsko biodiverziteto, hkrati ima tudi zelo velik 
delež območij, ki sodijo pod Na tura 2000 , bogato in raznoliko kulturno dediščino ter razvite 
potenciale kulturne ponudbe, od razstav do koncertov ter festivalov . Tovrstno bogastvo 
predstavlja velik potencial za razvijanje visokokakovostnega ekoturizma. Tovrstna dejavnost 
je lahko tudi p latforma za horizontalne povezave z razvojem inovativnih zelenih tehnologij in 
se odlično dopolnjuje z usmeritvami na področju trajnostne hrane.  
Na področju trajnostnega turizma je bilo v okviru procesa podjetniškega odkrivanja 
pripravljenih 24 pobud z ocenjeno naložbeno vrednostjo preko 200 milijonov evrov. Pri 
njihovi pripravi je sodelovalo skoraj 100 deležnikov, od katerih jih tri četrtine prihaja iz 
gospodarstva. Fokusna področja so bila opredeljena na osnovi omejenega števila pobud, ki so 
izkazovale  najvišjo stopnjo integrativnosti in na osnovi katerih se bo turistična industrija 
sistematično specializirala.   20 
 Mednarodna dimenzija  
Deležniki so že močno mednarodno povezani ta ko z raziskovalnimi organizacijami  kot 
mednarodnimi turističnimi podjetji  in op eraterji . Turizem je močno zastopan ko gre za 
sodelovanje v EU programih  in projektih (npr. dediščina Unesco, Znak evropske dediščine, 
Destinacije Eden, Transromanica, Gothicmed, Pot sv. Jakoba, Emina pot ), še posebej v okviru 
evropskega teritorialnega sodelovanja, kjer se je ali se izvaja vrsta projektov in iniciativ (npr. 
CBC SI -HR, projekt HISTUR, HINT -LAB, Malvasia TourIstra , CrossBench , Wellness Istra; 
CBC SI -ITA projekt eTurist, T -Lab; Jadranski progr am, projekt Zero Waste; Erasmus 
Lifelong Learning Programme , projekt Innovative Marketing of Coastal Destinations ; 
program Leonardo Da Vinci projekt  VIRBUS  in podobno). Posebej velja tudi izpostaviti, da 
je zelena shema slovenskega turizma vpeta v okvir tr ajnostnega turizma na globalni ravni , 
prav tako pa je ta  shema v zaključnem procesu certificiranja s strani Global Sustainable 
Tourism Councila, s čimer bo postala globalno sprejeta razvojna in certifikacijska shema.  
 
2.3. (S)INDUSTRIJA 4.0  
Prednostno področje  združuje področja uporabe, na katerih praviloma obstaja dominanten 
akter  oz. skupina močnih akterjev , ki ima pogosto tudi vzpostavljeno sodelovanje z 
znanstveno sfero, kjer pa niso izkoriščene priložnosti z vidika:  
a. bolj strateške povezanosti močnih igral cev zasebnega sektorja z namenom ponudbe 
celovitejših rešitev in posledično skupnega nastopanja na trgu;  
b. okrepljene povezanosti z raziskovalnimi organizacijami pri razvoju produktov glede 
na prihajajoče potrebe na srednji in dolgi rok;  
c. močnejše povezanost i z majhnimi in srednjimi podjetji v smislu krepitve ne samo 
dobaviteljskih, ampak ustvarjanja razvojnih mrež ter  
d. spodbujanja nastajanja novih produktnih smeri preko spodbu janja nastajanja novih 
podjetij,  
e. modernizacija in digitalizacija proizvodnih proceso v ter upravljanja celotnega 
proizvodnega cikla  
2.3.1.  Tovarne  prihodnosti  
Cilj 
1. Celovito tehnološko prestrukturiranje  orodjarstva  z dvigom dodane vrednosti na 
zaposlenega za 25%, to je na , v povprečju , 45.000 evri na zaposlenega do leta 2023 . 
2. Dvig nivoja digitalizacije z  avtomatizacij o in robotizacijo  proizvodnje v predelovalnih 
dejavnostih: le v avtomobilski panogi je stopnja robotizacije že primerjalno visoka1 in 
bo zato poudarek predvsem na uvajanju avtomatizacije2. Na vseh ostalih področjih pa 
je poleg  avtomatizacije , ključno tudi povečanje števila robotov, ciljno za 50% , to je s 
sedanjih 48 na 72 na 10.000 zaposlenih. V okviru demonstracijskih tovarn se bo 
dodana vrednost na zaposlenega dvignila za vsaj 20%.  
3. Povezati znanja in ustvarjalnost deležnikov na področju fotonike  za nov zagon in nove  
tržne priložnosti na globalnih trgih s ciljem doseganja povprečne dodatne vrednosti v 
višini 75.000 evrov do leta 202 3. 
                                                 
1 Vir: http://www.worldrobotics.org : 638 robotov na 10.000 zaposlenih v letu 2013.  
2 Cilj števila demonstracijskih tovarn na tem področju  opredeljen v domeni mobilnost.   21 
 4. Povečanje izvoza  avtomatiziranih industrijskih sistemov in opreme  za vsaj 25% do leta 
2023 in sicer še posebej na področjih orodjarstva , robotike in pametnih industrijskih 
mehatronskih sistemov . 
 
Fokusna področja in tehnologije3 
1. Optimizacija proizvodnje: (distribuirani) sistemi vodenja in nadzora, zagotavljanje 
kvalitete, regulaci ja in procesiranje podatkov, intralogistika, avtomatizacija  
2. Optimizacija in avtomatizacija proizvodnih procesov: pametni stroji in naprave , 
mehatronski sistemi, aktuatorji in pametni senzorji . 
Tehnologije v okviru področja uporabe tovarne prihodnosti so presečnega značaja in se bodo 
prednostno aplicirale tudi v okviru drugih področij uporabe , kot prikazuje spodnja preglednica  
(opredelitev področij uporabe izhaja iz procesa podjetniškega odkrivanja) . 
 
Tabela 2: Opred elitev prednostnih področij uporabe, kjer se bodo skladno s procesom podjetniškega odkrivanja 
tudi prednostno aplicirale omogočitvene tehnologije iz te domene  
 1.1. 
Pametna 
mesta  1.2. 
Pametne 
zgradbe in 
dom  2.1. 
Krožno 
gosp.  3.2. 
Zdravje -
Medicina  3.3. 
Mobilnost  3.4. 
Materiali  
1. Robotika        
2. Nanotehnologije        
3. Sodobne proizvodne 
tehnologije za materiale        
4. Plazemske tehnologije        
5. Fotonika  z mikro in 
nanoelektroniko        
6. Tehnologije vodenja        
 
Slovenija ima na področju proizvodnje strojev in napra v (C28) , vključno s stroji za posebne 
namene (C28.9) , razkrite primerjalne prednosti tako v segmentu vmesnih kot končnih 
produktov (glej Burger, Kotnik, 201 4). Dolgoročna dinamika pri tem, z izjemo zadnjih dveh 
let analiziranega obdobja , kaže na stalno krepitev primerjalnih prednosti od leta 2004 naprej. 
Študija FIDEA, 2014 , kaže na velik še neizkoriščen izvozni potencial, ki v produktni skupini 
84 presega 3, 5 milijarde evrov. Področje ima prav tako velik raziskovalni potencial. Tako je 
                                                 
3 Zaradi kompleksnosti področja in povezovanja z ostalimi področji je vsebina razdeljena med  fokusna področja 
in tehnologije.   22 
 npr. na področju fotonike Slovenija država z največjim številom diodno črpanih trdnih 
medicinskih laserjev na svetu na prebivalca , na tem podro čju pa se je  razvil tudi niz mali h in 
srednjih visoko specializiranih podjetij in mnoga med njimi so danes v svetovnem vrhu na 
svojem področju delovanja. Po številu orodjarjev na milijon prebivalcev je Slovenija druga na 
svetu, takoj za Japonsko, in po vrhunskosti storite v v Evropi takoj za Portugalsko, kar vse 
kaže na velik razvojni potencial.  
Na področju pametnih tovarn je bilo v okviru procesa podjetniškega odkrivanja pripravljenih 
16 pobud z ocenjeno naložbeno vrednostjo 950 milijonov evrov. Pri njihovi pripravi je 
sodelovalo preko 200  deležnikov, od tega preko 150 iz gospodarstva. Gre za izrazito 
povezovalno in horizontalno področje, kjer obstaja močno izražen interes tako na strani 
uporabnikov, kot na strani ponudnikov tehnologij pametnih tovarn.  
Na tem področju s o že vzpostavljena mednarodna partnerstva, še posebej preko aktivnega 
vključevanja v platforme kot so npr. EFFRA, ISTMA, EMVA, CEEPUS, MATERA -ERA - 
NET – Bonaco, MATERA - ERA -NET - Multifuncoat, Photonics 21, PPP platformo 
euRobotics  in podobni. Prav tako so že vzpostavljene povezave s sorodnimi grozdi iz držav 
Centralne Evrope (Avstrija, Poljska, Češka Republika, Slovaška, Madžarska) in Balkana 
(Hrvaška, Srbija, Romunija, Bolgarija), ki bodo osnova za sodelovanje, predvsem v okvirih 
projektov teritorialnega sodelovanja.   
 
2.3.2.  Zdravje - medicina  
 
Cilj 
Vzpostavitev  močnega partnerstva na področju zdravja - medicine, ki bo:  
I. Pozicioniral Slovenijo kot enega globalnih stebrov razvoja na področju 
biofarmacevtike v simbiozi med velikimi, srednji mi ter malimi in novo nastalimi 
podjetji.  
II. Vzpostavil Slovenijo kot vrhunski  raziskovalni center  za translacijske raziskave na 
področju farmacije  in terapevtike.   
III. Spodbudil razvoj novih produktnih smeri vezanih na naravne sestavine in zdraviliški 
turizem (n aravna zdravila, dermakozmetika ter celična terapevtika in rehabilitacija)  
IV. Povezal farmacevtsko  industrijo pri razvoju kadrov.  
 
Cilj do leta 2023  je povečanje izvoza podjetij v višini preko 30%, od česar naj bi srednja in 
majhna podjetja  povečala izvoz vsaj za 250 milijonov evrov . Poleg spodbuditve nastanka vsaj 
20 novih podjetij j e na tem področju cilj pritegniti  vsaj še eno  neposredno tujo naložbo , ki bo 
zaposlovala več kot 50 zaposlenih.  
 
1. Biofarmacevtika  
2. Translacijska medicina: diagnostika in terapevtika  
3. Zdravljenje raka – diagnostika in terapija.  
4. Odporne bakterije  
5. Zdravila naravnega izvora in naravna kozmetika   23 
“Proizvodnja farmacevtskih surovin in preparatov”  izstopa kot ena najkonkurenčnejših tako 
glede razkritih izvoznih kot tehnoloških primerjalnih prednosti, ki se dinamično krepijo (glej 
Burger, Kotnik, 2014). Ta panoga uporabi 25 % vseh bruto izdatkov za raziskave in razvoj in 
je na vrhu področij, kjer je  ugotovljeno najbolj intenzivno sodelovanje med javnimi 
raziskovalnimi organizacijami in gospodarstvom (ARRS, 2013). Študija FIDEA, 2014, pri 
tem kaže, da so slovenski proizvajalci, ob izvozu skoraj 2 milijard evrov zdravil, cenovni 
voditelji na svojih pod ročjih.  
Pri tem Slovenija ne izkazuje primerjalnih prednosti le na področju farmacije, kjer gre za 
izrazito koncentrirano, pač pa tudi na področju “proizvodnje medicinskih instrumentov, 
naprav in pripomočkov”  (C32.5) . To je področje, kjer prevladujejo mala  in srednje veliika  
podjetja, v katerih je dodana vrednost na zaposlenega sicer precej nižja od farmacevtske 
panoge, vendar pa gre za zelo dinamično področje z veliki potenciali. Rast dodane vrednosti 
na zaposlenega v obdobju 2008 -2012 je bila tako 13,6%, izvoza pa celo 25,8% (Burger, 
Kotnik, 2014), hkrati pa so ta podjetja zelo dejavna pri mednarodnem povezovanju , npr. v 
okviru 7. okvirnega programa EU.  Da gre za perspektivno področje, dodatno kaže ocena 
nerealiziranega izvoznega potenciala, v skladu s kat ero bi se lahko obseg izvoza samo v 
segmentu optičnih, merilnih, medicinskih in kirurških instrumentov in aparatov (poglavje 90) 
skoraj potrojil glede na trenutnih 465 milijonov EUR povprečnega letnega izvoza (FIDEA, 
2014).  
Podatki kot perspektivno področ je utemeljujejo tudi »Proizvodnjo  mil in pralnih sredstev, 
čistilnih in polirnih sredstev, parfumov in toaletnih sredstev « (C20.4), kjer so ugotovljene 
razkrite primerjalne prednosti, prav tako pa področje izkazuje visoko dinamiko ko gre za 
povečevanje dod ane vrednosti na zaposlenega ter izvoz.  
Na področju medicine je bilo v okviru procesa podjetniškega odkrivanja pripravljenih 24 
pobud  z ocenjeno naložbeno vrednostjo preko 500 milijonov evrov. Pri njihovi pripravi  je 
sodelovalo preko 170 deležnikov , od ka terih večina prihaja iz gospodarstva. V tem okviru so 
bila izbrana fokusna področja, kjer prihaja do največje stopnje dopolnjevanja in koncentracije 
znanja po eni strani ter tržnega potenciala na drugi.  
Na tem področju so deležniki izr azito močno mednarodno povezani  preko vrste organiz acij in 
platform  med katerimi omenjamo le nekatere: EATRIS.ERIC, EFPIA (European Federation 
of Pharmaceutical Industries and Associations, International Probiotics Association, IPA, 
AACR American Associati on for Cancer Research; ESTRO The European Society for 
Therapeutic Radiology and Oncology, European Technology Platform for Advanced 
Engineering Materials and Technologies – EuMaT, EUFEPS European Federation for 
Pharmaceutical Sciences.  Podjetja in razisko valne institucije imajo seveda prav tako 
vzpostavljene neposredne povezave z vodilnimi svetovnimi proizvajalci na področju 
medicine. Prav tako imajo številni partnerji že vzpostavljene povezave in skupne projekte v 
okviru teritorialnega sodelovanja sicer s  Hrvaško, Avstrijo (Štajersko, Koroško in Dunajem) 
in Italijo (Furlanijo).  Med množico raziskovalnih projektov, ki se financirajo iz Obzorja 2020 
in drugih programov, pa velja omeniti projekt Artemida, ki je bil v okviru Teaming razpisa 
sprejet v prvo fazo in katere ga cilj je ustanovitev Centra odličnosti za translacijsko medicino, 
ki bo koordiniral in razvijal raziskovalno -inovacijsko dejavnost v  srednji in jugo -vzhodni 
Evropi.  
  24 
 2.3.3.  Mobilnost  
 
Cilj 
I. Prehod od  razvoja posamičnih komponent in materialov k razvoju zahtevnejših in 
kompleksnejših energetsko učinkovitih produktov z višjo  dodano vrednostjo , skladnih 
z novimi EU standardi  na področju  zmanjšanja emisij (EURO 6 c, EURO 7) in na 
področju varnosti (EURO NCA P)  
II. Okrepitev statusa slovenskih proizvajalcev kot predrazvojnih dobaviteljev.  
 
Cilji do leta 2023  so: 
1. Dvig dodane vrednosti podjetij za 20% . 
2. Povečanje števila predrazvojnih dobaviteljev od 15 na 22 (povečanje za 45%) . 
 
Cilja bosta dosežena konkretno z:  
a. Osredotočenje m na ambiciozne,  srednje in dolgoročno usmerjene razvojno -
raziskovalne projekte  z močno vlogo i nstitucij znanja, kar se bo odrazilo v : 
 skupnih  vlaganji h podjetij v razvoj, proizvodnjo in trženje v višini vsaj 
500 milijonov evrov,  
 podvojeni m obseg om razvo jnih vlaganj podjetij v institucije znanja , ki 
bodo do leta 202 0 znašala vsaj 15 milijonov evrov ter  
 povečanjem števila raziskovalcev (FTE) v podjetjih za vsaj 25% . 
b. Izvedbo petih  demonstracijskih  oziroma pilotnih projektov  uvajanja tovarn 
prihodnosti s polno avtomatizacijo proizvodnega procesa.  
c. Okrepitvijo  povezav med velikimi podjetji ter srednjimi in malimi podjetji   
vsaj 50% nosilnih podjetij partnerstva bo do leta 2020 uvedlo odprt poslovni 
model inoviranja, ki bo krepil in razvijal njihovo dobaviteljsko verigo . 
 
1. Nišne komponente in sistemi za motorje z notranjim izgorevanjem   
2. Sistemi za e-mobilnost  in hranjenje energije  
3. Sistemi in komponente za varnost in udobje (notranja in zunanja oprema)  
4. Materiali za  avtomobilsko industrijo  
 
Področje mobilnosti je za slovensko gospodarstvo nesporno eno ključnih, saj ustvari okvirno 
10% BDP, samo dobaviteljska veriga, brez edinega proizvajalca  avtomobilov, pa ustvarja za 
3,8 milijarde evrov prometa. Gre za preko 100 dobaviteljev 1 in 2 nivoja in več kot 600 
poddobaviteljev nižjih nivojev dobaviteljske verige . Proizvodnja motornih vozil, prikolic in 
polprikolic  (C29) pri tem izkazuje razkrite primerjalne prednosti, vendar ob p odpovprečni 
tehnološki intenzivnosti glede na vodilne države, kar predstavlja prioriteto za prihajajoče 
obdobje. Da pri tem z vidika konkurenčnosti ne gre le za vlogo dominantnega  proizvajalca 
avtomobilov kažejo razkrite primerjalne prednosti na področju » Proizvodnj e delov in opreme 
za motorna vozila « (C29.3), ki je poleg tega v obdobju 2008 -2012 povečalo dodano vrednost 
na zaposlenega za preko 14% , izvoz pa za preko 27% (Burger, Kotnik, 2014). S svojo visoko 
stopnjo interdisciplinarnosti je avtomobilska i ndustrija direktno prepletena s  25 
 kovinskopredelovalno industrijo, industrijo  elektrotehnike, orodjarsko industrije ter industrijo  
strojegradnje. Hkrati ima vzpostavljen širok nabor sodelovanja z javnim raziskovalnim ter 
izobraževalnim sektorjem.  
Zaradi viso kih cenovnih pritiskov, ki se prenašajo navzdol po dobaviteljski verigi ter zaradi 
večinoma zasedanja ranga dobaviteljev 2. reda (tier 2), se slovenski dobavitelji so očajo po eni 
strani z visokimi cenovnimi pritiski ter po drugi strani z visokimi zahtevami  po kakovosti 
svojih rešitev. Za nadaljnjo  uspešnost slovenske avtomobilske dobaviteljske industrije je tako 
nujna osvojitev bodisi višjega mesta v dobaviteljski verigi (dobavitelj 1. nivoja), ki zagotavlja 
neposredno dobavo proizvajalcem vozil, bodisi osv ojitev nišnih izdelkov in tehnologij 
(predrazvojni dobavitelj), ustrezno zaščitenih s patenti, ki bodo nižji pozicioniranosti v 
dobaviteljski verigi navkljub omogočale dobave ekskluzivnih  izdelkov v globalne 
proizvajalce vozil.  
Na področju mobilnosti že o bstaja strateško partnerstvo, ki ga je treba v nadaljnjih korakih 
okrepiti in v okviru katerega se že, v prihodnje pa se bo še bolj, krepila specializacija na tržne 
niše z izkoriščanjem ekonomij obsega, še posebej ko gre za raziskave, razvoj in trženje.  
Deležniki na področju mobilnosti so aktivno vključeni v združenjih na evropskem nivoju in se 
vključujejo tako v interesne kot tudi razvojne pobude. Med njimi velja izpostaviti CLEPA 
(European Association of Automotive suppliers), ERTRAC (European Road Transport 
Research Advisory Council), SMARTGRIDS (European Technology Platform for the 
Electricity Networks of the Future), EARPA (European Automotive Research Partners 
Association) ter EGVI (European Green Vehicles Initiative).  Poleg tega deležniki ohranjajo 
stalen stik z tehnološkimi trendi v globalnem merilu. Preko CLEPE slovenski avtomobilski 
dobavitelji vzdržujejo mrežo tudi globalni ravni, npr. z JAMO (japonskim združenjem 
avtomobilskih dobaviteljev). Vzpostavljeno je tudi intenzivnega sodelovanje z industrijskimi 
ter razvojno -znanstvenimi partnerji iz evropskih držav v skupnih bodisi tržnih projektih bodisi 
razvojnih projektih financiranih predvsem iz EU programov. Med najpomembnejše 
znanstvene partnerje na tem področju uvr ščamo spadajo AVL (Avstrija), Fraunhofer Institute 
(Nemčija), Centro Richerche FIAT (Italija), Vitrual Vehicle Research Centre (Gradec, 
Avstrija), IK4 Research Alliance (Španija).  
 
2.3.4.  Razvoj materialov kot končnih produktov  
 
Cilj 
Okrepiti sodelovanje  proizvaj alcev končnih ma terialov , ki dosegajo visoko  dodano vrednost  
in nastopajo v med narodnih  verigah vrednosti, med seboj ter z institucijami znanja .  
 
1. Dvig dodane vredno sti na zaposlenega v podjetjih na podro čju proizvodnje zlitin in 
kovin  za 25%  do leta 202 3.  
2. Povečevanje izvoza in dodane vredno sti na zaposlenega na področju pametnih 
premazov za 20 %. 
3. Povečanje vlaganj v razvoj za 15%, dodane vrednosti za 5% in izvoza na področju 
pametnih multi -komponentnih materialov za 10%.  
  26 
1. Trajnostne tehnologije v predelavi kovin in zlitin,  
2. Pametni m ulti-komponentni materiali  in premazi  
 
Slovenija ima na področju proizvodnje kovin (C24) ter proizvodnje kovinskih izdelkov ( C25) 
ne samo razkrite primerjalne prednosti, ampak je tudi z vidika tehnološke intenzivnosti 
primerljiva z vodilnimi evropskimi državami (Burger, Kotnik, 2014). Na visoko 
konkurenčnost kaže tudi študija FIDEA, 2014, kjer cene vrste izdelkov  iz železa, jekl a oz. 
aluminija (produktne kode 7208 -7228 ter 7601 -7607)  dosegajo ali celo presegajo 
najuspešnejše evropske proizvajalce. Panoga ob tem ustvar i 9 milijard € čistih prihodkov  in je 
vpeta v številne dobaviteljske verige. Usmerjena je v razvoj naprednih kovin skih materialov 
za zahtevne aplikacije, pri čemer sledi trendom prehoda v krožno gospodarstvo.  Kombinacija 
primarne proizvodnje kovinskih materialov, njihova nadaljnja obdelava in integrirani kovinski 
izdelki vključno z reciklažo po podatkih programa »Meta llurgy Europe - Renaissance 
programme for 2012 -2022« predstavlja dodano vrednost približno €1,3 trilijona letno samo v 
EU. Na tem področju je bilo v okviru procesa podjetniškega odkrivanja pripravljenih 16 
pobud z jasno izraženim tržnim potencialom in inte nzivno raziskovalno razvojno komponento 
v smeri razvoja specializiranih produktov.  
Drugo področje, kjer Slovenija izkazuje velik potencial so pametni multikomponentni 
materiali in premazi, k čemur pritrjujejo tudi empirični podatki. » Proizvodnja umetnih 
vlaken « (C20.6) izkazuje tako razkrite primerjalne prednosti kot dinamično rast dodane 
vrednosti na zaposlenega in izvoz v obdobju 2008 -2012.  Podatki OECD dodatno kažejo, da se 
primerjalne prednosti dinamično krepijo (Burger, Kotnik, 2014: 64), prav tako pa je 
primerjalne prednosti možno ugotoviti na povezanih področjih kot je npr. » Priprava in 
predenje tekstilnih vlaken « (C13.1) , kjer je bila realizirana tudi visoka rast dodane vrednosti 
na zaposlenega in izvoza ali na področju » Proizvodnje  drugih tekstilij « (C13.9) . Pri tem ima 
Slovenija potrebne kompetence in kapacitete tudi na komplementarnih področjih, kot je npr. 
»Proizvodnja osnovnih kemikalij, gnojil in dušikovih spojin, plastičnih mas « (C20.1) . 
Slovenska podjetja so prav tako močna na področju premazov, kjer »Proizvodnj a barv, lakov 
in podobnih premazov« (C20.3)  izkazuje razkrite primerjalne prednosti, ob tem pa bo 
svetovni trg pametnih premazov po napovedih zrasel iz €540 milijonov v letu 2015 n a 5,2 
milijardi  € v letu 2020 .  
Na področju materialov kot končnih produktov je bilo v okviru procesa podjetniškega 
odkrivanja pripravljenih 25 pobud z ocenjeno naložbeno vrednostjo preko 850 milijonov 
evrov. Pri njihovi pripravi je sodelovalo preko 200 de ležnikov, od katerih več kot polovica 
prihaja iz gospodarstva. V tem okviru so bila izbrana fokusna področja, kjer prihaja do 
največje stopnje dopolnjevanja po eni strani ter tržnega potenciala na drugi.  
Slovenski predstavniki so aktiv no sodelovali pri pripravi evropskega  program a »Metallurgy 
Europe - Renaissance programme « za obdo bje 2012 -2022. V tej iniciativi so zaradi pomena 
tehnološkega razvoja novih materialov in njihove uporabe združena nekatera največja 
evropska industrijska pod jetja kot npr.: Airbus Group, Siemens, Daimler, BMW, Rolls -
Royce, Philips, Linde, ESI, Arcellor Mittal, Sandvik, SKF, Thyssen Krupp, Tata Steel, Fiat in 
številni drugi. Prav tako je predvideno sodelovanje z mednarodnimi partnerji in sodelovanje v 
EU inicia tivah , še posebej z nemškimi, avstrijskimi in italijanskimi univerzami, v iniciativami  27 
 CECIMO , Factory of the Future  in Manufuture. Na področju multikomponentnih materialov 
pa so deležniki že člani različnih povezav in mrež, kot so Central and East Europea n Polymer 
Network (www.ceepn.org) in European Polymer Federation ( www.europolyfed.org ),  CIRFS 
- European Man -Made Fibres Association, Evropska tehnološka platforma za vode (WssTP). 
Deležniki so prav tako vključen i v številne projekte in programe, npr. v okviru programa 
Centralna Evropa: Innovative value chain development for sustainable plastics in Central 
Europe (acronym: PLASTiCE, No.: 3CE368P1, www.plastice.org); v okviru programa IPA 
adriatic: Derelict Fishing  Gear Management System in the Adriatic Region, (acronym: 
DeFishGear, No.: STR/00010, www.defishgear.net ); v okviru programa COST MP1105 – 
FLARETEX in podobno.  
3. Mednarodna dimenzija - horizontalno  
EU mak roregionalno  povezovanje  
Slovenija je na stičišču sedanjih in prihodnjih makroregionalnih strategij EU - Jadransko -
jonske (EU Strategy for the Adriatic and Ionian Region - EUSAIR), Podonavske (EU Strategy 
for the Danube Region - EUSDR) in Alpske (EU Strategy for the Al pine Region - EUSAR).  
 
V okviru EU makroregionalnih strategij so za Slovenijo prednostna naslednja področja:  
 Raziskave, tehnološki razvoj in inovacije v skladu s prednostnimi področji uporabe 
Strategije pametn e specializacije;  
 Upravljanje z vodami, okoljs ka tveganja in ohranjanje biotske razno vrstnosti ; 
 Varstvo okolja in spodbujanje učinkovite rabe virov ; 
 Izboljšanje mobilnosti in multimodalnosti – cestne, železniške in zračne povezave.  
V njihovem okviru bo posebna pozornost namenjena predvsem:  
 skupnemu ra zvoju in uporabi raziskovalne infrastrukture,  
 skupnim projektom RRI na področju makroregionalnih strategij in znotraj skupnega 
evropskega raziskovalnega prostora (ERA),  
 okrepljeni skupni udeležbi v večjih strateških projektih EU,  
 grozdenju na makroregional ni ravni z doseganjem kritične mase na ključnih področjih,  
 spodbujanju mednarodne mobilnosti raziskovalcev in razvojnikov.  
Konkretni primeri dobre prakse, ki že potekajo, kažejo, da ne gre zgolj za načelne usmeritve. 
Na področju raziskovalne infrastrukture  so to npr. AIDA ( Advanced European Infrastructure 
for Detectors at Accelerators), SPRIT (Support of public and industrial research using ion 
beam technology), Bio -NMR (Biological NMR infrastructures), EVA (European Virus 
Archive),  C-ERIC in podobni projek ti, praviloma opredeljeni v nacionalni strategiji Načrt 
razvoja raziskovalne infrastrukture . V okviru makroekonomskega sodelovanja bo Slovenija 
npr. prav tako krepila partnersko povezovanje na področju turizma, med drugim z izvedbo 
specializiranih produktnih borz v Sloveniji za posamezna področja obstoječih in bodočih makroregij.  
Čezmejno povezovanje  
Povezovanje z okoliškimi regijami in komplementarno razvijanje zmogljivosti je glede na 
velikost Slovenije nujno - glej npr. OECD, 2014 b. Dosedanji pro grami čezmejnega 
sodelovanja so že spodbujali sodelovanje na področju raziskav, razvoja in inovacij, kar 
pomeni, da temelji, na katerih je mogoče graditi, že obstajajo. Tako je bil v okviru 
čezmejnega programa med Slovenijo in Italijo 2007 –2013 npr. podprt  projekt CITIUS, ki je  28 
 ključno prispeval k razvoju Centra za mikroskopijo in spektroskopijo na Univerzi v Novi 
Gorici, in sicer v tesnem sodelovanju s Sincrotronom v Trstu.  
V Furlaniji -Julijski krajini je sicer sedem industrijskih območij4, ki so specializirana na 
področjih pohištva, nožev, hrane, digitalnih tehnologij, izdelave stolov, proizvodnje kave ter 
termo -električnih komponent. Panoge, ki se šele uveljavljajo, pa so še posebej a) domača 
avtomatizacija, b) biotehnologija in zdravje, c) agrož ivilstvo ter d) IKT. Furlanija -Julijska 
krajina je prav tako močna na področju navtike, kar se dopolnjuje s področjem C30 .1 
»gradnja ladij in čolnov«, k jer je Slovenija prav tako močna v tehnološkem in izvoznem 
smislu (glej Burger, Kotnik, 2014).  Nekateri konkretni projekti sodelovanja, kot so projekti s 
področij naprednih (bio) polimernih materialov in tehnologij, karakterizacije in razvoja 
inovativnih sončnih celic, proizvodnje proteinskih protiteles za diagnostiko in razvoja zdravil 
v onkoloških raziskava h in podobno, so se že izkazali za zelo obetavne.  
V avstrijskih sosednjih regijah Koroške, Štajerske ter Gradiščanske deluje 12 grozdov, in 
sicer:  
1. Na Štajerskem delujejo grozdi na področju avtomobilske industrije, designa, energije 
in okolja, hrane, človeš kih virov, logistike, materialov in lesa oz. pohištva.  
2. Na Koroškem delujejo grozdi na področju IKT in mehatronike.  
3. Na Gradiščanskem pa na področjih IKT ter plastike.  
Za sodelovanje so glede na opredeljena prednostna področja uporabe zanimiva zlasti 
avtomob ilska industrija, design, energija in okolje, hrana, materiali, les s pohištvom, IKT ter 
mehatronika. Velik potencial je tudi v tesnejšem sodelovanju med močnima univerzama na 
področju naravoslovja in tehnike – Univerzo v Mariboru in Tehnično Univerzo v Gr adcu – ki 
se na mnogih področjih ukvarjata s komplementarnimi raziskavami. Tako se že pripravlja 
združevanje potencialov na področj u polimerov na osi Maribor –Gradec  v izobraževalnem 
procesu, inovacijskih dejavnostih in prenosu znanja v industrijo.  
Na hrv aški strani obstaja več kot 50 grozdov, so  pa, vsaj nekateri od njih, precej majhni. Bolj 
zanimiv je zato vpogled v podr očja, kjer Hrvaška na jveč namenja za RR – to so področja 
mehanike, znanosti o življenju, biomedicine in zdravja ter biotehnologije, pome mbna pa so še 
IKT, telekomunikacije, kmetijstvo, kemija in zdravstvo. Hrvaška je v procesu priprave 
pametne specializacije prav tako opredelila prednostna področja svojega nadaljnjega 
udejstvovanja, in sicer gre za področja: a) zdravje, b) trajnostna energ ija in okolje, c) 
mehanika ter d) bio -tehnologija in bio -ekonomija. Z vidika komplementarnosti se kot 
najperspektivnejša z vidika sodelovanja  kažejo naslednja področja: zdraviliški, zeleni in 
gastro turizem, napredne proizvodne tehnologije ter industrijska  biotehnologija . 
Potencial sodelovanja obstaja tudi z Madžarsko, katere prednostna področja se v določnem 
delu dopolnjujejo s slovenskimi. Navedeno še posebej velja za: (1) zdravo družbo in 
blagostanje, kjer se Madžarska med drugim usmerja v terapevtiko; ( 2) napredne tehnologije 
na področju avtomobilske industrije ter orodjarstva, še posebej ko gre za  napredne proizvodne 
sisteme in  materiale; (3) čisto in obnovljivo energijo ter (4) zdravo lokalno hrano.  
                                                 
4 Pri opredeljevanju mednarodnega dopolnjevanja se je kot zelo koristno izkazalo sodelovanje Slovenije, in sicer 
agencije SPIRIT, v okviru projekta Clustrat, s katerim so bile pridobljene pomembne informacije o razvojnih 
dejavnostih v širšem srednjeevropske m prostoru.   29 
 Zgornja analiza kaže na obstoj komplementarnosti, ki kličejo po povezovanju in skupnem 
zagotavljanju  kritične mase znanj in raziskovalne infrastrukture, zato bo čezmejnemu in 
transnacionalnemu sodelovanju posvečena  posebno pozornost. Pri tem bodo prednostna 
področja S4 sistematično promovirana kot prioriteta  RS. 
 
Slovenija se bo tudi na strateški ravni  proaktivno povezovala z mednarodnimi deležniki, ki 
lahko prispevajo h kakovostni izvedbi S4. Tako Slovenija že sodeluje kot ena testnih regij v 
projektu SmartSpec, ki je financiran iz sedmega okvirnega programa  in v katerem sodelujejo 
vodilni evropski strokovnjaki s področja pametne specializacije . Poleg prispevka k 
kakovostnejši izvedbi S4 v Sloveniji in mednarodne primerljivosti, Slovenija na ta način 
aktivno sodeluje pri pripravi strokovnih podlag oz. sokreir anju nadaljnjega razvoja politike 
pametne specializacije v Evropskem prostoru . Prav tako bo še dodatno  okrepljeno 
sodelovanje z OECD z namenom čim bolj rigoroznega  vrednotenja  ter širših mednarodnih 
primerjav .  
Služba pristojna za razvoj , ministrstv i za go spodarstvo ter za znanost , kakor tudi ostali 
deležniki na državni ravni, bodo skupaj tudi sistematično spodbujala li vključevanje in 
uveljavljanje slovenskih deležnikov v mednarodne mreže, ker to prispeva k intenzivnejši 
izmenjav i dobrih praks in izkušenj t er zagotavljanju kritične mase znanj in razis kovalne 
infrastrukture, kar je upošt evajoč velikost Slove nije tudi  nujno.  
4. Sveženj ukrepov  
Sveženj ukrepov je opredeljen skladno z načeli S4, ki so predstavljena v poglavju 1. 3. 
4.1. Raziskave, razvoj in inovacije  
4.1.1.  Bazična  znanost  
Temeljni ukrepi se v glavnini financirajo prek Javne agencije za raziskovalno dejavnost RS  
(ARRS) , ki zagotavlja jedro financiranja nacionalnega raziskovalnega potenciala. Ključni 
namen financiranja je razvijanje znanstvene odličnosti na širokem področju raziskav 
(financiranje vseh znanstvenih disciplin z namenom zagotavljanja ustreznega korpusa 
medna rodno primerljivega znanja in zagotavljanje nacionalno pomembnih raziskav, še 
posebej s področja humanistike in družboslovja). Prek ARRS je tako zagotovljeno stabilno 
financiranje raziskovalnih organizacij, temeljne raziskave na vseh področjih in zagotavlj anje 
delovanja infrastrukturnih centrov. Pomembno je tudi financiranje razvoja znanstvenih 
kadrov, ki zagotavlja tudi razvoj novih obetavnih področij in področij, ki ne izkazujejo 
neposrednega in takojšnjega gospodarskega učinka.  
V isto kategorijo sodi fi nanciranje raziskav v kontekstu vzpostavljanja Evropskega 
raziskovalnega prostora, pri katerih je na podlagi nacionalne raziskovalne politike (ki je lahko 
širša od prednostnih področij Strategije pametne specializacije) cilj združevanje/zbliževanje 
naciona lnih raziskovalnih programov na različnih vsebinskih ali horizontalnih področjih.  
Dodatno bodo iz naslova OP podprti  prodorni raziskovalno -razvojni  projekti , ki demonstrirajo 
potencial prenosa rezultatov v gospodarstvo s ciljem oblikovanja novih inovacijskih, 
tehnoloških in podjetniških rešitev  na prednostnih področj ih S4. V pilotni fazi bo podprto 
manjše število projektov za obdobje do 2 let, ki predstavljajo nadgradnjo aplikativnih  30 
 projektov, ki jih sofinancira ARRS in sicer tisti projekti, ki izkazujejo potencial za 
komercializacijo (lahko tudi v obliki novega podjetja) . Ta pilotni ukrep predstavlja prehod od 
sofinanciranja raziskovalnih projektov iz nacionalnih sredstev na sredstva strukturni h skladov.  
4.1.2.  Raziskave, razvoj in inovacije v verigah in mrežah vrednosti  
Izboljšanje mednarodne konkurenčnosti in odličnosti raziskav za sodelovanje v verigah  
vrednosti  
 
Ukrep bo spodbujal pripravo in izvedbo skupnih industrijsko raziskovaln ih projektov (s  
poudarkom na TRL 3-6) gospodarskih subjektov in institucij znanja, s ciljem povezovanja 
znanja in kompetenc za razvoj novih produktov, storitev in procesov z visoko dodano 
vrednostjo in izkazanim tržnim potencialom na mednarodni ravni.  
Podprti bodo skupni večletni projekti konzorcijev, ki bodo izkazovali tržni potencial v 
globalnih mrežah in verigah vrednosti, koncentracijo znanja in kompetenc, znanstveno in 
tehnološko odličnost, zavezo in sposobnost vlaganja v vse faze razvoja znanja do trga in 
trajnost pr ojektov (tudi po obdobju sofinanciranja).  
 
Podpora RRI procesom  
Ukrep bo namenjen raziskovalno inovacijskim projektom za razvoj novih proizvodov, storitev 
in procesov na prednostnih področjih uporabe (faza TRL6 -9). V okviru projektov bo posebna 
pozornost bo namenjena tudi netehnološkim inovacijam in vlaganjem ter v trajnejše elemente 
doseganja vrednosti, vključno z industrijskim oblikovanjem in lastnimi blagovnimi 
znamkami. Ukrep bo sestavljen iz treh komplementarnih instrumentov:  
 Manjši RRI projekti podje tij ali konzorcijev partnerjev, s spodbujanjem tudi 
netehnoloških inovacij.  
 Posamezni RRI projekti podjetij ali konzorcijev parterjev, ki bodo pozitivno ocenjeni 
v okviru SME instrumenta oziroma ostalih instrumentov na ravni EU, ki so usmerjeni 
na posamez na podjetja, vendar ne bodo dosegli meje za sofinanciranje projektov.  
 Večji RRI projekti podjetij ali konzorcijev, ki zahtevajo povezovanje in sodelovanje 
raziskovalnih institucijami in podjetij, še posebej MSP. Instrument bo izveden 
komplementarno na nači n, ki bo omogočal nadaljevanje uspešno zaključenih 
projektov iz prejšnje faze (TRL3 -6), hkrati pa omogočal financiranje tudi novih 
iniciativ.  
4.1.3.  Podpora naložbam  
Ukrep naslavlja zaključno fazo v procesu razvoja novih produktov in sicer:  
 Razvoj in postavitev p ilotnih linij, aktivnostim prvih validacij, optimizaciji naprednih 
proizvodnih tehnologij in prvi proizvodnji ob sočasnem uvajanju IKT rešitev.  
 Testiranje novih razvitih rešitev za neposredno uporabo v praksi in demonstracijo uporabe 
(kot so npr. Living Labs, CreativeHubs, ipd). Podpora bo na menjena prvi postavitvi 
referenčnega projekta za demonstracije rešitev v realnem  okolju .  
 Projekti komercializacije razvitih rešitev ter vstop novih tehnologij na trg (npr. preko 
(inovativnih) javnih naročil.   31 
 Z vidika  zagotavljanja ustreznih virov financiranja je poleg dolžniških virov financiranja 
razvojnih projektov nujno potrebno zagotoviti instrumente lastniškega ali navideznega 
lastniškega financiranja razvojnih projektov, ki lahko predstavljajo bolj ustrezno alte rnativo 
dolžniškemu financiranju razvojnih projektov. Pri tem bodo upoštevani rezultati analize vrzeli 
financiranja. Sodobne oblike financiranja razvojnih projektov, ki so v zaključnih fazah 
razvoja pred uveljavitvijo na trgu, pri nas niso dovolj razvite g lede na razvita gospodarstva. 
Ker so to projekti, ki so inovativni in zaradi tega tudi bolj rizični kot povprečni investicijski 
projekti, jim je potrebno ponuditi ustrezen (bolj tvegan  rizični) vir financiranja. V Sloveniji so 
v tem trenutku razvit i le nek ateri instrumenti rizičnega financiranja za novo nastala in 
hitrorastoča podjetja, ne pa za financiranje razvojnih projektov ne glede na tip podjetja, ki jih 
naslavlja ta ukrep.  Glede na rezultate predhodne analize vrzeli financiranja bodo razviti ali 
nadgrajeni ustrezni instrumenti za financiranje razvojnih projektov podjetij v vseh fazah 
razvoja.  
4.1.4.  Komplementarnost z Obzorjem 2020 in mednarodne iniciative  
Ukrep bo namenjen podpori vključevanja slovenskih partnerjev v mednarodne mreže, 
spodbujanja raziskav in privabljanja tujih vrhunskih strokovnjakov v Slovenijo, predvsem 
preko shem komplementarnih visoko konkurenčnim mednarodnih razpisom (npr. ERC).  
Podprte bodo aktivnosti za vzpostavitev Evropskega raziskovalnega prostora (npr. ERA -net), 
Unije inovacij te r Obzorja 2020 s poudarkom na sofinanciranju instrumento v širjenja 
sodelovanja v Obzorju 2020 (Teaming, ERA Chair, Twinning). Tako bodo v okviru 
komplementarnih ukrepov spodbujeni tisti projekti, ki zasledujejo in dosegajo znanstveno 
odličnost in  ki so med narodno primerljivi najboljšim raziskovalnim projektom. Projekti bodo 
morali izkazati kvaliteto na ravni najboljših v okviru pobud in projektov, ki so kot znanstveno 
odlični pripoznani v centralnih programih EU Obzorja 2020.  
Dodatno bodo podprti mednarodni  raziskovalno razvojni projekti na podlagi členov 185 in 
187 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) - npr. EUREKA/Eurostars - ter aktivnosti 
čezmejnega sodelovanja regij, npr. v okviru podonavske strategije.  
4.1.5.  Boljša izraba in razvoj raziskovalne infrastr ukture  
Razvoj raziskovalne infrastrukture bo sledil načrtom ESFRI in nacionalnim dokumentom 
Načrt razvoja raziskovalne infrastrukture, predvsem v smislu vzpostavitve osrednjih centrov 
ali partnerskih zmogljivosti (partner facility), ki predstavljajo funkci onalno vključevanje 
slovenske infrastrukture v mednarodno infrastrukturo.  
Infrastrukturna vlaganja bodo osredotočena na prednostna področja, ki so pogoj za 
mednarodno konkurenčnost slovenskega RRI prostora. Tako bo podprta nadgradnja obstoječe 
oziroma, kj er je to relevantno, izgradnja nove raziskovalne infrastrukture na prednostnih 
področjih uporabe  S4, in projekti opredeljeni v NRRI , v okviru katerih b o poudarek na 
projektih ESFRI. Ministrstvo pristojno za znanost je za potrebe vlaganj v raziskovalno 
infrastrukturo naredilo popis celotne raziskovalne infrastrukture, financirane z javnimi 
sredstvi, kot tudi stopnjo njene izkoriščenosti. Pri prihodnih vla ganjih bo pomemben element 
pri podpori projektom tudi podpora (in izkoriščenost) glede na aktualno stanje infrastrukture, 
ki je na voljo raziskovalcem. Posebna pozornost bo namenjena razvoju infrastrukture v  
sodelovanju z gospodarskimi subjekti. Tako bo pri razvoju raziskovalne infrastrukture 
pomemben vidik predstavljalo (kjer bo to mogoče) tudi vključevanje gospodarstva v njeno  32 
 uporabo, da bi tako spodbudili hitrejši gospodarski razvoj ter neposredno sodelovanje z 
raziskovalnimi organizacijami.  
4.1.6.  Posebni ukrepi  
Področ je trajnostne  pridelave  hrane  
bo iz naslova strukturnih skladov podprto v segmentu  RRI politike. Vsi ostali vidiki razvoja 
na področju trajnostne pridelave hrane, vključno z razvojem človeških virov  in naložbami , 
bodo naslovljeni iz naslova Programa razvoja podeželja , še posebej iz naslova uk repov : 
 Prenos znanja in dejavnosti informiranja  
 Sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila  
 Naložbe v osnovna sredstva  
 Ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcev  
 Sodelovanje  
 
Na področju trajnostnega turizma  
so v okviru TC3 operativnega programa alocirana sredstva za razvoj novih in inovativnih 
turističnih produktov in storitev , ki bodo dopo lnjena s sredstvi Evropskega socialnega sklada 
z namenom dviga kvalitete  in nadgradnjo  storitev ter tehnološko podprtega trženja in 
mreženja. Spodbujanje podjetništva bo dodatno spodbujeno s posebnim programom za 
srednja, mala in nova podjetja, medtem ko b odo rešitve za trajnostno rabo virov v 
nastanitvenih zmogljivostih podprte iz naslova TC1 v povezavi s pametnimi zgradbami, kot 
eno od posebnih področij up orabe.  Področje trajnostnega turizma (vključno s kulturnim) je 
tudi eno prioritetnih v okviru programov evropskega teritorialnega sodelovanja . 
 
4.2. Človeški viri   
Ključni izzivi, ki jih naslavljajo  ukrepi:  
 zagotoviti dovolj strokovno usposobljenega kadra, ki odgovarja potrebam 
gospodarstva;  
 prispevati k povečevanju dodane vrednosti s spodbujanjem oblikovanja novih 
organizacijskih in poslovnih modelov pri delu s človeškimi viri v podjetjih;  
 osveščanje in povezovanje socialnih partnerjev  in ostalih deležnikov  z namenom 
prepoznavanja njihove vloge pri podpori tem procesom.  
 
V finančni perspektivi 2007 –2013 so bili že razviti oz. izvedeni nekateri mehanizmi/projekti v 
tej smeri (npr. kompetenčni centri, štipendijske sheme, mentorske sheme, vseživljenjska 
kariern a orientacija, sofinanciranje projektov socialnih partnerje v in podobno) a so bili preve č 
nepovezani. Razvojna politika bo šla zato v smeri  celovitosti ter obenem večje 
osredotočenosti na prednostna področja, tudi z vertikalnim  mehanizmom izbora projekta . Prav 
tako bo z ukrepi  bolj kot doslej: (i) naslovljeno  celotno področje razvoja človeških virov in 
njihovih kompetenc (izobraževanje po celotni vertikali, usposabljanje in  specializacija), (ii) 
postavljena jasna ločnica  med specifičnimi ukrepi v podporo id entificiranim področjem 
uporabe in horizontalnim u krepom v izobraževalnem sistemu.   33 
 4.2.1.  Raziskovalni potencial raziskovalcev in mednarodna mobilnost  
Spodbu da bo z vključenostjo raziskovalcev in njihovega raziskovalnega potenciala namenjena  
izvedbi raziskovanih projektov s sodelovanjem raziskovalnih organizacij in gospodarstva, 
hkrati pa stremi h prenosu dobrih praks, ki bodo imele vpliv na RRI aktivnosti podjetij ali 
ustvarjanje novega znanja in njegovo uporabo v okviru raziskovalnih projektov, s tujih 
raziskova lnih organizacij v Slovenijo. Posebna pozornost bo namenjena raziskovalcem, ki se 
vračajo v Slovenijo po raziskovalnem ali izobraževalnem delu na tujih raziskovalnih in/ali 
visokošolskih inštitucijah  in ki prinašajo v domače okolje izkušnje in znanje iz tu jine. 
Z ukrepom se stimulira slovenska podjetja, da se na osnovi svojih potreb dolgoročno 
vključujejo v sooblikovanje raziskovalne dejavnosti raziskovalcev na raziskovalnih 
institucijah ter prenesejo ustvarjeno znanje raziskovalcev tako v nadaljnje raziska ve, kakor 
tudi v gospodarsko raziskovalno/razvojno okolje, v katerem bodo podjetja nadalje izvajala 
razvojno -raziskovalne aktivnosti v okviru pridobljenega znanja in na ta način povečevala 
konkurenčnost slovenskega gospodarstva.  
4.2.2.  Krepitev razvojnih kompeten c in inovacijskih potencialov  
Ukrep dopolnjuje predhodni ukrep, pri katerem imajo vodilno vlogo raziskovalne 
organizacije, saj je v tem segmentu ključna vloga prenosa znanja v gospodarstvo in krepitev 
inovacijsk ega potencial a podjetij  (kot npr. množično inoviranje). Namen ukrepa je sprožiti 
procese, ki bodo bo zagotovili krepitev raziskovalno razvojnih oddelkov podjetij predvsem z 
vključevanjem multi - in inter - disciplinarnih znanj (kreativnost, umetnost, jezikovni viri,  
design  in druge  netehnološke rešitve).  
4.2.3.  Znanje  in kompetence zaposlenih  
Ukrep je prvenstveno namenjen krepitvi specifičnih znanj, kompetenc, veščin in graditvi 
kariere zaposlenih v podjetjih, ki delujejo in se povezujejo v okviru prednostnih področij S4 
(še posebej tisti m pri katerih zaradi narave področja ukrep krepitve raziskovalcev ni toliko 
relevanten) za izboljšanje njihovega konkurenčnega položaja, je pa v določeni, manjši, meri 
odprt tudi za ostale perspektivne oblike oziroma področja (npr . kulturni in kreativni  sektor, 
papirništvo, steklarstvo idr) s potencialom kvalitetnejših delovnih mest in višje dodane 
vrednosti.  
Ključna instrumenta na tem področju sta : 
1. Kompetenčn i centri  za razvoj kadrov  2.0, ki se osredotočajo na : 
 Prepoznavanje potrebnih kompetenc na posameznih prednostnih področjih uporabe 
S4; 
 Pripravo in izvajanje programov usposabljanj, vključno s krepitvijo inženirskega 
kadra, za pridobivanje potrebnih novih kompetenc;  
 Mreženje podjetij na posameznih prednostnih  področjih uporabe ter prenos znanja in 
dobrih izkušenj na področju upravljanja s človeškimi viri, spodbujanja inovativnosti, 
internacionalizacije ter prenove poslovnih modelov.   34 
 Znotraj tega modela se bodo izvajale tudi mentorske sheme, kot eden temeljnih ukrepov 
medgeneracijskega prenosa znanj, veščin in spretnosti, kot tudi izvajanje storitev 
vseživljenjske karierne orientacije.  
2. Štipendije : 
Delodajalci v RS premalo sodelujejo v štipendiranju svojega bodočega kadra, kar opažamo 
predvsem pri kadrovskih štipendijah. Zato bodo podjetja, ki bodo vključena v sistem podpore 
svojih zaposlenih v okviru tega ukrepa (bodisi kompetenčni centri, mentorske  sheme, druge 
oblike podpore) morala biti bolj aktivna tudi na področju štipendiranja (svojih) ključnih 
kadrov za izbrana prednostna področja, država pa bo ponudila podporo pri regijskih 
kadrovskih štipendijah in v okviru politike štipendiranja podprla tud i štipendije za deficitarne 
in specializirane poklice.  
Vključena podjetja bodo tako dolgoročneje skrbela za svoj kader, država pa bolj sistemsko in 
dolgoročneje skrbela za razvoj človeških virov na izbranih ključnih razvojnih področjih.  
4.2.4.  Mlada in ustvarjal na Slovenija  
Ključ na znanju in inovacijah temelječe družbe in konkurenčnosti gospodarstva so ljudje . 
Prioriteta  v naslednjem obdobju je zato spodbujanje  ustvarjalnosti, inovativnosti  in 
podjetnosti  mladih , razv ijanje  nadarjenosti  in izboljšanje njihovih  ključnih kompetenc v vseh 
fazah izobraževalnega procesa oz po njegovi celotni vertikali .  
Z ukrepi bosta prednostno naslovljena  dva elementa, ki sta bila do  sedaj deležna  premalo 
pozornosti :  
 odkrivanje, spodbujanje in razvoj potenciala mladih in njihovih  sposobnosti   od 
razvoja samega s istema za identificiranje talentov  / nadarjenosti do spodbud za  
podporo inovativnim projektom, tudi na različnih ravneh izobraževanja ter 
 spodbujanje podjetnosti in ustvarjalnosti mladih  po celotni vertikali izobraževalnega 
procesa   pri tem je nujno zagotoviti ne samo pilotno ampak  vgraditev v sistemsko 
izvajanje aktivnosti kot so npr.  preoblikovanje in dopolnitev študijskih programov z 
vsebinami in predmeti, ki razvijajo kompetence s področja inovativnosti, ustvarjalnosti 
in podjetništva, z agotavljanje odprtih učnih okolij, vključevanje gostujočih domačih in 
tujih strokovnjakov iz prakse v pedagoški proces, pospeševalniki idej ter spodbujanje 
možnosti preizkušanja in izvedbe konkretnih zamisli . 
Medtem ko gre pri ukrepu mlada in ustvarjalna Slovenija za sistemske in dolgoročnejše 
ukrepe znotraj izobraževalnega sistema za pridobivanje ključnih znanj in kompetenc, gre pri 
Znanju in kompetencah zaposlenih  za hitro odzivne in ciljno usmerjene ukrepe na področju 
pridobivanja specifičnih, poklicnih kompetenc predvsem pa specifičnih veščin, znanj in 
spretnosti. Ena temeljnih razlik med obema skupinama ukrepov je v tem da se pri potrebnem 
spreminjanju izobraževalnega sistema med ostalimi spremembami upoštevajo tudi  
spremembe na trgu dela, medtem ko gre pri drugih -  usposabljanjih in specializiranih  
izobraževanjih za potrebe delodajalcev - za hitro, neposredno odzivnost in prilagoditve 
dogajanjem na trgu oz. potrebam trga dela.   35 
 4.3. Podjetništvo in inovacije  
Cilj je zagoto viti povezano, prilagojeno in predvidljivo/stalno podporo v vseh fazah rasti 
podjetja (od predsemenske in zagonske do faze rasti in zrelosti) ter celostno podporno 
storitev, ki mora vsebovati štiri ključne elemente:  
 ustrezno infrastrukturo in storitve subj ektov podpornega okolja  (VEM točke, subjekti 
inovativnega okolj a in podobno ),  
 finančna sredstva (subvencije, lastniško ter dolžniško financiranje – javno in zasebno),  
 vsebinsko podporo (izobraževalni programi, mentorstvo, coaching, usposabljanja, 
svetovan ja) in vzpostavljanje sinergij in nadgradenj med finančno in vsebinsko 
podporo,  
 poenoteno izvajanje (nacionalnih institucij oz. institucij izbranih v okviru 
transparentnega javnega izbora, spremljanje in učinkovit nadzor porabe javnih 
sredstev) in promocij a programov (vključno s privabljanjem talentov).  
Skladno s to logiko in upoštevajoč načela S4 so opredeljeni horizontalni podjetniški ukrepi, ki 
so strukturirani na start up in prenos znanja na eni strani ter na fazo razvoja in rasti malih in 
srednjih pod jetij na drugi strani.  
4.3.1.  Novonastala podjetja in prenos znanja  
Nastajanje novih podjetij prinaša dinamiko v podjetniško okolje , prenos znanja iz JRO v 
gospodarstvo pa predstavlja premalo izkoriščen potencial za ustvarjanje nove vrednosti. . 
Zaradi velikega tveganja pri uvajanju novih proizvodov, storitev ali procesov se inovacije 
komercializirajo prek izoliranih formalnih tvorb, kot so start -up podjetja. Start -up podjetja 
nastajajo predvsem v območjih, kjer se koncentrira znanje z visoko do dano vrednostjo, kjer se 
lahko oblikujejo interdisciplinarne skupine (predvsem v inštitucijah znanja, kreativnih 
središčih ipd.), torej tam, kjer je vzpostavljena ustrezna podjetniška in ustvarjalna dinamika. 
Za JRO je značilno, da poleg ustanavljanja star t-up podjetij, poteka prenos znanja tudi preko 
pogodbenega sodelovanja, prodaje oziroma licenciranja intelektualne lastnine.  
Predvideni ukrepi : 
 Infrastruktura: Podjetniška stičišča ; Podporno okolje (na univerzah oz. JRO, vključno s 
pisarnami za prenos tehnologij, tehnološki parki, inkubatorji,  co-working prostori ); 
Platforme za zgodnje testiranje (pred vstopom na trg) in financiranje projektov ; Centri 
kreativnosti; Centri med sektorskega povezovanja.  
 Finan čna sredstva : zagotavljanje nepovratnih sredstev za predsemensko in začetno fazo 
razvoja podjetja ter n adaljnji razvoj instrumenta semenskega in tveganega kapitala, 
vključno z instrumenti, ki spodbujajo tako vlaganja v start -up podjetja (vključno s so  -
investiranjem na ravni ene investicije) v Sloveniji kot v sklade tveganega kapitala ter 
prenos znanja med deležniki (t. i. 'smart money'); Spodbujanje angelskih investicij ter 
množičnega financiranja; Nadaljnji razvoj instrumentov semenskega in start up 
financiranja in semenskih investicij; Ostale finančne spodbude za zagon in začetno 
delovanje podjetij (subvencije za novonastala podjetja, mikrokrediti, krediti in garancijske 
sheme)  ter razvoj/izvedba novih in nadgrajenih oblik najprimernejšega financiran ja (tudi 
kombinacije finančnih instrumentov z nepovratnimi sredstvi) .   36 
  Vsebinska podpora: Mentorstvo ter mednarodno mreženje; Podpora pri uveljavljanju v 
tuje ekosisteme; Podpora pri zaščiti in trženju intelektualne lastnine; Programi za globalno 
rast star t-up podjetij in podporo uveljavljanju start -up podjetij v tujih podpornih 
ekosistemih; Privabljanje tujih ustanoviteljev start -up podjetij in mentorjev v Slovenijo.  
 Poenoteno izvajanje in promocija: Organizacija izobraževalno -motivacijskih dogodkov po 
vsej Sloveniji z namenom promocije in predvsem priprave podjetnikov na zagon podjetja; 
Organizacija tekmovanj za podjetniške ideje.  
4.3.2.  Rast in razvoj MSP  
Inoviranje, uvajanje novih tehnologij in modelov je pomemben dejavnik rasti in razvoja vseh 
podjetij. Zrela podjetja z inovacijskim potencialom rasti in razvoja pri tem predstavljajo eno 
posebnih ciljnih skupin S4. Eden večjih problemov MSP v Sloveniji je namreč ta, da imajo 
podjetja problem razvojno -vodstvenega preskoka iz „družinskega“ oz. „lokalnega“ podjetja  v 
srednje veliko ali celo globalno podjetje s hitrejšim potencialom in ambicijami rasti.  
Socialna podjetja (oziroma socialna ekonomija) . kjer obstaja velik neizkoriščen potencial  v 
Sloveniji,  se srečujejo s podobnimi problemi kot ostala MSP, vendar pa je  treba zaradi 
posebnosti v vseh fazah življenjskega cikla in s tem povezano potrebo po specifičnih znanjih 
za podporo zlasti v fazah zagona, rasti in razvoja, za ta podjetja oblikovati celovit koncept 
podpore za njihovo ustrezno integracijo v podjetniško o kolje. Spodbuditev socialnega 
podjetništva je lahko pomemben dopolnilni generator povezovanja in integracije, ki vodi do 
novih delovnih mest.  
Povezovanje kulturnega in kreativn ega sektorja (KKS)  in ostalih sektorjev gospodarstva  
predstavlja pomembno gonilo  inovacij , tudi v tistih gospodarskih panogah, v katerih so 
investicije v raziskave in razvoj nizke , npr. v tradic ionalnih sektorjih in storitvah .  
 Infrastruktura: P odjetniška stičišča in podporno okolje;  Platforma deljenja znanja (open 
innovation) kot način spodbujanja inoviranja podjetij , Center za kreativnost ;  
 Finan čni mehanizmi : mikrokrediti, krediti, garancijske sheme, lastniško in kvazi lastniško 
financiranje,  subvencije  za zagon ter za mentorstva za posebne ciljne skupine  (npr. KKS, 
socialna podjetja) . 
 Vsebinska podpora: Podpora mentorjev ter svetovalcev in usposabljanja  na različnih 
področjih  (vključno s socialnim podjetništvom , design managementom  in prenosom 
tradicionalnih znanj in veščin ); Širjenje sodobne metodologije  razvoja produktov kot npr. 
lean metoda; Razvoj družbeno odgovornega notranjega podjetništva v podjetjih tako na 
ravni vodstva kot ostalih zaposlenih; Spodbujanje razvoja socialnih inovacij v notranjem 
in zunanjem podjetniškem okolj;  Priprava podjetja na m ednarodno rast; Povezovanje in 
mreženje na različnih področ jih (npr. s kreativnimi industrijami),  
 Poenoteno izvajanje in promocija: organizacija informativno, izobraževalno -
motivacijskih dogodkov po vsej Sloveniji z namenom promocije obstoječih ukrepov in  
infrastrukture.   37 
 4.3.3.  Internacionalizacija in TNI  
Ukrepi na tem področju naslavljajo spodbujanje večje mednarodne vpetosti slovenskega 
gospodarstva in privabljanje tujih neposrednih investicij (TNI), internacionalizacijo. Ciljna 
usmeritev je spodbujanja izvoza in privabljanje tujih investicij, hkrati pa so ciljna skupina 
MSP -ji, pri katerih želimo spodbujati večjo mednarodno vpetost. Pri navedenih dejavnostih je 
ključno sodelovanje deležnikov, ter krepitev vloge izvajalske agencije SPIRIT Slovenija, kot 
enotne k ontakte točke za investitorje in izvoznike, kjer jim je na voljo celovita podpora.  
Ukrepi na področju privabljanja TNI podpirajo cilj da se Slovenija predstavi kot regionalni 
center za raziskave in razvoj (R&D hub) kar lahko pritegne in dodatno krepi razvo jne oddelke 
tujih podjetij, poveže deležnike iz tega področja, spodbuja doseganje višje dodane vrednosti, 
inoviranja in povezuje nova znanja z gospodarstvom. Kot  center za zeleno gospodarstvo 
(green hub), pa se lahko razvija kot  okolju in prebivalcem prija zno gospodarstvo, preko novih 
tehnologij in materialov, razvoja novih storitev in tudi preko izboljševanja snovne in 
energetske učinkovitosti.  
Celovita podpora internacionalizaciji gospodarstva bo zajemala raznolike aktivnosti, preko 
katerih bo podjetjem omogočena nadgradnja mednarodnega poslovanja, ter tudi aktivnosti, 
preko katerih bodo podjetja šele pričela z mednarodnim poslovanjem npr. svetovanja, podpora 
za predstavitve podjetij na mednarodnih sejmih, zagotavljanje informacij o tujih trgih, 
podpora p ri tržnih raziskavah tujih trgov,  podpora pri iskanju lokalnih agentov na novih tujih 
trgih, spodbujanje vključevanja MSP v globalne verige vrednosti vključno z razvojem in 
uporabo novih poslovnih modelov, podpora študijam izvedljivosti za projekte z medn arodnim 
potencialom, podpora demonstracijskim ali pilotnim projektom z mednarodnim elementom..  
Za pridobivanje tujih (in tudi spodbujanje domačih) investicij je velikega pomena 
vzpostavitev in delovanje nacionalne VEM točke, ki bo omogočila celovite storit ve 
(informiranja/svetovanja, aktivne pomoči investitorjem, itd). Podprti bodo tudi določeni 
projekti kot npr. razvoj strateških partnerstev, za spodbujanje vključevanja podjetij v globalne 
verige vrednosti, skupne naložbe, kot pilotni projekti namenjeni na daljnjemu trženju 
visokokakovostnih proizvodov/storitev in razvoj in uporaba novih poslovnih modelov v 
podjetjih.   
4.4. Razvojna država  
Inovativna in zelena j avna naročila  
Zakon o javnem naročanju določa pogoje javnega naročanja in omogoča oblikovanje 
partnerst va za inovacije, s čimer se v enem postopku združujeta razvojna faza in dobavo 
storitve. Partnerstva za inovacije so primerna za tista  področja uporabe S4, kjer je naročnik 
javni sektor, še posebej pa to velja za prednostno področje Zdravo bivalno in delo vno okolje. 
Uredba o zelenem javnem naročanju je v letu 2011 nadgradila zakon o javnem naročanju  in 
bo v letu 2016 posodobljena. Namen je  zmanjšati negativen vpliv na okolje z javnim 
naročanjem okoljsko manj obremenjujočega blaga, storitev in gradenj upošt evajoč predpisane 
(temeljne) okoljske zahteve  in dodatne zahteve, ki jih lahko do loči naročnik po lastni presoji. 
Cilja na tem področju sta:  
 Do leta 2017 izvesti najmanj tri javna naročila z uporabo partnerstev za inovacije na 
področju Zdravo bivalno in d elovno okolje. Nato dobre prakse javnega naročanja s 
ciljem spodbujanja inovativnosti razširiti na splošno prakso v javnem sektorju.   38 
  Pri javnem naročanju za produkte in storitve, ki so vključeni v prednostnih področjih 
S4 dosledno upoštevati določila Ured be o zelenem javnem naročanju v delu, ki 
omogočajo pripravo dodatnih naročniških zahtev v skladu z zahtevami produktnih 
smeri iz S4. 
Davčne olajšave  
Davčna olajšava je namenjena uspešnim podjetjem, ki poslujejo z dobičkom in lahko svoj 
davek zmanjšajo za s voja vlaganja v raziskave in razvoj (RR). Pri tem lahko sama, glede na 
svoje poslovanje, načrtujejo tudi izdatke za RR tako, da hkrati dosežejo dva učinka – 
konkurenčno prednost z RR dejavnostjo ter za ta znesek manjšo davčno osnovo. Davčna 
olajšava znaša 100% vlaganja v RR dejavnost . Neto učinek za gospodarske družbe, znaša 
17%. Država bo s tem ukrepom nadaljevala tudi v naslednjem obdobju.  
Gospodarska diplomacija  in promocija  
Pomemben del v podporo mednarodnem sodelovanju in promociji področij S4 predstavlja 
gospodarska diplomacija, ki je zadolžena za mednarodno gospodarsko sodelovanje. Ukrepi za 
podporo podjetjem na tem področju bodo organizirani preko meddržavnih komisij, 
gospodarskih delegacij, gospodarskih predstavitev v tujini, svetovanj podj etjem za izbrani tuji 
trg, posredovanja informacij o tujih trgih in drugih storitev diplomatsko -konzularnih 
predstavništev (kot npr. prednostna izdaja viz), s poudarkom na krepitvi mreže ekonomskih 
svetovalcev. Določene aktivnosti pa se bodo urejale tudi p reko vključevanja in sodelovanja v 
mednarodnih organizacijah.  
Izdaja dovoljenj in odprava regulacijskih ovir  
Država bo, tudi na podlagi prejetih predlogov pripravljenih v okviru strateških partnerstev in / 
ali Nacionalne investicijske platforme , izvedla aktivnosti za odpravo regulacijskih ovir kot 
tudi pospešila izdajo in / ali prednostno obravnavala potrebna dovoljenja oz soglasja v njeni 
pristojnosti, v primerih, ko bo šlo za naložbe oz projekte v okviru opredeljenih prednostnih 
področij.  Izvajali se bo do ukrepi za izboljšanje zakonodajnega okolja z odpravo 
administrativnih ovir, z uvedbo MSP testa pa se bo dosledno izvajala presoja posledic 
predpisov na gospodarstvo . 
Učinkovito pravosodje  
Z namenom pospešitve zagona gospodarstva in pritoka tujih investi cij, bo država na podlagi 
Strategije pravosodje 2020, izvedla aktivnosti za hitrejše reševanje gospodarskih sporov, 
izvršb, alternativne oblike reševanja gospodarskih sporov, izboljšanje postopkov zaradi 
insolventnosti in učinkovito odpravljanje gospodarsk ega kriminala in korupcije.«  
 
   39 
 5. Finančni okvir  
V prihajajočem triletnem obdobju bo na osnovi S4 izvedenih za 656 milijonov evrov 
razvojnih naložb  letno , od česar na javna sredstva odpade 366 milijonov, z upoštevanjem 
finančnega vzvoda pri finančnih instrumentih pa 455 milijonov evrov, ki pomenijo 
neposredno spodbudo za razvoj na prednostnih področjih.   
Vir: Odlok o spremembah Odloka o izvedbenem načrtu Operativnega programa za izvajanje evro pske kohezijske 
politike za programsko obdobje 2014 –2020, Ur. L. RS št. 58/15   
Skupaj 2016-2018 Povprečno letno
RRI 1.025.483.596 341.827.865
OP 2014-2020 552.957.004 184.319.001
EU 90.484.000 30.161.333
SLO 19.021.000 6.340.333
Vlaganja podjetij PRIVAT 36.501.667 12.167.222
EU 86.484.000 28.828.000
SLO 18.021.000 6.007.000
Vlaganja podjetij PRIVAT 243.845.000 81.281.667
Finančni instrumenti EU 23.440.135 7.813.378
Vzvod na finančne instrumente FIN 23.440.135 7.813.378
Dodatna vlaganja podjetij k FI PRIVAT 11.720.067 3.906.689
Državni proračun RS - integralna sredstva 472.526.592 157.508.864
ARRS program SLO 426.991.241 142.330.414
MIZŠ znanost SLO 32.266.789 10.755.596
MIZŠ investicije SLO 3.668.562 1.222.854
MGRT tehnologija, Eureka, Eurostars SLO 9.600.000 3.200.000
Podjetništvo 887.923.182 295.974.394
OP 2014-2020 JAVNA 710.923.182 236.974.394
EU 79.500.926 26.500.309
SLO 15.614.620 5.204.873
Vlaganja podjetij PRIVAT 95.115.546 31.705.182
Finančni instrumenti EU 122.505.668 40.835.223
Vzvod na finančne instrumente FIN 245.011.336 81.670.445
Dodatna vlaganja podjetij k FI PRIVAT 91.879.251 30.626.417
EU 24.518.334 8.172.778
SLO 6.129.584 2.043.195
Vlaganja podjetij PRIVAT 30.647.918 10.215.973
Integralna sredstva 177.000.000 59.000.000
MGRT programi - podjetništvo SLO 27.000.000 9.000.000
MGRT internacionalizacija in turizem SLO 75.000.000 25.000.000
Vlaganja podjetij PRIVAT 75.000.000 25.000.000
Človeški viri 56.234.436 18.744.812
EU 29.420.774 9.806.925
SLO 7.355.194 2.451.731
Vlaganja podjetij PRIVAT 19.458.468 6.486.156
SKUPAJ 1.969.641.214 656.547.071
SKUPAJ EU 456.353.837 152.117.946
SKUPAJ SLO 640.667.990 213.555.997
SKUPAJ FIN 268.451.471 89.483.824
SKUPAJ PRIVAT 604.167.917 201.389.3061.1  Izboljšanje infrastrukture za raziskave in 
inovacije 
1.2  Spodbujanje naložb podjetij v raziskave in 
inovacije
3.1 Spodbujanje podjetništva
3.2 Razvoj in izvajanje novih poslovnih modelo za  
MSP, zlasti v zvezi z internacionalizacijo
10.1 Krepitev enake dostopnosti vseživljenjskega 
učenja  40 
 6. Sistem upravljanja  
Struktura upravljanja S4 
S4 predstavlja ključni izvedbeni dokument Vlade RS na področju inovativnosti, na podlagi 
katerega bo ta usmerjala razvojno politiko. Struktura upravljanja S4 je, kot prikazuje spodnja 
slika, tri -nivojska:  
Državna raven  je pristojna in odgovorna za upravljanje S4 - pripravo, dopolnjevanje , 
izvedbo, spremljanje in vrednotenje S4. V interesu tesnega, operativnega in tekočega 
sodelovanja v  podporo izvajanju S4 bo na državni ravni , najkasneje dva meseca po potrditvi 
S4, ustanovljena Delovna skupina za izvajanje S4. V njej so zastopani predstavniki 
ministrstev na ravni državnih sekretarjev, ki so neposredno vključena v izvajanje S4. Delovno  
skupin o vodi državni sekretar službe pristojne za razvoj,  njegova namestnika pa sta državna 
sekretarja iz ministrstev pristojnih za znanost ter za gospodarstvo , ki skupaj predstavljajo 
predsedstvo delovne skupine . Delovna skupina bo zagotavljala medresorsk o usklajenost pri 
izvedbi aktivnosti S4 na strateški in vsebinski ravni , upoštevajoč pristojnosti vsake od 
vključenih institucij.  Poleg Vlade RS, ki odloča o sami strategiji pametne specializacije in 
njenih spremembah, je torej Delovna skupina tista instit ucija, ki spremlja in usmerja izvajanje 
S4 na politični ravni  in kot takšna zagotavlja, da se ugotovitve in priporočila na nižjih ravneh 
upravljanja tudi uresničujejo.  
Znotraj Vlade RS je za k oordinacijo S4 pristojna služba pristojna za razvoj. Služba 
koordinacijo izvaja v tesnem sodelovanju z vladnimi deležniki kot sledi: (i) najtesneje z 
ministrstvoma pristojnima za gospodarstvo ter za znanost kot neposredno odgovornim a 
ministrstvoma za področje RRI;  (ii) z ministrstvi, ki na svojih področjih pristojnosti  ključno 
prispevajo k doseganju ciljev S4: gre za področja dela,  izobraževanja,  kmetijstva, 
infrastrukture, javne uprave, kulture ter zunanjih zadev ter (iii) s predstavniki izvajalskih 
institucij predvsem Javno agencijo za raziskovalno dejavnost RS, Javno agencijo  RS za 
spodbujanje podje tništva, inovativnosti, razvoja in  investicij , Slovensko turistično 
organizacijo , Slovensko izvozno in razvojno banko, Slovenskim podjetniškim skladom, 
Javni m sklad om RS za regionalni razvoj in razvoj podeželja , Javnim skla dom RS za razvoj 
kadrov in štipendije ter Zavodom RS za zaposlovanje.   
 41 
 V okviru službe pristojne za razvoj bo v podporo uspešnemu in učinkovitemu izvajanju S4 , po 
njeni potrditvi,  vzpostavljena posebna enota zadolžena za S4. Ta bo poleg tehnične podpore 
(organizacija, priprava gradiv, posredovanje poročil in sklepov drugim ravnem in podobno) 
Delovni skupini na ravni državnih sekretarjev ter Nacionalni inovacijski platformi, skrbela za 
medresorsko usklajeno izvajanje S4 na operativni ravni, prav tako pa bo s kupaj z zgoraj 
omenjenimi institucijami na državni ravni zagotavljala podporo pri vzpostavljanju in 
delovanju strateških partnerstev ter skrbela za sistem spremljanja in vrednotenja S4. Enota za 
podporo izvajanju S4 bo v okviru pristojnosti organa upravlja nja ter skladno s strateškimi 
usmeritvami ter na podlagi potrjenih meril za izbor operacij tudi ugotavljala skladnost 
izvajanja OP z S4.  
Na drugi ravni bo delovala Nacionalna inovacijska platforma (NIP), ki združuje razvojne 
deležnike po načelu inovacijskega četverokotnika (qaudruple helix). NIP je posvetovalno telo, 
ki strokovno in interesno obravnava nacionalne, horizontalne teme  vezane na inovacije, še 
posebej : učinkovitost delovanja podpornega o kolja za inovacije in podjetništvo, odprava 
horizontalnih regulacijskih preprek, ukrepi za spodbujanje inovacijske dejavnosti  ter 
koordinacija raziskovalnih in izobraževalnih kapacitet v okviru državnega sektorja. NIP 
spremlja izvajanje S4 na prej omenjeni h horizontalnih področjih in v tem okviru podaja 
mnenja in priporočila državni ravni. NIP lahko poda tudi pobudo za izvedbo vrednotenj 
vezanih na horizontalne.  NIP vzpostavijo  ministr i za razvoj ter za znanost in za gospodarstvo.  
Osrednjo institucionalno o bliko na ravni področij uporabe  predstavljajo strateška 
partnerstva . Predvideva se ustanovitev omejenega števila partnerstev , ki bodo izšla iz 
procesa podjetniškega odkrivanja in bodo po konča nem postopku ustanovitve podprla  
izvajanje S4. Notranja struktur a upravljanja je prilagojena tehnološkim in tržnim specifikam 
vsake ga področja uporabe , pri čemer bodo nekatera partnerstva horizontalne narave in se 
bodo torej nanašala na več področij . Za omogočitvene tehnologije kot so opredeljene v okviru 
domene Tovarn e prihodnosti bo prav tako  zagotovljena mrežna horizontalna navezava  na 
ostala področja  kot jo opredeljuje tabela 2 . 
Preko strateških partnerstev bo spodbujeno sistemsko in dolgoročno sodelovanje deležnikov 
na posameznem področju  med njimi samimi, navzen t er do države. Ključne funkcije 
strateških partnerstev se tako nanašajo na internacionalizacijo, povezovanje in razvoj skupnih 
RRI iniciativ, vključno z osredotočenjem raziskovalnih kapacitet, razvoj človeških virov ter 
zastopanje skupnih interesov do držav e (npr. pobude za izvedbo inovativnih javnih naročil, 
potrebne spremembe sektorske zakonodaje, gospodarska diplomacija, prednostna obravnava 
pri izdaji soglasij za izvedbo naložb).  
Po ustanovitvi bodo partnerstva pripravila akcijske načrte (roadmape), na osnovi česar bo med 
drugim prišlo do nadaljnjega osredotočanja fokusnih področij in tesnejšega usklajevanja 
razvojnih politik z državo.  Pri nadaljnji konkretizaciji fokusnih področij in tehnologij, kamor 
se bodo osredotočala razvojna vlaganja, bo poleg obs toja kritične mase kapacitet in 
kompetenc, poseben poudarek dan analizi tržnih priložnosti in vplivu na konkurenčnost, ki 
izhaja iz skupnega in usklajenega nastopa deležnikov, opredelitvi primerjalnih prednosti 
deležnikov v Sloveniji glede na konkurenco te r pripravljenosti zasebnega sektorja vlagati na 
ta področja. Akcijski načrti , vključno s spremljanjem in vrednotenjem  uspešnost i in 
učinkovitost i njihovega izvajanja , bodo torej podlaga za nadaljnje osredotočenje in 
nadgrajevanje S4 po postopku kot je opredeljen v delu o Spremljanju in vrednotenju.  
Strateška partnerstva neposredno sodelujejo z državno ravnjo, v delu, ki se nanaša na 
horizontalne teme vezane na inovacije, pa preko NIP.  
Članstvo v partnerstvu ne bo imelo neposrednega vpliva na dodeljevanj e sredstev za RRI 
projekte, ki se bodo dodeljeval a po konkurenčnem načelu. Strateška partnerstva bodo  42 
 finančno podprta s strani države, del sredstev  pa bodo prispevali deležniki.  Strateško 
partnerstvo sestavljajo predstavniki  gospodarstva, raziskovalnih in izobraževalnih organizacij 
in drugi relevantni partnerji. Vzpostavljena bodo  najkasneje v drugem četrtletju  2016, akcijski 
načrti pa pripravljeni najkasneje v šestih mesecih po ustanovitvi vsakega od njih . Način 
delovanja strateških partnerstev je podrobn eje opisan v podpornem dokumentu k S4.  
Spremljanje in vrednotenje S4  
Izvajanje S4 bo  spremljala struktura upravljanja na vseh treh ravneh , torej Delovna skupina na 
državni ravni, NIP glede horizontalnih tem  ter strateška partnerstva na ravni področij uporabe. 
Enota zadolžena za S4 v okviru službe Vlade pristojne za razvoj bo v sodelovanju z 
ministrstvi  in izvajalskimi ins titucijami  vzpostavila sistem spremljanja in vrednotenja . Ta 
enota bo skrbela tudi za usklajenost s procesom spremljanja in vrednotenja v okviru 
kohezijske politike . 
Spremljanje in vrednotenje bo temeljilo na opredeljenih in kvantificiranih ciljih iz tega 
dokumenta, ki so bili utemeljeni skozi proces podjetniškega odkrivanja. Merljivi kazalniki , 
vključno s periodo spremljanja,  na ravni S4 so opredeljeni spodaj, na ravni področij uporabe, 
pa bodo ti dodatno razdelani, konkretizirani in po potrebi revidirani po pripravi akcijskih 
načrtov (roadmapov) s strani strateških partnerstev , najkasneje v šestih mesecih po ustanovitvi 
vsakega partnerstva . Spremljanje napredka pri izvajanju akcijskih načrtov bo potekalo redno 
in sicer na osnovi letnih poročil  s poudarkom na doseganju ciljev in kazalnikov. Letna 
poročila pripravijo  strateška partnerstva do konca prvega kvartala naslednjega leta.  
Spremljanje s strani države na operativni ravni se zagotavlja redno preko predstavnika službe 
pristojne za razvoj oz. tudi drugih  institucij državne ravni v okviru samih strateških 
partnerstev  (odvisno od področij) , kar je tudi podlaga tesno sodelovanje ter uvajanje in 
izvedbo tako pr edvidenih kot morebitnih dodatnih  ukrepov, ki jih bo treba izvesti na državni 
ravni. Predstavniki dr žave, ki sodelujejo v delu strateških partnerstev po potrebi obveščajo oz. 
vključujejo tudi Delovno skupino , ko so potrebne odločitve ali usklajevanja na politični ravni . 
Delovna skupina  sicer spremlja napredek na strateški ravni in sicer najmanj enkrat letno na 
osnovi poročil o izvajanju Akcijskih načrtov , v drugem kvartalu naslednjega leta ter dodatno 
ob obravnavi vrednotenj . Delovna skupina poda mnenje na letno poročilo, ki je tudi podlaga 
za uskladitev aktivnosti na strateški ravni med strateškimi partn erstvi in državno ravnijo.  
Podrobnejša analiza in vrednotenje akcijskih načrtov ter učinkovitosti in uspešnosti  strateških 
partnerstev bo izvedeno najprej v letu 2018. Omenjena vrednotenja  bodo podrobna in 
izvedena  za vsako od področij uporabe upoštevajoč tehnološke in tržne specifike vsakega od 
področij . Ta vrednotenja bodo financirana iz naslova OP.  
Na njihovi podlagi ter na osnovi obsežnejšega procesa podjetniškega odkrivanja , ki bo poleg 
vključenih deležnikov v NIP in strateška partnerstva, vključevala tudi širšo zainteresirano 
javnost , bo po potrebi izvedena revizija S4.  Revizija se časovno uskladi s procesom pregleda 
uspešnosti OP. Proces revizije v sodelovanju z ministrstvoma za gospodarst vo in za znanost 
vodi Služba pristojna za razvoj.  
Vrednotenja bodo obravnavana na vseh institucionalnih ravneh upravljanja S4. Delovna 
skupina za izvajanje S4, upoštevajoč priporočila drugih ravni upravljanja vključno z 
akcijskimi načrti ter predlogi strat eških partnerstev glede nadaljnjega osredotočenja , presoja  o 
morbitno  potrebn ih dodatnih  spremembe h S4.  
Z rezultati vrednotenj in napredkom se bo vsako leto seznanil tudi Odbor za spremljanje  
Operativnega programa . 
  43 
 Kazalniki in indikatorji  za spremljanje:  
 
Kazalnik  Merska 
enota  Rezultat  
Učinek  Začetno 
stanje  Leto  Končno 
stanje  Vir 
podatkov  Pogost
ost 
merjen
ja 
Delež visokotehnološko 
intenzivnih proizvodov v 
izvozu  odstotek  R 22,30  2012  26,50  UMAR  letno  
Deleža izvoza storitev z 
visokim deležem znanja v 
celotnem izvozu  odstotek  R 21,40  2012  33,00  UMAR  letno  
Podjetniška aktivnost  indeks  R 11 2012  12,8 UMAR in 
GEM  letno  
Delež sredstev iz tujine za 
financiranje vseh bruto 
domačih izdatkov za RRD  delež  R 8,60 2012  8,60 SURS  letno  
Uvrstitev Slovenije nad 
povprečje EU v Innovation 
Union Scoreboard  mesto  R 12,00  2014  11,00  IUS letno  
Delež sredstev v izdatkih 
javnega sektorja za RRD, ki je 
financiran iz poslovnega 
sektorja  odstotek  R 9,70 2012  12,00  SURS  letno  
Delež sredstev gospodarskih 
družb za financiranje 
raziskovalno razvojnih 
dejavnosti, v BDP  odstotek  R 1,76 2012  2,00 SURS  letno  
Delež inovacijsko aktivnih 
podjetij  odstotek  R 46,50  2012  55,00  SURS  na dve 
leti 
Število raziskovalcev pri 
podprtih subjektih  Ekvivalen
t polnega 
delovnega 
časa U 0 2015  350 Spremljanje  letno  
Število podjetij, ki sodelujejo z 
institucijami znanja  Podjetja  U 0 2015  135 Spremljanje  letno  
Število podjetij, ki so dobila 
podporo  Podjetja  U 0 2015  5400  Spremljanje  letno  
Število hitrorastočih podjetij  število  R 3.725  2012  5.000  AJPES  letno  
Dodana vrednost na 
zaposlenega v MSP  EUR  R 31.175  2012  38.000  AJPES  letno  
Višja snovna produktivnost  BDP/DM
C R 1,07 2011  1,50 EUROSTAT
/SURS  letno  
Število podjetij, ki so uvedla 
ukrepe za učinkovito ravnanje 
z viri  število  U 0 2014  1000  Spremljanje  letno  
 
   44 
 7. Literatura  
I. ARRS, 2013, “Primerj ava strukture izdatkov za RR po slovnega sektorja in pogodbenih 
sredstev iz gospodarstva na programskih skupinah javnih raziskovalnih organizacij”, 
mimeo  
II. Burger A, Kotnik P, 2014: “Strokovna analiza kot podlaga za Strategijo pametne 
specializacije”, april 2014  
III. Evropska komisija,  2013 b, »Research and  innovation performance in Slovenia «, Country 
Profile, 2013  
IV. FIDEA, 2 014, “The assessment of industry¸growth potential. Smart Specialization 
Strategy. Export value benchmarking. RIS3 Slovenia case analysis.”, The report was part 
of contribution to the event “Dynamic, Innovative and Open Slovenia” April 17th,2014, 
Ljubljana,  Slovenia. 15 May, 2014., Riga  
V. OECD, 2014 b, »Regions and Innovation: Collaborating Across Borders« , OECD 
Publishing  
VI. Vlada RS, 2011a, » Raziskovalna in inovacijska strategija Slovenije 2011 -2020 «, Vlada 
RS, junij 2011.  
VII. Vlada RS, 2011 b, »Resolucija o Nacional nem  programu visokega šolstva 2011 -2020 «,  
Vlada RS, junij 2011.  
 
4a_Načrtovanje in izvajanje aktivnosti za preprečevanje prenosa okužbe z virusom SARS-CoV-19 za izvajalce socialnovarstvenih ustanov

4a_Planning and implementation of activities to prevent the transmission of SARS-CoV-19 virus infection to providers of social welfare institutions

 Navodilo za delo 
 Številka 
dokumenta:    UČE ND  06 
Na črtovanje in izvajanje aktivnosti za 
prepre čevanje prenosa okužbe z virusom 
SARS-CoV-19 za izvajalce socialnovarstvenih 
ustanov Stran od 
strani: 1/10 
Velja od:     28 .3. 2020  
Izdaja: 28. 3. 2020 
 
Klas. znak: 610  Original dokumenta se nahaja v IS. Vse natisnjene k opije se smatrajo kot informativne in ne podležejo sistemu sprememb . 
 
I. NAMEN 
Navodila so namenjena vodstvu in vsemu osebju v soc ialnovarstvenih domovih, ki izvajajo aktivnosti zdr avstvene nege 
in oskrbe za uporabnike, ki so v tem trenutku za pr enos virusa SARS-CoV-2, ki povzro ča COVID-19, najbolj ogrožena 
skupina. 
Med ustanove, ki so jim navodila namenjena, sodijo domovi za starejše, posebni socialnovarstveni zavod i za odrasle, 
varstveni delovni centri (domsko varstvo) in centri  za usposabljanje, delo in varstvo, ki zagotavljajo  institucionalno oskrbo, 
zavodi za vzgojo in izobraževanje otrok in mladostn ikov s posebnimi potrebami in domovi za u čence s posebnimi 
potrebami (v nadaljnjem besedilu: izvajalci).  
Virus SARS-CoV-2, ki povzro ča COVID-19, se med ljudmi širi kaplji čno lahko s tesnimi stiki ali preko onesnažene 
površine. Našli so ga tudi v blatu obolelih. Lahko je tudi v aerosolu v bližini okuženega uporabnika/p acienta. Virus SARS-
CoV-2 v telo vstopa preko nosne, ustne sluznice in sluznice oči, lahko se širi tudi preko prebavil. Zato je treba  dosledno 
upoštevati ukrepe za prepre čevanja kaplji čne in kontaktne okužbe. Najbolj pomemben ukrep je d osledna higiena rok in 
higiena kašlja ter vzdrževanje razdalje med ljudmi (vsaj 1,5 m).  
 
Za učinkovito izvajanje vseh ukrepov za prepre čevanje prenosa COVID-19 je treba vzpostaviti pogoje , ki bodo 
zaposlenim omogo čali nemoteno delo in posledi čno zmanjšali možnost pojava okužbe tako pri uporabn ikih kot 
zaposlenih. Izvajalci morajo že pred pojavom okužb izvajati vse predpisane ukrepe za zmanjšanje možnos ti prenosa. 
Ob pojavu okužbe COVID-19 pa morajo z vso odgovorno stjo za četi izvajati vse priporo čene aktivnosti.  
 
Učinkovito na črtovanje in izvajanje na črta mora zagotavljati zmanjševanje negativnega vpli va in motenj, ki jih lahko 
povzro či SARS-CoV-2 na delo v neposrednem delovnem procesu . To bomo dosegli: 
• z u činkovito organizacijo in koordinacijo celotnega del ovanja zavoda; 
• z oceno tveganja in usmeritev aktivnosti na tista podro čja, ki so bistvenega pomena za varno izvajanje 
zdravstvene nege in oskrbe za uporabnike: 
- izvajanje vseh aktivnosti za varno delo zaposlenih  (zaš čita in prepre čitev širjenja okužbe med 
zaposlenimi in uporabniki), 
- usklajeni kadrovski na črti in urniki dela vseh zaposlenih tako v zdravstve ni negi kot oskrbi,  
- pridobivanje kadrovskih virov (prostovoljstvo, dru ge oblike vklju čevanja zdravstveno-negovalnega 
kadra); 
• z zagotavljanjem in izvajanjem varne zdravstvene n ege in oskrbe;  
• s takojšnjim usposabljanjem vseh zaposlenih o izva janju vseh potrebnih ukrepov: 
- izolacija (organizacija prostorov – kohortna izola cija, izolacija posameznega uporabnika, lo čevanje 
čisto-ne čisto), 
- pravilna uporaba osebne varovalne opreme (v nadalj evanju OVO) celotnega osebja glede na 
tveganje za prenos okužbe; 
• z vzpostavitvijo dobre notranje in zunanje komunik acije (svojci, lokalna skupnost, civilna zaš čita, pristojni 
ministrstvi, javnost);  
• z rednim vzdrževanjem opreme, čiš čenjem in razkuževanjem prostorov z upoštevanjem pot rebnih ukrepov za 
zmanjšanje prenosa virusa SARS-CoV-2 (odstranitev v seh pripomo čkov, ki so v skupni uporabi, npr. solnice na 
mizah);. 
• z upoštevanjem navodil za pravilno pranje in vzdrž evanje perila; 
• z upoštevanjem navodil za postopke z umrlimi. 
 
   Navodilo za delo 
 Številka 
strani: 2/10 
 
II. VODENJE IN KOORDINACIJA IZVAJANJA AKTIVNOSTI ZA  PREPRE ČEVANJE PRENOSA OKUŽBE Z 
VIRUSOM SARS-COV-19  
 
Na črtovanje organizacije dela v času epidemije COVID-19 
 
Socialnovarstveni zavod mora delo organizirati na t reh podro čjih: 
- bivalni oddelki/enote/prostori za zdrave uporabnik e, 
- bivalni oddelki/enote/prostori za uporabnike s sum om na COVID-19, 
- bivalni oddelki/enote/prostori za uporabnike, ki s o pozitivni na COVID-19. 
 
Delovno koordinacijska skupina oz. zadolžene oseb v  primeru izbruha COVID-19, ki  bo skrbela za koordinacijo 
vseh dejavnosti v času epidemije:  
- odgovorna oseba izvajalca v socialnovarstvenem za vodu, 
- zdravnik ambulante družinske medicine v socialnov arstvenem zavodu, 
- odgovorni nosilec za podro čje zdravstvene nege oziroma od njega pooblaš čena diplomirana medicinska 
sestra,  
- specialist javnega zdravja podro čne enote Nacionalnega inštituta za javno zdravje, 
- koordinator, imenovan s sklepom ministra, 
- diplomirana medicinska sestra, imenovana s strani  Zbornice zdravstvene in babiške nege Slovenije – 
Zveze strokovnih društev medicinskih sester, babic in zdravstvenih tehnikov Slovenije. 
 
Dodelitev zadolžitev in odgovornosti v zavodu:  
Direktor naj spremlja dogajanje na nacionalni ravni , po potrebi sprejema potrebne ukrepe in z njimi se znanja 
delovno koordinacijsko skupino, po potrebi prerazpo reja zadolžitve znotraj skupine in sodeluje pri obv eš čanju 
vseh deležnikov procesa. 
Najpomembnejše aktivnosti: 
- identifikacija klju čnih oseb glede na vodenje in potrebnega znanja za z agotavljanje delovanja,  
- izobraževanje dodatnih kadrovskih virov, ki se bo do za potrebe obvladovanja koronavirusne bolezni vk lju čevali 
v izvajanje storitev (usposabljanje in izobraževanj e o izvajanju ukrepov potrebnih izolacij in uporaba  osebne 
varovalne opreme (v nadaljnjem besedilu: OVO), 
- priprava seznama s kontaktnimi podatki vseh zapos lenih v zavodu (pripravijo vodje služb). 
Skrb za osebno varovalno opremo:  
- OVO je v zavodu pod nadzorom in se izdaja glede n a potrebe uporabnikov v bivalnih in izolacijskih en otah. V 
zavodu naj dolo čijo osebo za naro čanje in pridobivanje OVO.  
Na črt zaš čite in ocena ogroženosti za klju čno osebje, ki ostaja na delovnih mestih: 
- najvišja stopnja ogroženosti – osebje, ki dela nep osredno z uporabniki, 
- zaš čita za ostalo osebje – ozaveš čenost o vzdrževanju ustrezne higiene in dosledno iz vajanje ukrepov, 
higiena rok s poudarkom na razkuževanju rok. 
 
Odgovorni nosilec za podro čje zdravstvene nege in vodje ostalih zaposlenih v z avodu skrbijo za razporejanje in 
nadomeš čanje manjkajo čih zaposlenih. Treba je oblikovati skupno listo zap oslenih, ki posamezni dan delajo na 
posamezni lokaciji (bivalnem oddelku). Delo mora or ganizirati na na čin, da zaposleni ne prehajajo iz bivalne 
enote, v kateri so uporabniki brez suma/okužbe, in bivalno enoto, kje so uporabniki s sumom ali z okuž bo COVID-
19.  
Odgovorni nosilec za podro čje zdravstvene nege in ostali vodje skrbijo za komu nikacijo s svojci in zakonitimi 
zastopniki uporabnikov. 
Vzpostavitev in sodelovanje z drugimi deležniki zun aj ustanove:   Navodilo za delo 
 Številka 
strani: 3/10 
 
• V primeru ve čjega števila odsotnosti pri osebju je treba v najkr ajšem možnem času zagotoviti nadomestne 
zaposlitve – v sodelovanju z regijskim koordinatorj em, civilno zaš čito, Rde čim križem, Zbornico – Zvezo, 
Ministrstvom za zdravje RS. 
• Povezava z Ministrstvom za zdravje (v nadaljevanju  MZ) in Ministrstvo za delo, … (v nadaljevanju MD),  lokalnim 
ob činskim vodstvom. 
 
Informiranje in vklju čevanje osebja: 
• informiranje o potrebnih ukrepih prepre čevanja, možnosti nastanka in širjenje okužbe, vzpos tavitev izolacijskih 
enot in drugi ukrepi za prepre čevanje – navodila MZ in Nacionalnega inštituta za v arovanje zdravja (v 
nadaljevanju NIJZ), Zbornice – Zveze, preko maila i n drugih elektronskih medijev (spletna stran, FB); 
• učenje pravilne uporabe osebne varovalne opreme, lahk o s pomo čjo zdravstvenih strokovnjakov Zbornice – 
Zveze;  
• osebju je treba dati navodilo, da v primeru, ko se  pri njih pojavijo znaki akutne okužbe dihal (suh k ašelj, visoka 
vro čina, slabo po čutje, glavobol), ostanejo doma (sporo čijo po telefonu svojo odsotnost in se posvetujejo s  svojim 
zdravnikom, oz. da upoštevajo navodila NIJZ). V pri meru, da zaposleni pride na delo z opisanimi simpto mi, ga 
mora vodja, ki simptome opazi, nemudoma poslati v i zolacijo, da se takoj posvetuje z zdravnikom (vnapr ej 
dolo čen prostor ali domov);  
• osebje je treba opozarjati, da se ne dotikajo obra za, nosu, o či; 
• ob časni timski sestanki z namenom obveš čanja zaposlenih (z upoštevanjem razdalje med posame zniki vsaj 1,5 
m), v primeru suma ali okužbe s COVID-19 se skupni sestanki ukinejo in se za obveš čanja uporablja druga 
sodobna tehnologija (telefoni, Skyp). 
 
Klju čne in nepogrešljive aktivnosti za zagotavljanje nor malnega delovnega procesa in dolo čanje prioritet v vseh 
delovnih enotah zavoda: 
• prepoved obiskov, razen v izjemnih primerih za kra jši čas ena zdrava oseba (pri umirajo čem uporabniku); 
• ukinitev vseh skupnih druženj uporabnikov (priredi tve, skupni obroki v jedilnici); 
• osebje ne sme na letni dopust ali izkoristiti pros te dni; 
• osebje mora biti dosegljivo po telefonu; 
• vklju čevanje nadomestnega kadra (študenti, upokojenci, pr ostovoljci). 
 
III. RAZPOREJANJE ZAPOSLENIH V ČASU EPIDEMIJE COVID-19  
V primeru suma ali pri okužbi osebja ali uporabnika  je treba delo organizirati tako, da bo z obolelo o sebo imelo stik čim 
manjše število zaposlenih (prepre čitev izpada osebja), osebje naj ne prehaja z delovi š ča na deloviš če. 
Prednostni ukrepi, ki jih mora zavod zagotoviti: 
• identifikacija klju čnih in nepogrešljivih aktivnosti za zagotavljanje n ormalnega poteka dela; 
• na črtovanje zdravstvene nege in oskrbe uporabnikov: 
- vzdrževanje osebne higiene uporabnikov po obstoje čih merilih, 
- zagotovitev prehrane, razdelitev hrane (v primeru suma ali okužbe na COVID-19 v uporabnikovi sobi) 
in hranjenje; 
• skupne aktivnosti se organizirajo v manjših skupin ah oz. se v primeru suma ali okužbe COVID-9 odpoved o; 
• zagotavljanje nemotenega delovanja servisnih stori tev; 
• zagotavljanje ustreznega prezra čevanja in vzdrževanje ustrezne mikroklime. 
Na osnovi prepoznanih aktivnosti sledi na črtovanje delovnih timov: 
• definiranje delovnih timov (zdravstvena nega in os krba, vzdrževanje in čiš čenje prostorov) na bivalno enoto, ki 
se kot stalni timi menjajo pri oskrbi uporabnikov;    Navodilo za delo 
 Številka 
strani: 4/10 
 
• v primeru prisotnosti COVID-19 med uporabniki je t reba delo organizirati na na čin, da zaposleni ne prehajajo 
med zdravimi uporabniki in uporabniki s sumom/upora bniki pozitivnimi na COVID-19 v vseh delovnih izmen ah 
(da osebje ne prehaja); 
• v primeru izpada ve čjega števila zaposlenih se delo organizira tako, da  bo enakomerno pokrito v vseh delovnih 
izmen z ustrezno kadrovsko zasedbo (nedeljsko delo – izmena traja 12 ur);  
• v primeru nujne menjave na drugo bivalno enoto: 
- menjava se vedno izvede z odobritvijo vodje (timsk i vodja, odgovorni nosilec za podro čje 
zdravstvene nege), 
- menjava se izvede izklju čno za izvajanje zdravstvene nege in oskrbe pri upor abnikih in ob tem je 
treba upoštevati vse potrebne ukrepe (standardni hi gienski ukrepi in drugi izolacijski ukrepi);  
• delovni terapevti, fizioterapevti morajo biti stal no dodeljeni enemu timu v tisti bivalni enoti, ki p otrebuje najve č 
oskrbe; 
• zagotoviti, da osebje ne prehaja iz tima v tim; 
• v primeru izolacije (posamezna ali kohortna) zagot oviti stalen tim, ki nima stika z ostalimi zaposlen imi in 
uporabniki; 
• predaje službe naj ne potekajo osebno, temve č pisno, za prenos informacij o uporabniku med člani tima 
uporabljajte sodobne informacijsko-komunikacijske t ehnologije oziroma sestanke imejte v prostoru (ki b o 
predhodno prezra čen) s čim manj ljudmi, ki naj bodo med sabo oddaljeni vsaj  1,5 metra; 
• za uporabnike v izolaciji je treba zagotoviti lo čene medicinske pripomo čke – bodite pozorni, da se predmeti iz 
prostorov izolacije ne prenašajo v druge prostore ( npr. dozirniki za zdravila, merilniki krvnega tlaka  ipd. – 
upoštevanje ukrepov kontaktne izolacije); 
• odvoz perila in odpadkov – dolo čene naj bodo stalne osebe; 
• če je le mogo če, zagotovite, da imajo timi lo čene/ časovno zamaknjene čase za preobla čenje v garderobah; tudi 
prihod in odhod timov naj bosta lo čena, pomembno je predvsem, da se ne sre čujejo ekipe, ki skrbijo za zdrave, 
in ekipe, ki skrbijo za okužene ali s sumom na okuž bo; 
• odmore naj ima osebje lo čeno in s časovnim zamikom; 
• med odmori naj se osebje ne druži; 
• razpored dela v kuhinji in v pralnici je treba pri lagoditi tako, da se ti timi po možnosti fizi čno ne sre čujejo 
(garderobe, odmori itd.); 
• za komunikacijo med enotami je treba izklju čno uporabljati telefon in če je možno Skype; 
• sestanki, ki potekajo na ravni ve č bivalnih enot, morajo potekati izklju čno po telefonu ali Skypu; 
• opozorilo zaposlenim, da naj se ne vozijo skupaj n a delo v enem avtomobilu.  
 
IV. DRUGI POMEMBNI UKREPI V ČASU EPIDEMIJE COVID-19  
Osebna urejenost: 
Cilj osebne urejenosti  je predvsem prepre čiti prenos okužbe, prepre čiti poškodbe uporabnikov in zagotoviti urejenost 
zaposlenih. Delovna obleka je vedno čista in dnevno sveža, mora biti na preklop, da si j e osebje ne sla či preko obraza.  
• Med delom osebju ni dovoljeno preko delovne obleke  nositi vrhnjih obla čil, ravno tako ni dovoljeno pod delovno 
obleko nositi obla čil, katerih deli segajo čez rokave delovne obleke.  
• Zaposleni v zdravstvu, ki sodelujejo v oskrbi upor abnika, morajo ob prihodu na delo odstraniti nakit (prstani, 
ro čna ura, zapestnice, veliki, vise či uhani). S tem omogo čimo pravilno umivanje in razkuževanje rok in 
zmanjšamo možnost okužbe.  
• Dolgi lasje morajo biti speti. Z nenehnim odstranj evanjem las z obraza kontaminiramo roke ali rokavic e in 
obratno. Pri moških naj bo brada pristrižena in ure jena. Brada lahko onemogo ča pravilno uporabo zaš čitne 
maske.  
• Očal z dioptrijo ne odlagamo na delovno površino ali drugo izpostavljeno površino. 
• Pripomo čkov za delo (stetoskop, škarje, žilno prevezo) ne n osimo v žepih ali okrog vratu, ampak je to pripravl jeno 
na tasah. Po uporabi pripomo čke razkužimo z razkužilnimi rob čki. V žepih ne nosimo pisal (pripravimo mesto,   Navodilo za delo 
 Številka 
strani: 5/10 
 
kjer bomo izvedli zapis) in osebnih mobitelov (odlo žimo na varno mesto – omarica). Tipkovnico pred za četkom 
dela o čistimo z razkužilnim sredstvom v vsaki delovni izme ni, prav tako si po uporabi tipkovnice razkužimo ro ke.  
• Med delovnim procesom ne uporabljamo osebnih mobil nih telefonov ali drugih osebnih informacijsko-
komunikacijskih naprav. 
• Nohti na rokah morajo biti kratko pristriženi, čisti in ne lakirani. Umazanija za nohti in razpokan  lak predstavljata 
ve čje tveganje za okužbo in prenos mikroorganizmov. Pr i umetnih nohtih higiena rok (umivanje ali razkužev anje) 
ni dovolj u činkovita, mikrobi ostajajo na stikih med umetnim in  naravnim nohtom oz. kožo. 
• Pri delu ne uporabljamo osebnih dišav z mo čnim vonjem. Premo čen vonj je lahko neprijeten pacientom in okolici. 
Li čenje naj bo nevpadljivo.  
• Obutev naj bo udobna, varna, tiha. Za prostore izo lacije mora biti zagotovljena druga zaš čitna obutev (zaš čitni 
čevlji/natika či, ki jih lahko razkužimo oz. se lahko perejo v ter modezinfektorju). 
• Identifikacijsko priponko namestimo na na čin, da ne bo prišla v neposredni stik z uporabnikom  – zgornji del 
uniforme (prsni žep ali ovratnik).  
• V času epidemije se osebje ne sme družiti (malica, sku pna kava …). 
• Treba je zagotoviti spremljanje zdravstvenega stan ja pri zaposlenih (in epidemiološke situacije v nji hovi družini). 
Zaposleni vodijo evidenco skladno z dopisom Ministr stva za zdravje št. 165-7/2020/270 z dne 25. 3. 202 0. 
Zaposleni naj si sami merijo telesno temperaturo ti k pred prihodom na delo in ob odstopanju v povezavi  z 
zdravstvenim stanjem obveš čajo dogovorjeno odgovorno osebo izvajalca ter se do  razjasnitve stanja ne 
vklju čujejo v proces dela. Osebje naj se ozavesti o njiho vi soodgovornosti in tveganju prenosa COVID-19 na 
sodelavce in uporabnike. 
Klju čne aktivnosti, ki jih je treba izvajati v okviru po samezne službe /dejavnosti: 
V zdravstveno-negovalni službi : 
• Dosledno izvajanje vseh potrebnih standardnih higi enskih ukrepov in uporaba na čel standardne, kaplji čne in 
kontaktne izolacije (poudarek na razkuževanje rok, uporabi zaš čitne maske, zaš čitnih rokavic, zaš čitne obleke, 
zaš čite za o či) (https://www.zbornica-zveza.si/wp-content/uploads/20 20/03/UČE-ND-04-Priporočila-za-
preprečevanje-prenosa-okužbe-z-virusom-COVID-19-za- socialne-zavode.pdf).  
• Zdravnik ambulante družinske medicine v socialnova rstvenem zavodu in odgovorni nosilec za podro čje 
zdravstvene nege oziroma od njega pooblaš čena diplomirana medicinska sestra pripravita na črt zdravstvene 
obravnave oziroma zdravstvene nege za vsakega upora bnika v socialnem zavodu, pri čemer je izhodiš če 
Algoritem ukrepanja za oceno stabilnosti napredoval e, neozdravljive kroni čne bolezni, ki ga je izdalo Ministrstvo 
za zdravje. 
• Pomembno je sodelovanje z zdravstvenim domom, ki i ma v zavodu splošno ambulanto (dolo čitev spremenjene 
komunikacije npr. antikoagulantne ambulante ...) in  dogovor o na činu zagotavljanja materiala v splošni 
ambulanti. 
• Zagotavljanje in izvajanje življenjskih aktivnosti  pri uporabnikih:  
- izvajanje osebne higiene (jutranja in ve černa nega, anogenitalna nega pri uporabnikih, ki 
      to potrebujejo, izvajanje kopeli, menjava ink ontinen čnih pripomo čkov);  
- preobla čenje in sla čenje; 
- hranjenje in vzdrževanje hidracije; 
- skrb za izlo čanje in odvajanje; 
- menjava lege položaja (obra čanje, posedanje, hoja – upoštevanje izolacijskih uk repov); 
- psihiatri čna in psihi čna ter duhovna pomo č (v okviru možnosti, vklju čitev psihologov s terena, 
uporaba sodobnih elektronskih medijev – bogoslužje po TV …); 
- osebje naj poskuša poskrbeti tudi za zadovoljevanj e temeljnih življenjskih aktivnosti odnosov 
z ljudmi, komunikacije s svojci, pri čemer naj uporabljajo sodobne, informacijsko podprte  na čine 
komunikacije (telefonski pogovor, skype, messenger,  viber …). Pomembna je tudi zaposlitvena 
terapija in gibanje (fizioterapija naj poteka v upo rabnikovi sobi ali v manjših skupinah). 
• Izvajanje diagnosti čno terapevtskih posegov v nujnih primerih in po nav odilu zdravnika. 
• Uporabniku ob sumu na SARS-CoV-2 namestimo zaš čitno masko, če je to možno (osebe z demenco in druga čni 
zadržki).   Navodilo za delo 
 Številka 
strani: 6/10 
 
V prehranski službi:  
• zagotavljanje prehrane in pri tem upoštevanje dosl ednega izvajanja standardnih higienskih ukrepov — čiš čenje, 
razkuževanje po na čelih HACCP, uporaba zaš čitne opreme (kapa); poudarek na razkuževanje rok, u porabi 
zaš čitne maske (v primerih stika z uporabniki) v primer u suma na SARS-CoV-2 ali okužbe COVID-19 zaposleni 
ostane doma. 
V servisni dejavnosti: 
• dosledno izvajanje standardnih higienskih ukrepov – uporaba na čel standardne, kaplji čne in kontaktne izolacije 
(poudarek na razkuževanju rok, uporabi zaš čitne maske, zaš čitnih rokavic, zaš čitne obleke); 
• zagotavljanje svežega perila;  
• najnujnejših servisnih storitev. 
V upravi:  
• zagotavljanje najnujnejših opravil v upravi. 
Odsotnost delavcev v podpornih službah 
• V primeru odsotnosti delavcev tehni čne službe velja: 
- en vzdrževalec mora biti dosegljiv po telefonu; 
- v primeru okvare strojev, ki bi lahko bistveno vpl ivali na zmanjšanje kakopvosti storitev, pokli čemo 
zunanje izvajalce (dosegljivost telefonskih številk ); 
- dobava zdravil poteka po ustaljeni poti; 
- prevozi uporabnikov odpadejo, razen v primeru posl abšanja bolezni; 
- ostali prevozi potekajo po ustaljeni poti (npr. pr evoz do pošte – prevzem in oddaja pošte); 
- odvoz odpadkov iz zdravstva poteka po ustaljeni po ti. 
• V primeru odsotnosti posameznega osebja npr. delav k v pralnici mora biti znan scenarij vklju čevanja 
alternativnega osebja.  
 
V. OSEBNA VAROVALNA OPREMA 
Higiena rok  
- Umivanje in razkuževanje rok – roke umijemo, kadar so vidno onesnažene z organskim ali anorganskim 
materialom. V vseh drugih primerih izvajamo razkuže vanje rok (https://www.nijz.si/sl/preprecevanje-okuzbe-z-
virusom-sars-cov-2019).  
 
Zaš čitni plaš č  
- Zaš čitne halje osebje nosi za prepre čevanje kontaminacije obleke in za zaš čito kože pred telesnimi teko činami 
in izlo čki uporabnika.  
- Zaš čitne halje/plaš č osebje nosi takrat, ko neguje uporabnike z epidemi ološko pomembnimi mikroorganizmi, da 
zmanjša možnost prenosa mikroorganizma z enega upor abnika na drugega. Osebje, ki prihaja v stik z 
uporabnikom, ki je okužen z virusom SARS-CoV-2, čez predpisano uniformo namesti vodoodporni 
plaš č/kombinezon, ki ga lahko osebje v kohortni izolacij o uporablja ve č časa (npr. 3–4 ure). Osebje, oble čeno v 
osebno varovalno opremo, ne sme prehajati v čiste prostore (ambulante, pisarne, prostore za odmo r …). Kadar 
je možno, naj izvajalec zagotovi osebje, ki dela ob  uporabniku z osebno varovalno opremo in t. i. čisto osebje, ki 
prej omenjenemu osebju nudi podporo od zunaj. Med i zmeno se lahko vloge zamenjajo. Takih menjav naj bo  
minimalno in le v primeru, da so nujne. Če prihaja osebje v stik z razli čnimi uporabniki, si mora pred stikom z 
novim uporabnikom na obstoje či vodoodporni plaš č/obleko oble či še zaš čitni predpasnik ali plaš č za enkratno 
uporabo. Po kon čanem stiku z uporabnikom predpasnik/zgornji plaš č odvrže med infektivne odpadke, sname   Navodilo za delo 
 Številka 
strani: 7/10 
 
rokavice, si razkuži roke in nadene nove rokavice. Osnovni namen plaš ča je zaš čita osebja. Osebje naj se z 
obleko čim manj dotika uporabnika. 
 
Pokrivalo za lase  
Pokrivalo za lase se uporablja v izolacijski enoti ves čas. Pokrivalo mora biti nameš čeno tako, da so lasje v celoti pokriti. 
Zamenjamo jo na koncu delovnega dne oz. ko zapustim o izolacijsko enoto . 
  
Uporaba rokavic 
- Za izvajanje postopkov in aktivnosti pri uporabni kih, ki niso okuženi z virusom SARS-CoV-2, uporablj amo 
preiskovalne rokavice v skladu z ustaljeno prakso ( za enega uporabnika ene rokavice npr. za vstavljanj e zobne 
proteze ene rokavice, za izvajanje osebne nege drug e rokavice, rokavic ne razkužujemo in ne peremo). 
- Za izvajanje postopkov in aktivnosti pri uporabni kih, ki so okuženi z virusom SARS-CoV-2, uporabljam o nitrilne 
rokavice s podaljškom AQL 0,65. Rokavice je treba z amenjati pri vsakim uporabniku. Med zamenjavo rokav ic je 
treba roke vedno razkužiti. 
 
Zaš čitna maska 
Z masko, ki prekriva usta in nos, prepre čimo prenos virusa na sluznico nosu in ust.  
Uporabljamo lahko ve č vrst mask: 
- v okviru standardnih higienskih ukrepov  osebje uporablja kirurško masko tipa IIR (vodoodbo jna) s trakovi 
(lahko tudi z elastikami) pri uporabnikih, ki niso okuženi z virusom SARS-CoV-2, izvaja pa aktivnosti in posege, 
pri katerih se pri čakuje nastanek aerosola  (aspiracija dihalnih poti, preveza kroni čnih razjed ...); 
- masko FFP3 (ali FFP2) osebje uporablja pri stiku z uporabnikom, ki je okužen z virusom SARS-CoV-2, k adar 
izvajamo postopke, pri katerih nastaja aerosol. 
Masko FFP3 osebje uporablja eno delovno izmeno (npr . 8 ur). Pred uporabo masko ozna či z imenom in 
priimkom. V primeru, da je maska mokra/umazana, jo je treba zavre či. Pred namestitvijo nove maske si mora 
osebje obvezno razkužiti roke. Med delovnim proceso m, ko osebje maske ne potrebuje, jo sname z obraza in jo 
odloži tako, da si pri tem ne kontaminira rok in ne  kontaminira notranje strani maske, odloži jo v led vi čko 
(priporo ča se uporaba ledvi čke za enkratno uporabo), ki jo predhodno obriše z a lkoholnim rob čkom. Masko 
zdravstveni delavec vedno odloži tako, da je z zuna njo stranjo obrnjena navzdol. 
 
Zaš čitna o čala/vizir  
Namenjena so zaš čiti o či/o česne veznice pred vstopom virusa v telo:  
- vizir za o či mora biti dovolj dolg in mora tesniti na čelu, lahko se uporabi tudi maska z vizirjem,  
- zaš čitna o čala naj bodo ob strani zaprta (priporo čljiva so o čala, ki tesnijo), okvir mora biti ustrezno ukrivlje n, 
uporabljajo se pri izvajanju aktivnosti in postopko v, pri katerih nastaja aerosol, pri odvzemu vzorcev .  
Očala mora osebje po uporabi vedno razkužiti, uporabi jo se lahko ve čkrat. Uporabi se razkužilo za površine, ki 
mora vsebovati ve č kot 62 % alkohola. Kontaktni čas delovanja mora biti najmanj 60 sekund. Po prete čenem 
kontaktnem času se o čala temeljito o čistijo s papirnato brisa čko. Za razkuževanje se lahko uporabijo tudi ustrezn i 
alkoholni rob čki. O čala je mogo če tudi namakati v razkužilu za instrumente (upoštev anje kontaktnega časa), 
sledi spiranje z vodo in pranje v termodezinfektorj u. 
 
Bolniško perilo  
Perilo, ki je bilo v stiku z uporabnikom, okuženim z virusom SARS-CoV-2, je treba oprati z obi čajnim pralnim praškom 
na ve č kot 62 °C. Bolniško perilo je treba transportirati  in oprati na na čin, da prepre čimo prenos mikroorganizmov na 
uporabnika, osebje in okolico. Treba je zagotoviti lo čene poti transporta in ravnanja z umazanim in čistim perilom. 
 
Posoda, jedilni pribor, kozarci  
Glede posode, kozarcev in jedilnega pribora niso po trebni posebni ukrepi. Kombinacija vro če vode in pomivalnega 
sredstva, ki se uporablja v pomivalnih strojih, zad oš ča za ustrezno dekontaminacijo.  
 
 Številka 
strani: 8/10 
 
Rutinsko in kon čno čiš čenje izolacijskih prostorov  
Izolacijsko enoto in okolico postelje z uporabnikom , ki je okužen z virusom SARS-CoV-2, čisti za to usposobljeno osebje. 
Pred vstopom v izolacijsko sobo/enoto mora osebje u poštevati vse potrebne ukrepe za uporabo osebne var ovalne 
opreme. Poleg natan čnega čiš čenja je potrebna ustrezna dezinfekcija okolice post elje (ograje, mizice, vozi čka, omarice, 
kljuke, pipe) in celotnega prostora s sanitarijami.  Čiš čenje se izvaja vsaj 2-krat dnevno, o čemer je treba voditi z ustrezno 
evidenco. 
 
Ravnanje z odpadki 
Osebno varovalno opremo osebje po uporabi odvrže v koš za odpadke in z njimi ustanova ravna v skladu z  Uredbo o 
ravnanju z odpadki, ki nastajajo pri opravljanju zd ravstvene in veterinarske dejavnosti ter z njima po vezanih raziskavah 
(Uradni list RS, št. 89/08). 
Podrobnejša navodila in priporo čila  o izvajanju prepre čevanje prenosa okužbe z virusom SARS-CoV-19 za izva jalce 
socialnovarstvenih ustanov je na povezavi: (https://www.zbornica-zveza.si/wp-content/uploads/2 020/03/U ČE-ND-04-
Priporo čila-za-prepre čevanje-prenosa-okužbe-z-virusom-COVID-19-za-socialn e-zavode.pdf ).  
Postopki z umrlimi, ki so imeli okužbo s COVID-19 
https://www.nijz.si/sites/www.nijz.si/files/uploade d/priporocila_postopanje_z_umrlimi_.pdf  
 
 Številka 
strani: 9/10 
 
NAJPOMEMBNEJŠE KRITI ČNE TO ČKE PRENOSA  VIRUSA SARS-COV-2 
Osebje 
- higiena rok (brez nakita, pristriženi, negelirani n ohti, umivanje rok, razkuževanje rok, uporaba rokav ic, 
tehnika nedotikanja in nega rok), 
- osebna urejenost (vsak dan čista delovna obleka, če je le mogo če naj se ne sla či preko glave, umazano 
delovno obleko je potrebno odložiti v koš za perilo ), 
- lasje morajo biti čisti in urejeni. Daljši lasje morajo biti speti. Mo ška brada in brki morajo biti pristriženi 
na na čin, ki omogo ča pravilno namestitev maske.  
- v primeru uporabe zaš čitnih mask FFP2 ali FFP3 brada ni dovoljena, ker si cer ni možno zagotoviti 
ustreznega tesnjenja maske. 
- v žepu naj bodo le nujni pripomo čki za delo, treba jih je redno čistiti z alkoholnimi rob čki, mobilni 
telefon ne sodi v žep, 
- dosledna uporaba osebne varovalne opreme (kirurška maska, FFP2 ali FPP3 maska v primeru, ko pri 
izvajanju aktivnosti nastaja aerosol – glede na tve ganje, zaš čitna halje/plaš č /kombinezon, za ščitna  
kapa, nitrilne rokavice s podaljškom AQL 0,65),  
- osebje se ne sme družiti (odpoved sestankov, predaj e službe, odmori, časovni zamik prihoda v službo, 
malica, odhod iz službe…), 
- ločiti osebje na tiste, ki bodo delali z bolnimi in tiste, ki bodo delali z zdravimi (ni prehajanja med zdravimi 
in uporabniki s sumom/uporabniki pozitivni na VIRUS  SARS-COV-2 v vseh delovnih izmenah). 
 
Uporabnik 
- namestitev uporabnika s sumom/uporabnika  pozitivne ga na VIRUS SARS-COV-2v izolacijo/osamitev - 
kohortna ali individualna izolacije (kontaktna in k aplji čna), izolacijski prostori morajo biti lo čeni od 
bivalnega dela/prostorov namenjenih zdravim uporabn ikom, 
- na črtovanje  in izvajanje zdravstvene nege, 
- psihi čna podpora. 
 
Negovalni in drugi pripomo čki in material 
- iz izolacijske enote se brez predhodnega razkuževan ja ne odnaša pripomo čkov in aparatur, ki so bili  
uporabljeni pri uporabniku (stetoskop, merilec za k rvni tlak, glukometer, držala, vr či in umivalniki za 
umivanje), 
- ravnanje z zdravili – če je le mogo če naj zdravila pripravi in razdeli ena oseba, razde lilnike za zdravila je 
treba redno čistiti in razkuževati, preden jih odnesejo iz izola cijske enote jih treba razkužiti, 
- pripomo čki za zdravstveno nego in oskrbo so pripravljeni v izolacijski enoti za teko či dan. 
 
Vzdrževanje, čiš čenje in razkuževanje prostorov – upoštevanje ukrepo v in izvajati čiš čenje glede na tveganje. 
 
Ravnanje s smetmi – lo čevanje odpadkov iz zdravstva od ostalih odpadkov.  
 
 Številka 
strani: 10/10 
 
Ve č o osebni varovalni opremi najdete na tej spletni p ovezavi: 
https://www.nijz.si/sites/www.nijz.si/files/uploade d/tehnicni_dokument_osebna_varovalna_oprema_splet.p df  
https://www.nijz.si/sl/koronavirus-zdravstveni-dela vci#ocena-kolicinskih-potreb-po-osebni-varovalni-op remi-za-
obravnavo-sumov-in-potrjenih-primerov-okuzbe-z-novi m-koronavirusom  
Prikaz pravilne uporabe osebne varovalne opreme za zdravstvene delavce najdete na: 
https://www.nijz.si/sl/koronavirus-zdravstveni-dela vci#prikaz-pravilne-uporabe-osebne-varovalne-opreme -za-
zdravstvene-delavce  
Priporo čila za zdravstvene delavce po izpostavitvi COVID-19  najdete na : 
https://www.nijz.si/sites/www.nijz.si/files/uploade d/ukrepanje_zdravstvenih_delavcev_ob_izpostavvitvi_ covid_19_12_3 
_2020_.pdf  
Ve č informacij o novem koronavirusu na spletni strani Nacionalnega inštituta za javno zdravje: 
https://www.nijz.si/sl/pojav-novega-koronavirusa-20 19-ncov  
 
Viri: 
- Centers for Disease Control and Prevention (CDC).  (2018). Pandemic planning: Recommended guidance fo r 
extended use and limited reuse of N95 filtering fac epiece respirators in healthcare settings.  Retriev ed January 
[Accessed 23.3. 2020], from https://www.cdc.gov/nio sh/topics/hcwcontrols/recommendedguidanceextuse.htm l 
- Ribi č, H. & Kramar, Z., 2016. Prepre čevanje okužb povezanih z zdravstvom . Jesenice: Fakulteta za zdravstvo 
Jesenice 
- http://ecdc.europa.eu/en/publications/Publication s/safe-use-of-ppe.pdf  
- http://www.cdc.gov/hicpac/pdf/guidelines/eic_in_H CF_03.pdf  
- https://www.nursingworld.org/practice-policy/work-e nvironment/health-safety/disaster-
preparedness/coronavirus/  
- World health organization (WHO), 2013. The evidence for clean hands . [online] World health organization 
available at: https://www.who.int/gpsc/country_work/en/  
- Home care for patients with COVID-19 presenting wit h mild symptoms and management of their contacts: i nterim 
guidance . Geneva: World Health Organization; 2020 [Accessed 23.3. 2020], 
 
Dokument so pripravili:  Zdenka KRAMAR, Klavdija KOBAL STRAUS, Gabrijela VA LEN ČIČ, Draga ŠTROMAJER, 
Anita PRELEC, Slavko BOL ČEVI Č, Metka ŽITNIK 
 
INFORMACIJA O IZVAJANJU SLOVENSKE STRATEGIJE PAMETNE SPECIALIZACIJE za obdobje 2016

INFORMATION ON THE IMPLEMENTATION OF THE SLOVENIAN SMART SPECIALIZATION STRATEGY for the period 2016

INFORMACIJA O IZVAJANJU  
SLOVENSKE STRATEGIJE PAMETNE SPECIALIZACIJE  
za obd obje 2016 –2018  
 
Ljubljana, avgust  2019 
  
2 
 KAZALO VSEBINE  
1. KLJUČNI POUDARKI  ................................ ................................ ................................ ................................ ..........  3 
2. CILJI IN USPEŠNOST S4  ................................ ................................ ................................ ................................ ... 8 
3. NOV MODEL RAZVOJNEGA SODELOVANJA  ................................ ................................ ................................  13 
3.1 Državna raven  ................................ ................................ ................................ ................................ .............................  13 
3.1.1  Koordinacija, strateški pomen in delovanje Delovne skupine vlade za podporo izvajanju S4  ............................  13 
3.1.2  Finančna realizacija  ................................ ................................ ................................ ................................ ... 14 
3.2 Strateška razvojno -inovacijska partnerstva  ................................ ................................ ................................ ...............  16 
3.2.1  Vloga in pomen ................................ ................................ ................................ ................................ ..........  16 
3.2.2  Predstavitev s primeri dobre prakse  ................................ ................................ ................................ ...........  17 
3.3 Nadgradnja 2019+  ................................ ................................ ................................ ................................ ......................  24 
4. NACIONALNE STRATEŠKE RA ZVOJNE PRIORITETE ................................ ................................ ...................  25 
4.1 Opredeljene skozi proces podjetniškega odkrivanja  ................................ ................................ ............................  25 
4.1.1  Prioritete  ................................ ................................ ................................ ................................ ....................  26 
4.2 Nadgradnja 2019+  ................................ ................................ ................................ ................................ ...............  27 
5. CILJAN, CELOVIT IN PRILAGOJEN SVEŽENJ UKREPOV  ................................ ................................ .............  28 
5.1 Raziskave, razvoj in ino vacije  ................................ ................................ ................................ ..............................  28 
5.1.1  Realizacija do 2018  ................................ ................................ ................................ ................................ ... 29 
5.1.2  Plan 2019+  ................................ ................................ ................................ ................................ ................  30 
5.2 Razvoj človeških virov  ................................ ................................ ................................ ................................ .........  31 
5.2.1  Realizacija do 2018  ................................ ................................ ................................ ................................ ... 32 
5.2.2  Plan 2019+  ................................ ................................ ................................ ................................ ................  33 
5.3 Podjetništvo in internacionalizacija  ................................ ................................ ................................ ......................  34 
5.3.1  Realizacija do 2018  ................................ ................................ ................................ ................................ ... 35 
5.3.2  Plan 2019+  ................................ ................................ ................................ ................................ ................  36 
5.4 Razvojna država  ................................ ................................ ................................ ................................ ..................  40 
6. GLOBALNO INTEGRIRAN PRISTOP  ................................ ................................ ................................ ...............  43 
6.1 Dodana vrednost S4 pri internacionalizaciji  ................................ ................................ ................................ .........  43 
6.2 Realizacija  ................................ ................................ ................................ ................................ ...........................  43 
6.2.1  Digitalno  ................................ ................................ ................................ ................................ ....................  45 
6.2.2  Krožno  ................................ ................................ ................................ ................................ .......................  45 
6.2.3  Industrija 4.0.  ................................ ................................ ................................ ................................ .............  45 
Priloga A: Tabela instrumentov, ki so neposredno ali posredno vezani na izvajanje S4  ................................ ......................  47 
Priloga B: Tabela sredstev, dodeljenih Slovenski strategiji pametne specializacije  ................................ .............................  53 
Priloga C: Tabela realizacije sredstev dodeljenih Slovenski strategiji pametne specializacije  ................................ ...............  55 
Priloga D: Tabela sredstev, dodeljenih Slovenski strategiji pametne specializacije po posredniških organih  ..........................  57 
Priloga E: Tabela realizacije sred stev, dodeljenih Slovenski strategiji pametne specializacije po posredniških organih  ...........  57 
   
3 
 1. KLJUČNI POUDARKI  
 
SSlloovveenniijjaa  iimmaa  zz  vviiddiikkaa  kkoonnkkuurreennččnnoossttii,,  ssttrruukkttuurree  ggoossppooddaarrssttvvaa  iinn  rraazzppoolloožžlljjiivveeggaa  zznnaannjjaa  ddoobbrroo  
iizzhhooddiiššččee  zzaa  ssvvoojj  nnaaddaalljjnnjjii  rraazzvvoojj,,  kkii  ppaa  ssee  ttrreennddnnoo,,  rreellaattiivvnnoo  gglleeddee  nnaa  kkoonnkkuurreennccoo,,  ppoossllaabbššuujjee..  
SSlloovveenniijjaa  jjee  ppoo  ppoottrrddiittvvii  SSlloovveennsskkee  ssttrraatteeggiijjee  ppaammeettnnee  ssppeecciiaalliizzaacciijjee  ((SS44))  vv  oobbddoobbjjuu  22001166--22001188  
nnaarreeddiillaa  zznnaatteenn  kkvvaalliittaattiivveenn  nnaapprreeddeekk  pprrii  nnaaddggrraaddnnjjii  iinnoovvaacciijjsskkeeggaa  eekkoossiisstteemmaa,,  kkii  ppaa  nnii  bbiill  
ddoovvoolljj  ppooddpprrtt  ss  ppoottrreebbnniimmii  nnaalloožžbbaammii,,  ššee  ppoosseebbeejj  vv  jjaavvnneemm  sseekkttoorrjjuu,,  ddoollooččeennee  nneeggaattiivvnnee  ttrreennddee  ppaa  
jjee  bbiilloo,,  vvssaajj  ddoo  lleett  22001166--22001177,,  ooppaazziittii  ttuuddii  vv  zzaasseebbnneemm  sseekkttoorrjjuu,,  ššee  ppoosseebbeejj  nnaa  ppooddrrooččjjuu  iinnoovvaacciijjsskkee  
aakkttiivvnnoossttii  iinn  vvllaaggaannjj  vv  rraazziisskkaavvee  iinn  rraazzvvoojj..  VV  zzaaddnnjjeemm  oobbddoobbjjuu  jjee  ssiicceerr  mmoočč  zzaazznnaattii  ddoollooččeennee  pprreemmiikkee  vv  
pprraavvoo  ssmmeerr  ((nnpprr..  ppoossttooppnnoo  ppoovveeččeevvaannjjee  iizzddaattkkoovv  ddrržžaavvnneeggaa  pprroorraaččuunnaa  zzaa  rraazziisskkaavvee  iinn  rraazzvvoojj)),,  vveennddaarr  
ppaa  jjee  ttrreebbaa  vv  lluuččii  pprriihhaajjaajjooččiihh  iizzzziivvoovv  ((ččeettrrttaa  iinndduussttrriijjsskkaa  rreevvoolluucciijjaa  iinn  ppoossppeeššeevvaannjjee  kkoonnkkuurreennččnniihh  rreeggiijj  
iinn  ddrržžaavv))  ddiinnaammiikkoo  vv  nnaasslleeddnnjjeemm  oobbddoobbjjuu  bbiissttvveennoo  ppoossppeeššiittii..  
Rast produktivnosti  je v obdobju 2016 -2018 v povprečju znašal a 3,3  %1, kar je  za 0,4 % manj kot v 
desetletj u pred krizo (1998 -2007 : 3,7 %). Kljub temu, da 3,3  % rast produktivnosti  predstavlja peto 
najvišjo rast produktivnosti v EU  v tem obdobju , Slovenija  s tem vseeno ne more biti zadovoljna , saj 
je zaradi daljše k rize zaostanek  države  za povprečno produktivnostjo2 v EU ostal višji kot pred krizo 
(18 indeksnih točk) . Ob tem je vendarle razveseljivo  dejstvo , da dinamika gibanja produktivnosti v 
menjalnem sektorju v Sloveniji prehiteva tisto v EU3.  
Pozitiv en trend je od leta 2012  zaznati v  poveča nju podjetnišk e aktivnost i in  števil a hitrorastočih 
podjetij , ki že presega ciljno vrednost , opredeljen o ob potrditvi S4. Po drugi strani se mednarodna 
konkurenčnost slovenskih podjetij , merjena z deležem visokotehnološko zahtevnih proizvod ov in 
na znanju temelječih storitev v izvozu, ni bistveno izboljšala , predvsem pa se je zmanjšala 
inovacijska aktivnost slovenskih podjetij , česar sicer ni možno ali primerno pripisati S4 (zadnji 
razpoložljivi podatki obstajajo  za leto 2016, ko se je S4 še le začela izvajati), kaže pa na nujnost 
hitrega ukrepanja, če želi Slovenija ta trend obrniti v pozitivno smer.  
Po vrednosti Evropskega inovacijskega indeksa (EII) je Slovenija  v obdobju 2012 -2017 ohranjala 
pozicijo blizu evropskega povprečja , to je  v skup ini močnih inovatork , medtem ko je v letu 2018 
zabeležila znaten padec indeksa, tako da je bila razvrščena v skupino zmernih inovatork , kar 
zagotovo predstavlja pomemben signal po nujni spremembi odnosa do raziskav, razvoja in 
inovacij v Sloveniji .  
Z izva janjem Raziskovalno inovacijske strategije Slovenije  (RISS ) in S4 Slovenija do  sedaj  ni uspela 
bistveno povečati obsega javnih naložb v raziskovalno -razvojno -inovacijsko dejavnost, kar je 
ključnega pomena in predstavlja enega glavnih prihodnjih izzivov. Kljub temu je država z 
nadgradnjo predvsem inovacijskega ekosistema  uspela precej izboljša ti pogoje, ki bodo , v primeru 
povečanih vlaganj  tudi neposredno prispevali k povečanju učinkov  – gre tako za sistematično 
podporo razvojnemu sodelovanju, opaznejši medn arodni integraciji kot nadgradnji svežnja ukrepov, ki 
deluje in daje rezultate.  
Pogumna preusmeritev razvojne politike države  s prehod om »v visoko produktivno gospodarstvo« 
(cilj Strategije razvoja Slovenije) oziroma od dobavitelja komponent v nišno usmer jenega soustvarjalca 
globalnih trendov v okviru globalnih verig vrednosti (S4) je tako za Slovenijo nujna , saj so potencialno 
dramatične posledice četrte industrijske revolucije pred vrati . Z izvedbo transformacije , kot jo med 
drugim  predvideva S4, in ki j e že mednarodno priznana kot primer dobre prakse, žal zamujamo. Price 
Waterhouse Coopers tako Sloveniji napoveduje , da bo zaradi procesa avtomatizacije  ogroženih kar  24 
                                                      
1Povprečna rast realne produktivnosti dela glede na dejansko opravlj ene ure po podatkih Eurostat; lasten preračun.  
2Izraženo v bruto domačem proizvodu (v standardih kupne moči) na zaposlenega.  
3Glej UMAR, 2018: Poročilo o razvoju.    
 
4 
 % vseh delovnih mest že v drugi polovici naslednjega desetletja4, medtem ko McKensey5 v primeru 
pasivne ali slabe priprave na digitalno transformacijo državam srednje Evrope napoveduje tudi do 25 
% povprečno stopnjo brezpose lnosti sredi naslednjega desetletja.  
V nadaljevanju sledi pregled napredka pri izvajanju S4 v zadnjih treh letih , opre delitev prioritet in 
odprt ih tem v letu 2019 ter prihodnjih usmerit ev. 
(1)  
Z S4 so bile opredeljene  nacionalne strateške razvojne prioritete , niše , kjer ima Slovenija 
primerjalne prednosti, ki naj bi z nadgrajenim predlogom Zakona o znanstveno -raziskovalni in  
inovacijski dejavnosti postal e tudi sestavni del pravnega reda R epublike Slovenije (RS) . Bistveno pri 
tem je, da prioritete niso bile opredeljene »od zgoraj navzdol «, pač pa na osnovi novega razvojnega 
modela S4  - partnerstv a med gospodarstvom, institucijami znanja in državo. To je pomembno z 
najmanj dveh vidikov:  
a) prioritete ne odražajo le področij, kjer ima Slovenija primerjalne prednosti v smislu znanja in 
drugih pr imerjalnih prednosti, ampak so tudi usklajene s strateškimi načrti najbolj dinamičnega 
dela slovenskega gospodarstva, kar je ključno za njihovo relevantnost in izvedljivost.  
b) Zaradi tesnega partnerskega sodelovanja prioritete niso opredeljene le na stratešk i ravni kot v 
predhodnih poskusih, ampak so razdelane do ravni posameznih niš6 (t. i. fokusnih področij), 
kar povečuje njihovo operativnost pri priprav i skupnih razvojnih projektov, usmerjanj u razvojne 
politike ter mednarodno razvojno -inovacijsk em sodelova nju. Nadaljnja prizadevanja na  tem 
področju so sicer še vedno nujna , a Slovenija ima prvič v zgodovini institucionaliziran sistem 
prioritizacije, ki je sistemsko podprt . 
(2)  
Prioritete so tudi v praksi podprte z bistveno bolj ciljanim, celovitim in prilagojen im svežnjem 
ukrepov  kot kadarkoli prej. V letih 2016, 2017 in 2018 je bilo namreč izvajanje S4 podkrepljeno z 8 7 
javnimi razpisi in programi v skupni vrednosti 982.856.431 evrov  in sicer: 49,6 % oziroma 487.956.634 
evrov na področju raziskav, razvoja in in ovacij, 13,4  % oziroma 131.532.826  evrov na področju 
človeških virov ter 3 7 % oziroma 363.366.971  evrov na področju podjetništva in internacionalizacije.  
Zgornj e vrednosti  predstavljajo  razpisana  oziroma dodeljena  sredstva  od 1. januarja 2016 do 31. 
decem bra 20187, pri čemer je bilo do sedaj izplačanih  sredstev  21,5 % oziroma 211.648.81 2 evrov 
sredstev8, vezanih na S4  (za podrobnejše podatke glej priloge) .  
Prave učinke S4 se na terenu posledično lahko šele pričakuje , ti se bodo  v makroekonomskih 
podatkih in bilancah podjetij začeli odražati najprej v letu 2020 in kasneje . Prav tako se v dinamiki 
izvajanja skriva del razlogov za nezadovoljstvo z S4, še posebej pri raziskovalnih organizacij ah, saj bo 
kljub visoki stopnji aktivnosti sam denarni tok deležnike dosegel šele v letošnjem in prihajajočih letih.  
Po drugi strani  je Slovenija skoraj v celoti izčrpala  oziroma  dodelila razpoložljiva sredstva za 
izvajanje S4 , kar odpira zahtevno vprašanje , kako premostiti obdobje med letoma 2019  in 2021, ko 
naj bi se  zače lo izvajanje novega večletnega finančnega okvira. Na področju raziskav, razvoja in 
inovacij je na razpolago le še okvirno 5 % vseh razpoložljivih sredstev brez upoštevanja morebitnih 
presežnih pravic porabe (nekaj pomembnih naložb je še v pripravi) , kar tr enutno ne zadošča za zagon 
                                                      
4Sredi 2030 -ih pa naj bi bilo ogroženih celo 42 % vseh delovnih mest. Vir: PwC, 2018: Will Ro bots Really Steal Our Jobs. 
https://www.pwc.co.uk/automation.  
5McKinsey, 2018: The rise of Digital Challengers. https://digitalchallengers.mckinsey.com/files/  
McKinsey%20CEE%20report_The%20Rise%20of%20Digital%20Challengers.pdf  
6Glej http://www.svrk.gov.si/fileadmin/svrk.gov.si/pageuploads/KP_2014 -2020/Strategija_pametne_specializacije/S4_tabela_h  
7Dodeljena sredstva se nanašajo  na izdane odločitve o podpori oziroma vrednosti potrjenega Načrta izvedbe operacije (NIO) in 
vključujejo EU sredstva in nacionalna sredstva oziroma sredstva iz proračuna RS (tj. nacionalni javni prispevek iz državnega 
proračuna in drugi vir javni iz držav nega proračuna) . (Vir: IS e -MA, SVRK).  
8Izplačana sredstva se nanašajo na realizirani prispevek iz državnega proračuna (in tako vključuje realizirani znesek prispevk a 
EU).(Vir: IS e -MA, SVRK).    
 
5 
 nekaterih ključnih instrumentov  za premoščanje »doline smrti«, kot tudi ne za resnejšo spodbuditev 
naložb v raziskovalno infrastrukturo ,še posebej v kohezijski regiji  Zahodn a Slovenij a (v  Vzhod ni 
Sloveniji  so v luči razvojnih ra zlik za ta namen še predvidena sredstva, če bodo projekti pravočasno  in 
vsebinsko ustrezno pripravljeni , predvsem z jasno navezavo na S4 in gospodarstvo). V tem kontekstu 
je nujen ustrez en odziv, in sicer pri usmerjanj u sredstev na osnovi okvira uspešnosti  izvajanja 
Operativn ega program a za izvajanje kohezijske politike v programskem obdobju 2014 -2020 (OP EKP)  
in prestrukturiranj u državnega proračuna, kjer je že na kratek rok nujno treb a zagotoviti dodatna 
sredstva za področje raziskav, razvoja in inovacij.  
(3)  
S4 je v Slovenijo uvedla nov model razvojnega sodelovanja  med ključnimi deležniki , ki je 
značilen za najuspešnejše regije in države sveta in že pripoznan kot primer dobre prakse  znotraj 
EU.9 
Ključno vlogo v njem ima devet Strateških razvojno -inovacijskih  partnerstev (SRIP) , ki na 
vsakem od prednostnih področij S4 združujejo ključne deležnike iz gospodarstva, raziskovalne sfere in 
ostal e deležnik e po načelu »četverne vijačnice «. Ti skupaj z državo ne samo sooblikujejo razvojno 
politiko (npr. s skupnim opre deljevanjem nacionalnih strateških razvojnih prioritet, ki posledično ni 
enkraten ampak neprekinjen, stalen  proces ), ampak  tudi organizirajo  celovit razvojno -inovacijski 
ekosistem po posameznih področjih S4 . V praksi  to pomeni, da  vzpostavljajo in nadgraju jejo verige 
vrednosti doma in jih povezujejo mednarodno, pripravljajo zahtevnejše skupne raziskovalno -razvojne 
projekte, odpirajo vrata v mednarodne razvojno -inovacijske platforme in tudi do proizvajalcev 
originalne opreme ter organizirajo skupne nastope, lobiranja in promocijo v drugih regijah, državah in 
mrežah , hkrati pa  izvajajo zaenkrat še pilotne aktivnosti pri dolgoročnem načrtovanju  potreb po kadrih 
in kompetencah.  
SRIP -i imajo skupno 783 članov10, od česar je 8 1 % (tj. 633) podjetij, od katerih je 60 % (tj. 380) mikro 
in malih podjetij, 18 % (tj. 114) srednjih podjetij in 22 % (tj. 139) velikih podjetij, z uravnoteženo 
strukt uro po obeh kohezijskih regijah.  Institucije znanja predstavljajo 11 % članstva SRIP -ov, tj. 89 
članov, kar pomeni, da so v SRIP -e vključene praktično vse  ključne javne raziskovalne organizacije, 
univerze, ipd.  
Člani iz gospodarstva zaposlujejo 83.000 oseb , kar predstavlja 17 % vseh zaposlenih, ki ustvarijo 23 
% dodane vrednosti, kar pomeni, da presegajo povprečno dodano vrednost n a zaposlenega za 34 %. 
Podatki kažejo p ozitivno dinamiko  rasti članstva, saj se je od ustanovitve SRIP -ov le-to povečalo za 24 
%, pri čemer je treba poudariti , da so SRIP -i v letu 2017 šele začeli z delovanjem (priprava 
poslovnega modela in priprava akcijs kih načrtov) in prešli v fazo polnega izvajanja  šele lansko  leto. 
Temu primerna morajo biti pričakovanja glede že doseženih rezultatov na eni strani in nujnost 
zagotovitve dolgoročnega obstoja in podpore (predvsem zaradi podjetij in predvidljivosti podporn ega 
okolja), vključno s sistematičnim vlaganjem v njihovo usposobljenost. SRIP -i predstavljajo le del 
inovacijskega ekosistema, zato se preko S4 sistematično spodbuja optimizacijo in delovanje ostalih 
delov ekosistema (npr. sodelovanje s tehnološkimi parki , pospeševalniki, institucijami, ki se ukvarjajo s 
prenosom tehnologij  in z institucijami, ki so aktivne na področju ustvarjalnosti in d izajna , npr. ob 
podpori  Centra za kreativnost).  
Način medsebojnega delovanja in sodelovanja  morajo  spremeniti tako delež niki na terenu kot držav a. 
V ta namen je bil vzpostavljen nacionalni sistem koordinacije od strateške do operativne ravni.  
                                                      
9Slovenija je bila na drugi Smart Regions konferenci, glavne m EU dogodku na temo pametne specializacije, predstavljena kot 
primer dobre prakse med industrijskimi regijami skupaj z Lombardijo, Valonijo, Baden -Wuttembergom in Vastra Gotalandom 
(Göteborg, Švedska); Evropska komisija je Slovenijo kot izbrano državo vkl jučila v pilotni projekt za industrijski prehod z 
namenom testiranja novih pristopov k pametni specializaciji, Slovenija je bila v 2019 spet vključena med »pametne zgodbe« 
(angl. Smart Stories) na http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/smart -stories , prav tako pa je sam predlog Evropske komisije za 
kohezijsko politiko na tem področju za obdobje po letu 2020 pripravljen tudi na izkušnjah in dobri praksi Slovenije.  
10Pregled članstva vključuje člans tvo na ravni posameznega SRIP -a - podjetja, institucije znanja, povezovalci, ipd., ki so 
vključeni v več kot en SRIP se štejejo tolikokrat v kolikor SRIP -ov so vključeni.    
 
6 
 Vlada RS je n a strateški ravni vzpostav ila Delovn o skupin o za podporo izvajanju S4 ( DSS4 ), ki jo 
sestavljajo državni sekretarji trinajstih ključnih ministrstev, vladnih služb in Kabineta predsednika 
Vlade. Ta obravnava ključna strateška, vsebinska in odprta medresorska vprašanja v zvezi  z 
izvajanjem S4, spremlja in usmerja oblikovanje in izvajanje svežnja ukrepov S4, spremlja in podpira  
aktivnosti SRIP -ov ter potrjuje njihove akcijske načrte. Hkrati Služba Vlade RS za razvoj in kohezijsko 
politiko (SVRK) na operativni ravni bdi nad upoštevanjem določil S4 v instrumentih financiranja 
kohezijske politike, saj mora biti za vsak predlog mini strstev ugotovljena skladnost . V nasprotnem 
primeru  pride do uskladitve ( npr. postopna uskladitev povezovanja med podjetij na področju raziskav 
in razvoj a ter razvoja kadrov, tj. delovanja SRIP -ov in Kompetenčnih centrov za razvoj kadrov).  
Obenem je treba  poudariti, da nov sistem razvojnega sodelovanja deluje šele dve leti  in da je bila prva 
koordinacija na politični ravni vzpostavljena oktobra 2016 . Pri tovrstnih spremembah gre za večletne 
procese , ključno  pa je , da se udejanjanje tega sistema še poglobi i n utrdi, predvsem v smislu še bolj 
sprotnega in tesnega usklajevanja in predvsem realizacije dogovorjenega.  
(4)  
Slovenija se je na osnovi S4 uspela bistveno bolje integrirati v mednarodne razvojno -inovacijske 
mreže, platforme in konzorcije  v primerjavi z obdo bjem  pred letom 2016. Slovenija je danes 
vključena v 16 od 30 partnerstev za pametno specializacijo pod pokroviteljstvom Evropske komisije in 
Skupnega raziskovalnega centra ( Joint Research Centre  - JRC) iz Sevil je, kar je ena najvišjih  stopenj  
vključenosti  v EU. S SRIP -i slovenski deležniki delujejo v več kot  50 platformah in partnerstvih, ki so 
podlaga za skupen razvoj, pripravo novih projektov, vključno s pridobivanjem EU sredstev, posledično 
pa tudi za vstop na nove trge in izboljšanje položaja  Slovenije  znotraj globalnih verig vrednosti.  
Na podlag i novega modela sodelovanja je Slovenija sedaj ustrezno organizirana  za  tesnejše 
sodelovanj e z Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologije ( European Institute for Innovation and 
Technology  - EIT in njegov imi Skupnostmi znanja in inovacij ( Knowledge and Innovation Communities 
- KIC). Z EIT je bil podpisan Memorandum o sodelovanju , na podlagi katerega država krepi  
prizadeva nja za  pridobi vanje  podpor e npr. pri uvajanju pametnih in krožnih skupnosti, kar bi lahko 
predstavljal o enega izmed  ambicioznejših razvojno -investicijskih projektov na lokalni ravni  v naslednjih 
letih. 
V letu 201 9 bo objavljen a serija razpisov oziroma novih odpiranj že objavljenih razpisov , vezanih tako 
neposredno kot tudi posredno na izvajanje S4 (glej poglavje 5). Med njimi velja posebej izpostaviti:  
a) Na MIZŠ je predviden paket naložb v mednarodno in nacionalno r aziskovalno infrastrukturo v 
mednarodnem in nacionalnem okvirju . 
b) Na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo (MGRT) bo v okviru OP EKP objavljen a 
serija razpisov v skupni vrednosti približno 100 milijonov evrov , in sicer tako za projekte 
raziskav, razvoja in inovacij (RRI), digitalno transformacijo v celotni verigi (od uvajanja z 
vavčerji  do sofinanciranja naložb, tudi s povratn imi sredstvi ), kot tudi za spodbujanje 
mednarodnega razvojno -inovacijske ga povezovanja (partnerstva S4) ter za  spodbude za 
zagon podjetij, procesne izboljšave podjetij ter  za podporno okolje za podjetništvo.  
c) Na Ministrstvu za javno upravo (MJU) sta predvid ena dva razpisa , vezana na Platformo 
interneta stvari za digitalno Slovenijo ter spodbujanje inovativnosti v podjetjih z razvojem in 
vzpostavitv ijo Internet of things (IoT) rešitev za pametna mesta in skupnosti ; okvirn a višina 
razpoložljivih sredstev n a podlagi javnih razpis ov je več kot  13 milijonov evrov.  
d) Na področju razvoja človeških virov sta, poleg serije instrumentov financiranja na MIZŠ, v 
letošnjem letu ključna instrumenta Kompetenčni centri za razvoj kadrov - KOC 3.0. z a  
obdobje 2019 -2022 ter platforma za  napovedovanj e kompetenc , oba v pristojnosti Ministrstva 
za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti (MDDSZ). Prvi je namenjen izboljšanju 
kompetenc, produktivnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti zaposlenih (n ajmanj en KOC na 
obstoječe prednostno področje uporabe), drugi pa dolgoročnemu napovedovanju potreb in   
 
7 
 ugotavljanju vrzeli po kompetencah ter razvoju predlogov programov 
izobraževanja/usposabljanja glede na potrebe trga dela.  
e) Na področju spodbujanja podje tništva, internacionalizacije in ustvarjalnosti je predvidenih še 
21 razpisov, ki poleg zgoraj omenjene digitalizacije in podpornega okolja za podjetništvo 
naslavljajo tudi področj e turizma, podpornih mehanizmov na področju lesa, ustvarjalnosti - 
Center za  kreativnost Ministrstva za kulturo (MK) - ter internacionalizacije.  
 
Med ostalimi ključnimi aktivnosti in usmeritvami , vezanimi na S4 , velja izpostaviti še : 
1) Razpravo in dogovor o sistemskem pristopu h grozdenju (SRIP -i) za obdobje po letu 2019, tudi na 
osnovi vrednotenja SRIP -ov, ki bo izvedeno do konca septembra letošnjega leta ter vzpostavitvi 
sistema usposabljanj za upravljanje SRIP -ov. 
2) Nadgradnjo akcijskih načrtov SRIP -ov v drugi polovici leta z njihov im nadaljnj im osredotoč anjem in 
operacionalizacij o ter še večjim poudarkom na:  
 medregionalnem sodelovanju in vključevanju v evropske strateške verige vrednosti ,11 
 jasnejši opredelitvi ključnih trgov/regij za razvojno/tržno sodelovanje , 
 prebojnih inovacijah.  
3) Nadgradnjo Zakona o znanstveno -raziskovalni in ino vacijski dejavnosti, ki naj bi koherentno  
naslavljal celoten razvojni cikel od temeljnih in industrijskih raziskav do eksperimentalnega razvoja 
in vzpostavil enovit sistem upravljanja znanstveno -raziskovalnega in inovacijskega ekosistema.  
4) Vzpostavitev stalnega  dialoga z rektorsko konferenco za ukrepe , vezane na terciarno 
izobraževanje, kar velja tudi na področju poklicnega in strokovnega izobraževanja. V duhu 
krepitve dialoga s socialnimi partnerji je prav tako predvidena razprava na Ekonomsko socialnem 
svetu o nadaljnjih usmeritvah S4.  
5) Spodbuditev zah tevnejših ( flagship ) projektov po posameznih prednostnih področjih, ki zahtevajo 
celovitejši, večpartnerski, medresorski pristop (npr. program uvajanja pametnih in krožnih 
skupnosti).  
6) Nadaljnj o krepitev multilateralnega in bilateralnega razvojno -inovacijsk ega sodelovanja, tudi v 
sodelovanju z gospodarsko diplomacijo ter nadgradnj o promocije nacionalne znamke 
Slovenia.Green.Creative.Smart  z aktivnostmi in prioritetami S4.  
 
11Vezano tudi na Strateški Forum IPCEI (Strategic Forum for Important Projects of Com mon European Interest/pomembni 
projekti skupnega evropskega interesa), čigar namen je določiti vrednostne verige/projekte, ki so strateškega pomena za 
Evropo.    
 
8 
 2. CILJI IN USPEŠNOST  S4 
 
S4 je izvedbeni načrt za prehod v visoko produktivno gospodars tvo na podlagi  krepitve 
inovacijske sposobnosti, spodbujanja transformacije in diverzifikacije industrij v nove dejavnosti ter 
rasti novih in hitro rastočih podjetij.  
S4 že v sedanji, prvi generaciji koncepta pametne specializacije vključuje vse bistvene g radnike 
koncepta pametne specializacije nove generacije , ki ga je Evropska komisija predvidela za obdobje po 
letu 2020. Njena teža se bo namreč v prihodnje še povečala, saj pametna specializacija ostaja pogoj 
za koriščenje sredstev, hkrati pa (a) se njen d omet tudi na evropski  ravni širi na vse politike, ki jih S4 
že sedaj naslavlja in (b) bo povsod zahtevan mehanizem zagotavljanja sprotne skladnosti , ki je v 
Sloveniji že  vzpostavljen . S4 se je tako s svojo ambicioznostjo, celovitim pristopom in kompleksnim  
večnivojskim upravljanjem, katerega srž je dinamično in stalno podjetniško odkrivanje ( entrepreneurial 
discovery process ) in skrb za usklajeno  načrtovanje in izvajanje podpornih politik, izkazal a kot primer 
dobre prakse.  
Celovitost upravljanja  znanstveno -raziskovaln ega in inovacijsk ega ekosistem a smo v sodelovanju z 
MIZŠ in MGRT prenesli v predlog novega zakona o raziskovalni in inovacijsk i dejavnosti, ki presega 
izolirano  razumevanje resornih politik in celovito naslavlja ekosistem in izvajalce dejavnosti  ter faze 
razvoja od znanstveno -raziskovalne , raziskovalno -razvojne do razvojno -inovacijske, ki vodi do 
komercializacije rešitev na trgu. Predlog zakona prinaša tudi ustrezne podlage za usklajevanje 
procesa opredelitve nacionalnih strateških razvojnih prio ritet ter vzpostavitev in usklajevanje 
mehanizmov za njihovo izvedbo, ki vključuje vse deležnike v četverni vijačnici, kar predstavlja  nov 
pristop k upravljanju razvoja države.  
Ambicija S4  je na nišnih področjih prei ti od »sledilca do soustvarjalca globaln ih trendov «, od 
dobavitelja komponent v pomembnega razvojnega partnerja in nosilca raziskovalno -razvojno -
inovacijskih aktivnosti, kot seveda tudi proizvodnih dejavnosti z visoko dodano vrednostjo, znotraj 
globalnih verig vrednosti.  
Ključna spremenljivka, ki jo zasleduje S4 je produktivnost, ki se mora odražati v dvigu dodane 
vrednosti na zaposlenega, hkrati pa naj bi se uspešnost S4 odražala v (vse do leta 2023):  
1. Povečanem deležu visokotehnološko intenzivnih proizvodov v izvozu  
2. Povečanem deležu izvoza st oritev z visokim deležem znanja v celotnem izvozu  
3. Dvigu celotne podjetniške aktivnosti  
S4 dodatno opredeljuje serijo kazalnikov za spremljanje trend ov razvoja na področju inovativnosti.  
Ker je večina relevantnih podatkov razpoložljiva zgolj do leta 2016 oziroma 2017 , na njihovi 
podlagi  še ni možno presojati (makroekonomske)  uspešnosti izvajanja S4.12 Ta je bila namreč 
potrjena septembra leta 2015, tako da so bili v letih 2016 in 2017 objavljeni  prvi razpisi iz 
svežnja ukrepov S4, katerih rezultate , odražen e v bilancah,  se lahko pričakuje  šele okoli leta  
2020 in kasneje. Prav tako je bil mehanizem upravljanja  S4, tj. spremenjen razvojni model s 
SRIP -i, vzpostavljen leta 2016, le-ti pa so začeli polno delovati šele leta 2017.   
Ne glede na zgornja dejstva  v na daljevanju podajamo oceno stanja in trendov na področju 
inovativnosti ob začetku izvajanja S4.  
Rast produktivnosti  je v obdobju 2016 -2018 v povprečju znašala 3,3 %13, kar je za 0,4 % manj kot v 
desetletj u pred krizo (1998 -2007 ; 3,7  %). Kljub temu, da 3,3  % rast produktivnosti  predstavlja peto 
najvišjo rast produktivnosti v EU  v tem obdobju,  Slovenija  s tem vseeno ne more biti zadovoljna , saj 
                                                      
12Možna in smiselna je kvalitativna analiza,  predstavljena v nadaljevanju, iz katere tudi izhaja napredek pri delovanju 
inovacijskega ekosistema.  
13Povprečna rast realne produktivnosti dela glede na dejansko opravljene ure po podatkih Eurostat; lasten preračun.    
 
9 
 je zaradi daljše krize zaostanek države  za povprečno produktivnostjo14 v EU  ostal višji kot pred krizo  
(18 indeksnih to čk). Ob tem  je vendarle  razveseljivo  dejstvo , da dinamika gibanja produktivnosti v 
menjalnem sektorju v Sloveniji prehiteva tisto v EU .15 
Agregatni podatki zakrivajo dinamiko znotraj posameznih področij, kjer lahko prihaja do strukturnih 
premikov, zato je n ujno, da se v prihodnje dinamika produktivnosti spremlja tudi na ravni posameznih 
področij uporabe. V tej fazi je bila sicer preverjena dinamika dodane vrednosti na zaposlenega pri 
članih SRIP -ov, vendar je glede na obdobje izvajanja S4 zaenkrat nerealno p ričakovati razlike tudi na 
tej ravni. Med člani in nečlani SRIP -ov prav tako ni moč ugotoviti značilne razlike v rasti produktivnosti.  
Med ostalimi ključnimi cilji sta se v obdobju  od leta 2012, na katerega se nanašajo izhodiščni podatki 
za spremljanje iz S4, do leta 2017 povečala podjetniška aktivnost16 in število hitrorastočih 
podjetij , ki že presega ciljno vrednost , opredeljen o ob potrditvi S4. V zvezi s prvo se sicer zgodnja 
podjetniška aktivnos t v obdobju 2016 -2018 zmanjšuje, na kar je treba biti pozore n, se pa zato že od 
leta 2015 močno povečuje kazalnik podjetniških namer, kar je v povezavi z bistveno izboljšano 
zaznavo podjetniških priložnosti, zelo pozitivno. Pozitivno dinamiko v podjetniškem delu dodatno 
podkrepljuje tudi ugotovitev iz Evropskega in ovacijskega pregleda, da je Slovenija v zadnjem poročilu 
skoraj ujela evropsko povprečje, kar predstavlja zmanjšanje zaostanka za skoraj 16 indeksnih točk.  
Po drugi strani se mednarodna konkurenčnost slovenskih podjetij , merjena z deležem 
visokotehnološko zahtevnih proizvodov in na znanju temelječih storitev v izvozu, ni bistveno 
izboljšala . Delež visokotehnološko zahtevnih proizvodov v blagovnem izvozu Slovenije se med 
letoma 2012 in 2016 ni bistveno povečal - v zadnjih letih se  je ustalil  pri približno 20  % celotnega 
blagovnega izvoza. Delež visokotehnološko intenzivnih proizvodov je sicer še vedno višji od povprečja 
EU, toda Slovenija v rasti zaostaja. Na znanju temelječe storitve povečujejo izvozno usmerjenost, 
vendar njihov delež v skupnem izvozu storit ev ostaja med najnižjimi v EU. Čeprav se je v strukturi 
izvoza storitev delež na znanju temelječih storitev v preteklih letih povečeval (na 23,1 % v 2016), se je 
zaostanek Slovenije za povprečjem EU (37,7 % v 2016) med letoma  2012 in 2016 povečal.  
Po vred nosti Evropskega inovacijskega indeksa  je Slovenija  v obdobju 2012 -2017 sicer ohranjala 
pozicijo blizu evropskega povprečja in v skupini močnih inovatork , ni pa  več napredovala , medtem ko 
je v letu 2018 zabeležila znaten padec indeksa, tako da je bila razv rščena v skupino zmernih 
inovatork, kar zagotovo predstavlja pomemben signal po nujni spremembi odnosa do raziskav, 
razvoja in inovacij v Sloveniji . EII je sestavljen kazalnik, ki meri učinkovitost nacionalnih inovacijskih 
sistemov v državah EU na štirih p odročjih: (1) okvirni dejavniki inovacijske aktivnosti podjetij, (2) 
investicije v inovacijsko aktivnost, (3) inovacijska aktivnost na ravni podjetij ter (4) učinki inovacijske 
aktivnosti podjetij. Inovacijski sistem Slovenije je  relativno močan na področj u okvirnih dejavnik ov, ki 
vplivajo na inoviranje podjetij , šibak  pa še posebej na področju investicij v  raziskovalno, razvojno 
in inovacijsko aktivnost ter njihovih učinkov .  
Z zadnjim inovacijskim pregledom so se jasno pokazale posledice zaostajanja vlaga nj v raziskave, 
razvoj in inovacije  tako na zasebni kot tudi na javni stran i. Na zasebni strani je padanje zelo verjetno 
povezano tudi z metodološkimi razlogi in ni nujno odraz realnega trenda padanja, kar je nedvomno 
ključen problem na javni strani. Novi ukrepi iz naslova S4 se v analiziranem obdobju še niso izvajali, 
zato je verjetno, da bo, zaradi časovnega zamika njihovih učinkov, tudi naslednje poročilo do Slovenije 
precej kritično. Navedeno bo še posebej veljalo če Slovenija ne bo uvedla tudi struktur nih sprememb v 
delovanju raziskovalnega sistema, npr. s sprejetjem novega Zakona o znanstveno -raziskovalni in 
inovacijskih dejavnosti.  
 
14Izraženo v bruto domačem proizvodu (v standardih kupne moči) na zaposlenega.  
15Glej UMAR, 20 18: Poročilo o razvoju.  
16Indeks podjetniške aktivnosti vključuje zgodnjo podjetniško aktivnost in ustaljeno podjetništvo. Nastajajoči in novi podjetni ki 
skupaj tvorijo celotno zgodnjo podjetniško aktivnost, ki jo prikazujemo z indeksom zgodnje podjetniške aktivnosti TEA. Indeks 
TEA prikazuje odstotek odrasle populacije med 18. in 64. letom starosti, ki se vključuje v podjetništvo. Ustaljeni podjetniki  pa so 
tisti podjetniki, ki imajo podjetja in izplačujejo plače že več kot 3 leta in pol.    
 
10 
 V zadnjih letih je prišlo do nihanj v številu novih doktorjev znanosti, ki pa ponovno narašča. Narašča 
tudi število tuji h študentov ; zaradi določenih zakonodajnih rešitev, kot so npr. določbe o možnosti 
poučevanja v tujih jezikih v Zakonu o visokem šolstvu, pa je Slovenija še vedno manj privlačna za tuje 
študente, na kar opozarjajo tudi primerjave iz EEI.  
Na pomembnost javn ih podpor kažejo tudi vsi kazalniki povezani s sodelovanjem, ki v analiziranem 
obdobju še niso bili operativni. Tako npr. pregled kaže na padec zasebnega sofinanciranja javnih 
izdatkov za raziskave in razvoj, zmanjšanje javno -zasebnih publikacij, kakor tud i zmanjšanje deleža 
MSP -jev, ki sodelujejo z drugimi. Navedeni negativni trendi so med drugim povezani z ukrepi kot so 
financiranje aplikativnih projektov s strani Javne agencije za raziskovalno dejavnost Republike 
Slovenije (ARRS ) (sredstev za te namene j e bilo v letu 2017 za več kot polovico manj kot leta 2011), 
sistematičnim spodbujanjem razvojnega sodelovanja, ki je bilo preko SRIP -ov spodbujeno šele z letom 
2017, vavčerskimi shemami, ki jih je MGRT zagnal z letošnjim letom, paketom ukrepov za 
sofinanci ranje RRI, ki so se po daljši odsotnosti  začeli izvajati z letom 2017 in podobno.  
Z dosedanjim izvajanjem nacionalne raz vojno -raziskovalne  politike  in S4 Slovenija do sedaj  ni 
uspela bistveno povečati obsega javnih naložb v raziskovalno -razvojno -inovacijsk o dejavnost, 
kar je ključnega pomena in predstavlja enega glavnih prihodnjih izzivov (glej Sliko 1) . Kljub 
temu je država  z nadgradnjo predvsem inovacijskega ekosistema uspela precej izboljša ti 
pogoje, ki bodo , v primeru povečanih vlaganj , tudi neposredno prispevali k povečanju učinkov  
– gre tako za sistematično podporo razvojnemu sodelovanju, opaznejši mednarodni integraciji 
kot nadgradnji svežnja ukrepov, ki deluje in daje rezultate . Brez povečanja vlaganj  ni mogoče 
pričakovati doseganja zastavljenih cilj ev in povečanja inovacijske dejavnosti v državi .  
 
Slika  1: Izdatki državnega proračuna za raziskave in razvoj Republike Slovenije v letih od 2004 
do 2017 (v milijonih evrov )  
 
Vir: EUROSTAT, vizualizacija https://rio.jrc.ec.europa .eu/en/stats/government -budget -appropriations -or-outlays -
rd-0 
 
11 
 Inovacijska aktivnost slovenskih podjetij se je med let oma 2010 oziroma 2012 in 2016 
zmanjšala , česar sicer ni možno ali primerno pripisati S4, kaže pa na nujnost hitrega ukrepanja, če 
želi Slo venija ta trend obrniti v pozitivno smer. V obdobju med 2014 in 2016 je bilo v Sloveniji 39,8 % 
inovacijsko aktivnih podjetij, kar je za 6,1 odstotne točke manj kot v predhodnem triletnem obdobju 
(2012 -2014), za katerega so na voljo primerljivi podatki. Pa dec je bil še bolj izrazit  pri števil u 
zaposlenih v inovacijsko aktivnih podjetij, saj je ta med letoma 2012 in 2016 znašal kar 10 %. V EU je 
ob tem prišlo do minimalnega napredka, inovacijsko najbolj aktivne države pa so še povečale 
prednost .17  
Ob tem je zanimiv podrobnejši p regled področij, kjer prihaja do največjih sprememb. Število 
proizvodno in/ali postopkovno inovativnih podjetij se še naprej normalno povečuje , pri čemer 
se je število zaposlenih v takšnih podjetjih povečalo za skoraj polovico (48 %), kar priča o zdravi 
dinamiki pri uvajanju določenega dela inovacij, na osnovi katerega tudi gospodarstvo predvidoma 
gradi svojo izvozno uspešnost. A obenem je moč ugotoviti hitro zmanjševanje števila podjetij, ki 
uvajajo organizacijske in/ali trženjske inov acije , kar velja tako za njihovo število kot število 
zaposlenih v takšnih podjetjih (41 % manj zaposlenih  leta 2016 v primerjavi z letom 2012 , v podjetjih,  
ki uvajajo vse vrste inovacij je bilo  15 % manj zaposlenih). N egativen trend je zelo zaskrbljujoč i n še 
dodatno utemeljuje nujnost ekosistemskega pristopa, saj je spremembe poslovnih modelov, ki so v 
modernem svetu še posebej pomembne, izjemno težko izvesti le z notranjimi viri .18 
Večji zaosta nek pri inovacijski aktivnosti je opaziti pri manjših, manj šega pa pri srednjih in še 
posebej velikih podjetjih , kar dodatno utemeljuje ne samo potrebo po sistematičnem razvojno -
inovacijskem povezovanju, ki je za manjša podjetja še toliko bolj pomembno, ampak  tudi po 
prilagojenem svežnju ukrepov za različne skupine p odjetij (npr. vavčerj i, ki so bili spet zagnani let a 
2019). Ob tem velja omeniti, da je prišlo tudi v tem primeru do opaznega povečanja števila zaposlenih 
v proizvodno oziroma postopkovno inovacijsko aktivnih podjetij , in sicer za 39 % v malih oziroma 23 %  
v srednje velik ih podjetj ih, kar kaže na precejšnjo dinamiko tudi v tem segmentu gospodarstva.  
Po podatki h Statističnega urada Republike Slovenije (SURS) , ki se sicer nanašajo na precej oddaljeno 
leto 2010,  pri stopnji inovacijske aktivnosti podjetij ni zaznati sistematične razlike med vzhodno (48 
%) in zahodno (50 %) kohezijsko regijo . Obe kohezijski regiji sta, tako kot država v celoti, v zadnjem 
Evropskem inovacijskem pregledu  pripoznani kot zmerni inovatorki, ki pa trendno nazadujeta.  
Zahodna kohezijs ka regija je izgubila status močne inovatorke in je glede na leto 2011, svoj položaj 
poslabšala za 15,2  %. Podobno velja za Vzhodno kohezijsko regijo, ki je s voj položaj poslabšala za 
13,6 %. Največj i zaosta nek relativno tako na slovensko kot EU povprečje v Vzhodni Sloveniji je sicer 
moč zaznati pri javnih izdatkih za raziskave in razvoj  in mednarodnih znanstvenih skupnih objavah , 
nadpovprečno dober rezultat pa ima Vzhodna Slovenija pri kazalniku patentnih obja v. 
 
17Glej UMAR, 2018: Poročilo o razvoju.  
18Glej npr. Boston Consulting Group, 2019: The Most Innovative Companies 2019: The Rise of AI, Platforms, and Ecosystems, 
March.    
 
12 
 Tabela 1: Kazalniki in indikatorji za spremljanje S4  
enota  Stanje  Ciljno 
stanje 
2022  
 Vir 
2012  2013  2014  2015  2016  2017  
1. Delež 
visokotehnološko 
intenzivnih 
proizvodov v 
izvozu  Odstotek  19,4 20,0 19,5 19,7 19,5 - 26,5019 UMAR  
2. Delež izvoza 
storitev z visokim 
deležem znanja 
v izvozu  Odstotek  18,5 19,8 22,3 22,3 23,1 - 33 UMAR  
3. Podjetniška 
aktivnost  Odstotek  11,21  12,13  11,09  10,12  14,72  13,61  12,8 GEM  
4. Delež sredstev iz 
tujine za 
financiranje vseh 
bruto domačih 
izdatkov za RRD  Odstotek  8,6 8,9 9,3 10,6 10,2 13,10  8,6 SURS  
5. Uvrstitev 
Slovenije nad 
povprečje EU v 
EII Mesto  12 12 12 12 12 12 11 IUS 
6. Delež sredstev v 
izdatkih javnega 
sektorja za RR, 
ki je financiran iz 
poslovnega 
sektorja  Odstotek  9,7 9,3 10 9,5 8,4 8,7 12 SURS  
7. Delež sredstev 
družb za 
financiranje 
raziskovalno 
razvojnih 
dejavnosti v BDP  Odstotek  1,61 1,67 1,63 1,53 1,40 1,20 2 SURS  
8. Število 
hitrorastočih 
podjetij  Število 
podjetij  3.725  3.867  4.709  5.405  6.150  5.366  5.000  AJPES  
9. Dodana vrednost 
na zaposlenega 
v MSP  EUR  31.175  33.402  34.973  36.062  36.989  36.357  38.000  AJPES  
10. Višja snovna 
produktivnost  BDP/ 
DMC  1,39 1,4 1,34 1,35 1,44 - 1,5 ARSO  
   2010 - 2012  2012 - 2014  2014 - 2016  
 
11 Delež 
inovacijsko 
aktivnih podjetij  Odstotek  46,5 45,8 39,8 55 SURS  
Vir: SVRK   
                                                      
19Ciljno stanje za leto 2022 za indikator delež visokotehnoloških proizvodov v izvozu, kot opredeljeno v same m dokumentu S4, 
temelji na starejši metodologiji UMAR -ja. V skladu s spremembo metodologije izračuna kazalnika v Poročilu o razvoju za 2018 
(UMAR) smo ustrezno popravili tudi začetno stanje za leto 2012 – po prejšnji metodologiji je v letu 2012 kazalnik zn ašal 22,30 
% – in stanja za vsa naslednja leta.    
 
13 
 3. NOV MODEL RAZVOJNEGA SODELOVANJA  
3.1 Državna raven  
3.1.1  Koordinacija, strateški pome n in delovanje Delovne skupine v lade za 
podporo izvajanju S4  
S4 zagotavlja množici z inovacijami povezanih  nacionalnih  strategij strateško in operativno uskl ajenost 
in jim dodaja vsebinsk o osredotočenost  na ključne niše, prilagojen sveženj ukrepov (ciljnost)  in nov 
način razvojnega usklajevanja, še posebej s pomočjo  SRIP -ov (povezano) , hkrati pa  daje dodaten 
zagon globalni integraciji, kjer vsi deležniki vklju čno z državo deluje jo z roko v roki (globalno).  
Za slovensko gospodarstvo preboj med najproduktivnejše pomeni neprestano prizadevanje za vodilne 
vloge v nišah, globalno integracijo in prisotnost v predrazvojni fazi. To predpostavlja intenzivna 
vlaganja, vi soka tveganja, visoko odzivnost/proaktivnost /hitrost in izvirnost/originalnost , kar  je možno 
zgolj s povezanimi (naložbenimi in intelektualnimi) potenciali, delitvijo tveganj, vrhunskim inovacijskim 
(S4) ekosistemom ter ciljno in celovito razvojno -inovac ijsko politiko.  
S4 se je v evropskem prostoru uveljavila kot primer dobre prakse in postala pomemben partner 
sooblikovanja trendov razvoja tako na institucionalni ravni kot na ravni znanstvenega in 
gospodarskega medregionalnega povezovanja in sodelovanja. Evropska komisija je Slovenijo skupaj 
z enajstimi  drugimi regijami v okviru projekta Industrial Transition Pilot  vključila v proces preverbe in 
utrditve položaja ter vloge, ki jo bodo pametne specializacije imele v večletnem finančnem okvirju po 
letu 2020 pri uresničevanju ciljev kohezijske politike in še posebej pri pospeševanju potrebne 
transformacije industrij oz iroma celovitega prehoda v Industrijo 4.0. S sodelovanjem z izbranimi 
regijami Slovenija utira pot novi generaciji politik pametne specializacije.  
Za izvajanje S4, ki v praksi predstavlja  spremenjen razvojni model (tesnejše sodelovanje med državo, 
gospodar stvom in institucijami znanja), imajo  pri spodbujanju sodelovanja ključno vlogo SRIP -i, na 
državni ravni pa je  odločilna  močna medresorska koordinacija.  
S4 temelji na več strategijah, med katerimi je treba posebej izpostaviti Raziskovalno inovacijsko 
strategijo Slovenije ter Slovensko industrijsko politiko in je kot takšna celovit izvedbeni dokument , 
pomemb en za praktično vse resorje vlade . MGRT, MIZŠ in SVRK so ključni resorji za načrtovanje in 
izvajanje osrednjih ukrepov v podporo raziskavam, razvoju in inovacijam ter podjetništvu , MDDSZ in 
MIZŠ imata vodilno vlogo na področju razvoj a kadrov, pri vsebinskih področjih uporabe pa so vključeni 
praktično vsi ostali resorji zaradi vsebinskih presečišč na stebrih »digitalno« (MJU, Ministrstvo za 
infrastrukturo - MZI, Ministrstvo za okolje in prostor - MOP, MK), »krožno« (MOP, Ministrstvo za 
kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano - MKGP, MGRT, MZI) in »Industrija 4.0« (relevantno za aplikacije 
na vseh resor jih: MZI, MKGP, MOP, Ministrstvo za zdravje - MZ, MK do Minis trstvo za obrambo - MO) 
pri izvajanju ukrepov razvojne države pa tudi Ministrstvo za finance (MF) z davčno politiko, Ministrstvo 
za pravosodje (MP) s politikami učinkovitega sodstva, MK s politikami spodbujanja ustvarjalnosti, 
Ministrstvo za notranje zadev e (MNZ) in Ministrstvo za zunanje zadeve (MZZ) z migracijsko  in azilno  
politik o in politiko spodbujanja dostopa do visoko  usposobljenih kadrov iz tujine.  
Pristojnost za koordinacijo upravljanja in izvajanja S4 na strateški in politični  ravni  je vlada dodel ila 
Delovni skupini vlade za podporo izvajanju Slovenske strategije pametne specializacije (DSDS S4), ki 
jo sestavlj ajo državni sekretarj i trinajstih  ministrstev in vladnih služb, ki so ključni  za izvajanje S4 
(SVRK, MGRT, MIZŠ, MDDSZ, MKGP, MK, MZI, MZZ, MJU, MF, MOP, MP in MZ) – v mandatu 
tekoče vlade pa dodatno tudi državni sekretar iz Kabineta predsednika Vlade. DSDS S4 , oziroma v 
mandatu tekoče vlade DSS4 , vodi državni sekretar službe , pristojne za razvoj, njegova namestnika pa 
sta državna sekretarja i z ministrstev , pristojnih za znanost in gospodarstvo. DSDS S4 je vse od svoje 
ustanovitve, 1. septembra 2016, zasedala osemkrat , od tega na dveh dopisnih sejah, kjer je:    
 
14 
 - obravnavala in usklajevala ključne aktivnosti posameznih ministrstev oziroma vladnih s lužb v 
povezavi z  izvajanj em S4, še posebej aktivnosti SVRK -a, MGRT -ja, MIZŠ -ja in MDDSZ -ja,  
- obravnavala pripravo in izvajanje Načrta izvedbe operacije (NIO), tj. javnih razpisov, javnih 
pozivov in neposrednih potrditev operacij ali programov v okviru OP EKP, še posebej tistih, ki so 
neposredno ali posredno povezani z izvajanjem S4,   
- obravnavala stanje izvajanja S4, še posebej s procesom vzpostavljanja in delovanja SRIP -ov, 
- obravnavala in sprejela oziroma potrdila temeljne dokumente za izvajanje S4:  
- tabelo prioritet S4 in pripadajočih prioritetnih področij in tehnologij in spremembo  tabele , 
- akcijske načrte SRIP -ov in njihove spremembe oziroma dopolnitve in obravnavala in sprejela 
spremembo S4 na področju uporabe trajnostnega turizma.  
Na operativni oziroma izvedbeni ravni je za koordinacijo upravljanja in izvajanja S4 pristojen SVRK. V 
okviru SVRK -a deluje posebna enota , Sektor za koordinacijo pametne specializacije, ki je zadolžen a 
za tehnično in vsebinsko podporo DSS4  in medresorsko usklajeno izvajanje S4 na operativni ravni  (ko 
gre za instrumente financiranja v vlogi organa upravljanja, torej vezano na izvajanje  OP EKP ), 
podporo pri delovanju SRIP -ov (v sodelovanju z ostalimi pristojnimi resorji, še posebej z gospodarskim 
resorjem in resorjem , pristojnim z a znanost) ter za sistem spremljanja in vrednotenja S4  in SRIP -ov. 
Neposredno s SRIP -i na operativni ravni močno koordinativno vlogo igra tudi MGRT, ki je nosilno 
ministrstvo sistemske institucionalne podpore SRIP -om preko objavljenega javnega razpisa , iz 
katerega se sofinancira njihovo delovanje.  
3.1.2  Finančna real izacija  
V letih 2016, 2017 in 2018 je bilo izvajanje S4 podkrepljeno z 8 7 javnimi razpisi in programi v skupni 
vrednosti 9 82.856.43 1 evrov  (glej Prilogo A) , od česar je bilo : 
- 20 javnih razpisov in programov v skupni vrednosti 487.956.634  evrov (tj. 49,6 %) s področj a 
raziskav, razvoja in inovacij,  
- 20 javnih razpisov in programov v skupni vrednosti 131.532.826  evrov (tj. 1 3,4 %) s področj a 
razvoja človeških virov,  
- 36 javnih razpisov in programov v skupni vrednosti 329.195.645  evrov (tj. 3 3,5 % s področj a 
spodbujanja podjetništva) in  
- 11 javnih razpisov in programov v skupni vrednosti 34.171.32 6 evrov (tj. 3,5 % ) s področja  
internacionalizacije.  
 
Od zgoraj navedenih 8 7 javnih razpisov in programov jih je 51 v skupni vrednosti  555.140.098  evrov 
(tj. 56,5 % ) neposredno  povezanih z izvajanjem S4 .20 To pomeni, da je bilo v letih 2016, 2017 in 2018 
z izvajanjem S4 neposredno in močno povezanih kar 47,2 % več javnih sredstev kot je  bilo predvideno 
v samem dokumentu S4, potrjenem leta 2015 . 
Od 51 javnih razpisov in pr ogramov v skupni vrednosti približno 555.140.098 evrov , neposredno 
povezanih z izvajanjem S4  je bilo : 
- 14 javnih razpisov in programov v skupni vrednosti približno 365.590.858  evrov (tj. 6 5,9 % )  s 
področj a raziskav, razvoja in inovacij,  
                                                      
20Ključni razpisi in programi z neposredno navezavo na S4 so tisti, katerih namen in vsebina najmanj v pomembni meri temeljijo 
na S4 bodisi v smislu upoštevanja osredotočenja bodisi v smislu spodbujanja povezo vanja skladno z opredeljenim svežnjem 
ukrepov, medtem ko gre pri ostalih razpisih in programih za instrumente, kjer je navezava na prednostna področja manj izrazit a 
oz. instrumenti naslavljajo širši vsebinski spekter, ki pa je hkrati pomemben tudi z vidika  S4. Pri ključnih razpisih in programih s 
prednostne osi 1  "Mednarodna konkurenčnost raziskav, inovacij in tehnološkega razvoja v skladu s pametno specializacijo za 
večjo konkurenčnost in ozelenitev gospodarstva" z neposredno navezavo na S4 se praviloma, kjer je to smiselno oz. možno, 
spremlja dodeljevanje sredstev po prednostnih področjih, medtem ko se pri ostalih razpisih in programih dodeljevanje sredstev  
po prednostnih področjih ne spremlja.    
 
15 
 - 10 javnih razpisov in programov v skupni vrednosti približno 53.877.861  evrov ( tj. 9,7 %) s  
področj a razvoja človeških virov,  
- 25 javnih razpisov in programov  v skupni vrednosti približno 124.750.054  evrov (tj. 2 2,5 %) s  
področj a podjetništva in  
- 2 javna razpisa in program a v skupni vrednosti približno 10.921.326  evrov (tj. 1,9 %) s področj a 
 
Slika  2: Dodeljena  sredstva21 do 31. 12. 2018, ki se nanašajo na izvajanje S4 . 
Vir: IS e-MA, SVRK  
 
Po drugi strani je bilo  do sedaj izplačanih sredstev 21,5  % oz iroma 211.648.812 evrov sredstev, od 
česar je bilo 99.147.994 evrov izplačanih na osnovi spodbud, ki so neposredno vezana na S4. Po eni 
strani je takšen razkorak utemeljen in pričakovan, saj se spodbude vezane na S4 skoraj brez izjeme 
dodeljujejo na večlet ni osnovi. Iz navedenega izhaja, da  se od vseh dodeljenih sredstev do konca leta 
2018 kar dve tretjini ali 657 milijonov evrov nanaša na leto 2019 ali kasneje. Z drugimi besedami, 
vrhunec izvajanja S4 je, skladno z odobrenimi sredstvi, moč pričakovati v le tih 2019 -2021, za katera je 
dodeljenih med 158 in 222 milijoni evrov letno . Pri samem dodeljevanju sredstev je bilo sicer zaznati 
pričakovano dinamiko, saj je bilo do konca leta 2016, prvega leta izvajanja, dodeljenih na prvi 
prednostni osi namenjeni razis kavam, razvoju in inovacijam, 19  % razpoložljivih sredstev, konec 
tretjega leta, 2018, pa že 86  % vseh razpoložljivih EU sredstev. Po drugi strani pa je seveda res, da bi 
se izvajanje lahko začelo tudi že prej, torej pred letom 2016, če bi bili za to izpol njeni pogoji, 
predvsem, če bi se sama strategija pametne specializacije začela ustrezno pripravljati pravočasno. Do 
konca leta 2018 sicer realizacija glede na plan zaostaja za približno eno tretjino, kar po eni strani 
izhaja iz običajnih vsebinskih razlogo v (zamikov pri realizaciji, npr. zaradi preoptimističnega planiranja 
                                                      
21Dodeljena sredstva se nanašajo na izdane odločitve o podpori  oziroma vrednosti potrjenega Načrta izvedbe operacije (NIO) in 
proračuna in drugi vir javni iz državnega proračuna). (Vir: SVRK).  
  
16 
 na strani upravičencev), po drugi pa iz administrativno zelo zahtevnih postopkov, ki izhajajo iz 
izvajanja evropske kohezijske politike (za več glej poročila o izvajanju evropske kohezijs ke politike 
2014 -2020).  
3.2 Strateška razvojno -inovacijska partnerstva  
3.2.1  Vloga in pomen  
SRIP -i so dolgoročna partnerstva med podjetji, raziskovalno sfero, državo in občinami ter povezovalci, 
uporabniki in nevladno sfero - četverna vijač nica ( quadruple helix ), ki povezujejo naložbene in 
intelektualne potenciale slovenskih inovacijskih deležnikov in jih organizirajo v celovit razvojno -
inovacijski ekosistem s ciljem prodora na globalne trge in močnejšega pozicioniranja na področjih 
uporabe S4.  
SRIP -i imajo skupno 78 3 članov , od česar je 81 % (tj. 633) podjetij, od katerih je 60 % (tj. 380) mikro in 
malih podjetij, 18 % (tj. 114) srednjih podjetij in 22 % (tj. 139) velikih podjetij, z uravnoteženo strukturo 
po obeh kohezijskih regijah. Institucije znanja predstavljajo  11 % članstva SRIP -ov, tj. 89 članov, kar 
pomeni, da so v SRIP -e vključene praktično vse ključne javne raziskovalne organizacije, univerze, ipd  
Člani iz gospodarstva z aposlujejo 83.000 oseb , kar predstavlja 17 % vseh zaposlenih v gospodarskih 
družbah, ki ustvarijo 23 % dodane vrednosti, kar pomeni, da presegajo povprečno dodano vrednost na 
zaposlenega za 34 %. SRIP -i tako vključujejo dinamičen del slovenskega gospodarstva in so 
strukturno in regionalno reprezentativni. SRIP -i so po definiciji odprte narave , kar pomeni, da so bili in 
so odprti za vključevanje novih članov in pobud (članstvo se je od njihove ustanovitve že povečalo  za 
24 %  iz 631 članov na sedanjih 783 ).  
SRIP -i so bili kot razvojn i grozd i na področjih uporabe S4 vzpostav ljeni s tesnim sodelo vanjem MGRT -
ja in SVRK -a s pripravo celovitega in dolgoročnega javnega razpisa, ki je bil objavljen 14. oktobra 
2016. Razpis v skupni višini 10,49 milijon a evrov nepovratnih sredstev  predpostavlja izvedbo nalog v 
treh fazah .    
Prva faza delovanja SRIP -ov je bila izvedena v letu 2017 in je vključevala vzpostavitev razvojnih 
grozdov za vsako od podr očij uporabe S4 ter pripravo akcijskih načrtov. Za prvo fazo so vsi SRIP -i 
skupaj prejeli 810.000 evrov.  
Drug o in tretj o fazo delovanja SRIP -ov predstavlja izvaja nje akcijskih načrtov. Za financiranje druge 
faze je predviden ih 4.840.000 evrov sofinanciranja za aktivnosti do konca leta 2019, in za sklepno 
fazo za aktivnosti do leta 2022 dodatnih 4.640.783,75 evr a.  
Akcijski načrti SRIP -ov se dinamično spreminjajo in  Vlada RS je z namenom učinkovitega odziva na 
dinamiko razvojnih aktivnosti v mednarodnih verigah vrednosti  vzpostavila sistem operativnega 
potrjevanja sprememb akcijskih načrtov na ravni DSDS S4 oziroma zdajšnje DSS4 . 
Predložitev in ocenjevanje prijav na tretjo fazo javnega razpisa , tj. za sofinanciranje izvajanja aktivnosti 
SRIP -ov do leta 2022, bo potekalo na podlagi rezultatov  neodvisnega  vmesnega vrednotenja 
delovanja SRIP -ov, katerega zaključno poročilo bo pripravljeno do konca septembra 2019 . V zadnj o 
fazo financiranja SRIP -ov lahko  namreč  vstopajo samo  tisti SRIP -i, ki bodo izkaza li ustrezen 
napredek.  
Leta 2016 ( pred vzpostavijo SRIP -ov oziroma pred podpisom p ogodb o sofinanciranju operacij SRIP -
ov) je bil namreč že izbran konzorcij in z njim podpisa na pogodba za srednjeročno izvajanje 
spremljanja in vrednotenja SRIP -ov z merljivimi kazalniki. Konzorcij (Ciljni raziskovalni program - 
»Strateška razvojno inovacijska partnerstva kot orodje krepitve inovacijske sposobnosti slovenskega 
gospodarstva«)  je v letu 2018 pripravil metodologijo za vredno tenje SRIP -ov in izvedel pilotno  
vrednotenje štirih SRIP -ov.  
Temu je v letu 2018 in 2019 sledilo  vmesno vrednotenje učinkovitosti delovanja vseh devetih SRIP -ov 
po merilih, ki so bila opredeljena v razpisu, in s icer glede na: a) doseganje ciljev iz akcijskih načrtov ; b)   
 
17 
 napredek pri spodbujanju skupnega razvoja in storitev ; c) obseg uvajanja horizontalnih omogočitvenih 
tehnologij v vertikalne verige vrednosti ; d) dejansko realiziran ih tržnih manifestacij, ki izha jajo iz 
skupnih aktivnosti ; e) uspešnost i internacionalizacije ; in f) vključevanj a v mednarodne verige vrednosti.  
Vsak izmed kri terijev bo ocenjen na lestvici: 0 - brez bistvenega napredka oz. pod pričakovanji; 1 - 
opazen nap redek, skladno s pričakovanji; 2 - odličen napredek, nad pričakovanji. V primeru, da 
posame zen SRIP ne bi dosegel vsaj 3  točk, se pogodba z njim prekine, saj bi to pomenilo, da 
partne rstvo ne daje pravih rezultatov. SRIP -i, ki v okviru vmesnega vrednotenja dosežejo 3 -10 točk, 
bodo pozva ni, da za namen sofinanciranja njihovega delovanja v tretji fazi javnega razpisa kot vlogo 
na javni razpis  med drugim predložijo noveliran akcijski načrt  (upoštevajoč priporočila neodvisnega 
vrednotenja o izboru kazalcev tudi za kvantitativno spremljanje i n vrednotenje, vkl jučno z indikatorji 
rezultatov) , finančni načrt za obdobje 2020 -2022 in letni načrt aktivnosti za leto 2020. Preostala 
razpoložljiva sredstva22 za tretjo fazo javnega razpisa se bodo med SRIP -i razdelila glede na število 
doseženih točk, pr i čemer se zaradi vključenosti horizontalnih mrež točke na področju Pametnih mest 
in skupnosti štejejo dvojno, na področju Tovarn prihodnosti pa trojno, vendar največ do maksimalne 
višine sofinanciranja.  
Pri vrednotenju učinkov SRIP -ov kot razvojnih grozdo v se upošteva, da mora biti podpora razvojnim 
grozdom dolgoročn a in neprekinjena , vrednotenje pa prilagojeno dinamičnosti ob zavedanju , da so 
SRIP -i izrazito heterogen e strukture  in da je bila  kvalitet a sodelovanja posameznih akterjev v verigah 
vrednosti v  preteklosti izrazito različna.   
 
3.2.2  Predstavitev s primeri dobre prakse  
 SRIP Pametna mesta in skupnosti  
 
SRIP Pametna mesta in skupnosti (SRIP PMiS) ima 156 članov23: 124 podjetij (95 malih, 16 srednjih 
in 13 velikih), 27 institucij znanja, 3 povezovalne in stitucije in občini, od tega jih 37 % prihaja iz 
Vzhodne Slovenije, 63 % pa iz Zahodne Slovenije. SRIP PMiS se vsebinsko, od novembra 2017 pa 
tudi upravljavsko, deli na dva dela, tj. na vertikalna področja in na IKT horizontalno mrežo (IKT_Hm). 
Koordinator  vertikalnih področij SRIP -a PMiS je Institut Jožef Stefan (IJS). V okviru vertikalnega dela 
SRIP -a PMiS člani na podlagi sprejetega in s strani DSDS S4 potrjenega akcijskega načrta sodelujejo 
na naslednjih fokusnih področjih:  
- zdravje , 
- energetska in druga oskrba , 
- mobilnost, transport in logistika , 
- varnost , 
- kakovost urbanega bivanja , 
- ekosistem pametnega mesta.  
 
Koordinator IKT_HM, v okviru katere se člani SRIP -a PMiS osredotočajo na razvoj omogočitvenih 
tehnologij in s svojimi aktivnostmi zagotavljajo podpo ro vertikalnemu delu SRIP -a PMiS  indrugim 
SRIP -om, je Gospodarska zbornica Slovenije (GZS) – Združenje za informatiko in telekomunikacije 
(ZIT). V okviru IKT_HM horizontalnega dela SRIP -a PMiS člani na podlagi sprejetega in s strani DSDS 
S4 potrjenega akci jskega načrta sodelujejo na naslednjih vsebinskih, horizontalnih področjih:  
- digitalna transformacija ,  
- internet stvari, vgrajeni sistemi in senzorji (IoT) , 
- storitve na internetu, platforme (IoS) , 
                                                      
22V kolikor bi le -ta ostajala zaradi nedoseganja rezultatov posameznih SRIP -ov. 
23V pričujočem poročilu so navedeni podatki o članstvu SRIP -ov iz leta 2018.    
 
18 
 - kibernetska varnost , 
- visokozmogljivo računalništvo ( High Per formance Computing  - HPC) in masovni podatki ( Big 
Data ), 
- tehnologije geografsko informacijskih sistemov ( Geographic Information System Technologies  
GIS-T). 
 
Primeri dobre prakse/dosežki:  
Pod okriljem IKT_HM SRIP -a PMiS in na podlagi uspešne prijave na razp is Evropske komisije se je v 
letu 2018 oblikovalo Digitalno inovacijsko središče - Digital Innovation Hub  (DIH), ki bo predstavljalo 
nacionalno referenčno in povezovalno točko za digitalno inoviranje, prenos dobrih praks na področju 
digitalnega poslovanja in spodbujanja digitalne transformacije v Sloveniji na strateški in operativni 
ravni z vključevanj em različnih deležnikov (podjetij, povezovalnih institucij, institucij znanja, regionalnih 
in nacionalnih organov itd.). Zavod DIH bo aktivnosti na trgu priče l izvajati v prvi polovici leta 2019, pri 
čemer se bo prioritetno osredotočil na razvoj storitev za podporo podjetjem na poti digitalne 
transformacije - od ozaveščanja podjetij glede zmožnosti digitalnih disruptivnih tehnologij, ugotavljanja 
digitalne zrel osti posameznega podjetja do priprave in izvedbe projektov in izobraževanj.  
 
SRIP Pametne stavbe in dom z lesno verigo  
 
SRIP Pametne stavbe in dom z lesno verigo (SRIP PSiDL) ima 73 članov : 55 podjetij (25 malih, 14 
srednjih in 16 velikih), 12 institucij  znanja in 6 povezovalnih institucij – od tega jih 33 % prihaja iz 
Vzhodne Slovenije, 67 % pa iz Zahodne Slovenije. Člani SRIP -a PSiDL na podlagi sprejetega in s 
strani DSDS S4 potrjenega akcijskega načrta sodelujejo na naslednjih fokusnih področjih:  
- les in lesna veriga , 
- pametne naprave in sistemi , 
- aktivno upravljanje stavb , 
- napredni nebiogeni gradbeni proizvodi.  
Krovni koordinator SRIP -a PSiDL je TECES, pri čemer delovanje članov SRIP -a PSiDL na fokusnem 
področju lesa in lesne verige koordinira GZS – Združ enje lesa in pohištvene industrije (GZS – ZLPI), 
na fokusnem področju napredni nebiogeni gradbeni proizvodi pa Zavod za trajnostno in inovativno 
gradbeništvo (Z TIGR).  
Eden izmed ključnih strateških projektov SRIP -a PSiDL je projekt DREVO (Demonstracijski 
raziskovalni eksperimentalni validacijski objekt), ki se navezuje na projekt Center znanosti MIZŠ -ja. 
Cilj projekta DREVO je koncipiranje , izgradnja in vzpostavitev protokolarno -demonstracijskega 
objekta, ki bo predstavljal s tičišče sodelovanja med znanostjo, izobraževanjem, kulturo in 
gospodarstvom ter omogočal promocijo dosežkov in zmogljivosti slovenske znanosti in gospodarstva .  
Kot dinamičen in modularen demonstracijski objekt v obliki platforme bo slovenskim podjetjem in  
raziskovalnim organizacijam omogočal raziskave tehnologij, izdelkov in poslovnih modelov ter njihovo 
demonstracijo in preverbo ob iskanju končnim uporabnikom primernih celovitih rešitev. SRIP PSiDL je 
k projekt u pristopil že let a 2017   v začetnih fazah ko ncipiranja Centra znanosti , njegovi člani so 
sodelovali pri pripravi izhodiščnega predloga tehničnih parametrov in seznama tehnologij, potrebnih za 
izgradnjo Centra znanosti, izdelavi kriterijev za arhitekturni natečaj in ocenjevanju prispelih predlogov. 
V okviru projekta DREVO je SRIP PSiDL razvil novo storitev izdelave posnetka terena in spremljanja 
ter verifikacije gradnje z uporabo orto -foto posnetkov, ki se lahko uporabi pri pripravi izhodišč in 
digitalizaciji izbrane lokacije skladno s konceptom 3D na črtovanja grajenega okolja. SRIP PSiDL bo v 
projektu Center znanosti sodeloval tudi v prihodnje, vse do izgradnje objekta.    
 
19 
 Na podlagi sodelovanja podjetij, institucij znanja in povezovalnih institucij v SRIP -u PSiDL se izvaja 
demonstracijski projekt Dom24 h (Pametni dom prihodnosti za udobno in zdravo bivalno in delovno 
okolje), čigar  cilj je razvoj in demonstracija novega koncepta bivanja v domu, ki se uporablja 24 ur na 
dan. Projekt Dom24h vključuje razvoj, integracijo in demonstracijo podsistemov in prod uktov za 
pametne stavbe  in razvoj novih poslovnih modelov za trženje koncepta doma in v tujini . Projekt 
združuje posamične novo razvite in tehnološko napredne, vendar komplementarne rešitve (npr. 
sisteme ogrevanja, konstrukcijske sisteme, hranilnike energi je, IoT sisteme za celostno upravljanje z 
energijo, senzorje in aktuatorje za avtomatizacijo, zaščito zunanjih lesenih površin itd.) prepoznavnih 
slovenskih podjetij v novo konceptualno celovito rešitev gradnje in bivanja trajnostno naravnanega, 
pametnega in povezljivega, uporabniku prijaznega bivalnega okolja. Stavba je v konceptu Dom24h 
zasnovana kot prebojni proizvod, saj tako celovitih rešitev ne najdemo niti na trgu EU niti na širšem 
globalnem trgu, kar pomeni, da ima demonstracijski projekt Dom24 veli k potencial za narekovanje  
trenda na trgih z visoko tehnološko razvitostjo.  
 
SRIP Mreže za prehod v krožno gospodarstvo  
 
SRIP Mreže za prehod v krožno gospodarstvo (SRIP Krožno) ima 183 članov : vključuje 46 podjetij (26 
malih, 7 srednjih, 13 velikih),  16 institucij znanja in 5 povezovalnih institucij, od tega jih 51 % prihaja iz 
Vzhodne Slovenije, 49 % pa iz Zahodne Slovenije. Člani SRIP -a Krožno na podlagi sprejetega in s 
- trajnostna energija , 
- biomasa in alternativne surovine , 
- sekundarne surovi ne, 
- funkcionalni materiali , 
- procesi in tehnologije , 
- krožni poslovni modeli.  
 
Koordinator SRIP -a Krožno je Štajers ka gospodarska zbornica (ŠGZ).  
 
SRIP Krožno predstavlja enega izmed ključnih partnerjev strateškega programa za raziskave in razvoj, 
imenovanega Cel.Krog, čigar  cilj je izkoristiti potencial kaskadne uporabe biomase za razvoj naprednih 
materialov in izdelkov na biološki osnovi. V ta namen je vzpostavljena celostna veriga vrednosti za 
kaskadno rabo biomase. Cilj part nerstva Cel.Krog, ki se izvaja med letoma 2016 in 2020 , je povezati 
lokalno znanje in kompetence 26 partnerjev (od tega 17 podjetij) pri uporabi lokalnih obnovljivih virov 
za boljše doseganje in raziskovanje globalnih poslovnih priložnosti na nastajajočih trgih zelenih 
rešitev. Program je namenjen razvoju novega znanja in tehnologij v celotnem krogu od frakcioniranja 
biomase, uporabe nje nih sestavnih delov kot surovin in gradnikov v različnih materialih in končnih 
izdelkih do ponovne uporabe in energetske p redelave končnih odpadkov.  
 
SRIP Trajnostna pridelava hrane  
 
SRIP Trajnostna pridelava hrane (SRIP HRANA) ima 212 članov : 198 podjetij, ki so člani GZS – 
Zbornice kmetijskih in živilskih podjetij (ZKŽP) (140 malih, 33 srednjih in 22 velikih), 10 instituci j znanja 
in 4 povezovalne institucije, od tega jih 47 % prihaja iz Vzhodne Slovenije, 53 % pa iz Zahodne 
Slovenije. Člani SRIP -a HRANA na podlagi sprejetega in s strani DSDS S4 potrjenega akcijskega 
načrta sodelujejo na naslednjih fokusnih področjih:    
 
20 
 - surov ine in trajnostna raba virov , 
- pametno načrtovanje procesov in procesa kontrola , 
- napredna oprema in tehnologije za pridelavo in predelavo hrane , 
- higiena, varnost in kakovost hrane , 
- hrana, prehrana in potrošnik.  
 
Koordinator SRIP -a HRANA je GZS – ZKŽP.  
 
Aprila in maj a 2018 so bile na podlagi izvajanja aktivnosti SRIP -a HRANA s podpisom 
memorandumov o sodelovanju vzpostavljene štiri sektorske verige vrednosti : veriga vrednosti mlečno -
predelovalnega sektorja, veriga vrednosti mesn ega sektorja , veriga vrednosti sadjarskega sektorja in 
veriga vrednosti žitnega sektorja.  
 
Leta 2017 je SRIP HRANA oblikoval Katalog živil za javno naročanje, tj. spletno aplikacijo, ki javnim 
zavodom omogoča pravilno poimenovanje živil in oblikovanje skl opov za izvedbo javnega naročila ter 
pošiljanje povpraševanja neposredno ponudnikom. Oktobr a 2017 je bila aplikacija prvič testirana v15 
naključno izbranih javnih zavod ih. Rezultati testiranja so pokazali, da je aplikacija uporabnikom 
prijazna, saj so ti brez dodatnih navodil lahko izdelali popis živil z oblikovanjem sklopov za javno 
naročilo in izved li povpraševanja za izločene sklope, zato je GZS -ZKŽP novembr a 2017 dodelil 
brezplačen dostop do spletne aplikacije vsem (preko 780) javnim zavodom v Sloveniji . Aplikacija je 
danes že aktivna in uporabnikom prihrani ogromno časa in stroškov pri pripravi popisa potrebnih živil z 
oblikovanjem sklopov za javno naročilo ter izvedbo povpraševanja za izločene sklope, hkrati pa 
predstavlja primer dobre prakse uvajanja kratkih verig v živilstvu.  
 
SRIP Trajnostni turizem  
 
SRIP Trajnostni turizem (SRIPT) ima 45 članov : 37 podjetij (26 malih, 4 srednj a in 7 velikih), 6 institucij 
znanja in nevladni organizaciji, od tega jih 33 % prihaja iz Vzhodne Slovenije, 67 % pa iz Zah odne 
Slovenije. Člani SRIPT -a na podlagi sprejetega in s strani DSDS S4 potrjenega akcijskega načrta 
sodelujejo na naslednjih fokusnih področjih:  
- informacijska podpora trženju in mreženju , 
- znanje za dvig kakovosti storitev , 
- tehnološke rešitve za trajnostno  rabo virov v nastanitvenih zmogljivostih , 
- zelena shema slovenskega turizma.  
 
Koordinator SRIPT -a je Turistično gostinska zbornica Slovenije (TGZS).   
 
V let ih 2017 in 2018 so turistična podjetja  kot člani SRIPT -a na podlagi č edalje večje potrebe po 
vlaganju v raziskave in razvoj ter razvoju novih, inovativnih turističnih produktov in storitev vzpostavila 
prve raziskovalno -razvojne oddelke ter se uspešno vpisala v evidenco izvajalcev raziskovalne in 
razvojne dejavnosti pri ARRS .  
 
V letu 2018 je bil na Javnem razpisu  MIZŠ -ja Spodbujanje izvajanja raziskovalno -razvojnih projektov 
(TRL 3 -6) izbran projekt konzorcija štirih  partnerjev, članov SRIPT -a, ki ga sestavljajo eno 
visokotehnološk o podjetja in tri institucij e znanja. Projek t Turizem 4.0, ki izhaja iz članstva v SRIPT -u,   
 
21 
 je osredotočen na oblikovanje povezovalne platforme, ki bo ponudnik om turističnih storitev in 
produktov omogočala, da v oblikovanje teh platform aktivneje vključujejo uporabnike. Platforma bo 
temeljila na pro stem dostopu do zbirnih podatkov, s čimer bo omogočala analizo obnašanja 
posameznega potrošnika oziroma  skupine potrošnikov ter turističnim ponudnikom omogočila, da 
oblikujejo nove ali pa izboljšajo oziroma prilagodijo že obstoječe produkte in storitve.   
 
 SRIP Tovarne prihodnosti  
 
SRIP Tovarne prihodnosti (SRIP ToP) ima 76 članov : 65 podjetij (32 malih, 17 srednjih in 16 velikih), 7 
institucij znanja in 4 povezovalne institucije, od tega jih 34 % prihaja iz Vzhodne Slovenije, 66 % pa iz 
Zahodne Slovenije.  Člani SRIP -a ToP na podlagi sprejetega in s strani DSDS S4 potrjenega 
akcijskega načrta sodelujejo na naslednjih fokusnih področjih:  
- robotski sistemi in komponente , 
- napredne fotonske tehnologije in inteligentni laserski sistemi za tovarne in klinike priho dnosti , 
- pametni plazemski sistemi , 
- napredni senzorji , 
- inteligentni sistemi vodenja , 
- pametna mehatronska orodja , 
- pametne tovarne.  
 
Hkrati se člani SRIP -a ToP osredotočajo na razvoj omogočitvenih tehnologij na naslednjih vsebinskih 
horizontalnih področjih:  
- fotonika , 
- nanotehnologije , 
- sodobne proizvodnje tehnologije za materiale , 
- plazemske tehnologije , 
- robotika , 
- tehnologije vodenja.  
 
Krovni koordinator SRIP -a ToP je IJS. SRIP ToP je sicer organiziran kot grozd grozdov. Tako 
posamezne notranje grozde vodijo šti rje upravičenci, ki hkrati koordinirajo delovanje članov SRIP -a 
ToP na naslednjih fokusnih področjih: napredne tehnologije – IJS, pametne tovarne – GZS - Zbornica 
elektronske in elektroindustrije, pametna mehatronska orodja – Razvojni center orodjarstva Sl ovenije 
(TECOS) in tehnologije vodenja – Kompetenčni center Sodobne tehnologije vodenja (KC STV).  
 
Na podlagi povezovanja podjetij, institucij znanja in povezovalnih institucij v okviru SRIP -a ToP in 
uspešne prijave konzorcija  19 partnerjev na Javnem razpisu  MIZŠ -ja RRI v verigah in mrežah 
vrednosti – Sklop 1: Spodbujanje izvajanja raziskovalno -razvojnih programov (TRL 3 –6) se je kon ec 
leta 2016 pričel izvajati program GOSTOP (Gradniki, orodja in sistemi za tovarne prihodnosti) . 
Program GOSTOP, v katerem sodeluje 13 podjetij, ena povezovalna institucija in štiri institucije 
znanja , ki so  člani SRIP -a ToP, je sestavljen iz množi ce med seboj prepletenih projektov. Cilj 
programa GOSTOP je razvoj novih izdelkov, storitev in tehnolog ij na področj u tehnologij vodenja, 
orodjarstva, robotike in fotonike, pri čemer zajema tudi razvoj celotnega koncepta pametih tovarn s 
celovito integracijo sistemov, s katerimi bodo lahko slovenska podjetja optimizirala lastne proizvodne 
procese in razvila  nove produkte in storitve. Program GOSTOP se zaključi konec aprila 2020, rezultati 
programa pa se bodo med drugim odražali v novih tehnoloških, procesnih oziroma organizacijskih 
rešitvah (najmanj 58), novih produktih in storitvah (najmanj 30), povečanemu obsegu vlaganj v   
 
22 
 raziskave in razvoj, novih investicijah itd. Vmesno vrednotenje programa GOSTOP kaže , da bodo 
zastavljeni rezultati preseženi  in da so se na podlagi sodelovanja v programu oblikovale nove 
raziskovalno -razvojne skup ine v podjetjih in institucijah znanja.  
 
SRIP Zdravje – medicina  
 
SRIP Zdravje – medicina (SRIP Zdravje - Medicina) ima 50 članov : 25 podjetij (15 malih, 7 srednjih in 
3 velika), 15 institucij znanja, 7 povezovalnih institucij, nevladno organizacijo, banko in uporabnika 
(Univerzit etni klinični center), od tega jih 9 % prihaja iz Vzhodne Slovenije, 91 % pa iz Zahodne 
Slovenije.  Člani SRIP -a Zdravje – medicina na podlagi sprejetega in s strani DSDS S4 potrjenega 
- translac ijska medicina , 
- aktivno in zdravo staranje , 
- odporne bakterije , 
- biofarmacevtika , 
- naravna zdravila in kozmetika , 
- zdravljenje raka.  
 
Koordinator SRIP -a Zdravje -medicina je Slovensko inovacijsko stičišče – Evropsko gospodarsko 
interesno združenje (SIS EGIZ).  
 
Člani SRIP -a Zdravje -medicina pripravljajo projekt izgradnje Medicinske doline, novega 
univerzitetnega kampusa, usmerjenega  na področje farmacije, biomedicinske tehnologije, biomimetike 
in biotehnologije. Predlog projekta vk ljučuje izgradnjo regionalnega centra za JV Evropo za protonsko 
obsevanje raka, novega biotehnološkega stičišča, centra za razvoj novih tehnologij, centra za 
biomedicinske študije in centra za proizvodnjo matičnih celic.  
 
SRIP Mobilnost  
 
SRIP Mobilnost (SR IP ACS+) šteje  97 članov : 82 podjetij (35 malih, 17 srednjih in 30 velikih), 9 
institucij znanja in 6 povezovalnih institucij, od tega jih 38 % prihaja iz Vzhodne Slovenije, 62 % pa iz 
Zahodne Slovenije. Člani SRIP -a ACS+ na podlagi sprejetega in s strani DSDS S4 potrjenega 
- sistemi za e -mobilnost in hranjenje energije ,  
- nišne komponente in sistemi za čiščenje in učinkovitejše motorje z notranjim izgorevanjem ,  
- sistemi in komponente za varnost in  udobje ,  
- napredni transport in logistika, vključ no s poslovn imi model i,  
- napredna infrastruktura , 
- uvajanje naprednih materialov in tehnologij z avtomatizacijo proizvodnih procesov.  
 
Krovni koordinator SRIP -a ACS+ je Gospodarsko interesno združenje ACS, Sl ovenski avtomobilski 
grozd, pri čemer delovanje članov SRIP -a ACS+ na fokusnem področju napredni transport in logistika, 
vključ no s poslovn imi model i, koordinira GZS - Združenje za promet.  
 
23 
 Primeri dobre prakse/dosežki:  
Leta 2017 je bil pod okriljem SRIP -a ACS+ oblikovan projekt EDISON ( Eco Driving Innovative 
Solutions and Network ) z namenom  oblikovanj a platforme za povezovanje deležnikov, ki razvijajo 
rešitve zelene mobilnosti na vseh področjih, od razvoja novih izdelkov in storitev, izobraževalnih 
progra mov do razvoja poslovnih modelov in njihovega uvajanja v realno okolje. Projekt je med drugim 
osredotočen na razvoj induktivno brezžičnih sistemov polnjenja električnih vozil, razvoj novih pogonov 
ter aplikacij in platform za elektromobilnost. V projektu E DISON sodeluje približno 50 
partnerjev :ponudnik i oziroma razvijalc i rešitev zelene mobilnosti , ki obsegajo  električn a vozila, polnilne 
infrastrukture , car-sharing  rešitv e in model e ter aplikacij e za podporo elektromobilnosti, ter uporabnik i 
elektromobilnos ti – občine, različne javne institucije ter korporativn i in zasebn i uporabnik i. Projektni 
partnerji so v okviru projekta v Mes tni občini Koper  uspešno uvedli devet električnih avtomobilov , 
električn i avtobus in enajst polnilnih mest.  
 
Leta 2018 je 12 part nerjev , 8 podjetij, 3 povezovalne institucija in institucija znanja , vzpostavilo 
Laboratorij za 3D tisk kovin. Laboratorij za 3D tisk kovin partnerj em nudi možnost tiskanja prototip ov 
ali del ov orodij in razv oja tehnološko zahtevn ih kosov za maloserijsko p roizvodnjo iz štirih materialov, 
nerjavnega in orodnega jekla, aluminija in nikljeve zlitine. Ideja o skupni investiciji v napreden 3D 
tiskalnik kovin za namene avtomobilske industrije je  vzniknila  na delavnicah SRIP -a ACS+, ki so 
potekale na temo 3D tiska . SRIP ACS+ je sooblikoval poslovni model laboratorija  in usklajeval  proces 
njegove vzpostavitve  ter prispeval k vzpostavitvi mednarodnih povezav s sorodnima laboratorijema v 
Italiji in Avstriji.  
 
SRIP Materiali kot končni produkti  
 
SRIP Materiali kot končni produkti (SRIP MATPRO) ima 37 članov : 30 podjetij (11 malih, 7 srednjih in 
12 velikih), 4 institucije znanja in 3 povezovalne institucije, od tega jih 35 % prihaja iz Vzhodne 
Slovenije, 65 % pa iz Zahodne Slovenije. Člani SRIP -a MATPRO na podlagi sprejetega in s strani 
DSDS S4 potrjenega akcijskega načrta sodelujejo na naslednjih fokusnih področjih:  
- jekla in posebne zlitine , 
- aluminij , 
- tehnologije , 
- funkcionalni premazi in napredna veziva za kovine .  
 
Krovni koordinator SRIP -a MATPRO je GZS.  
 
V 2017 in 2018 je na podlagi povezovanja med institucijami znanja in podjetji iz različnih panog v 
okviru SRIP -a MATPRO, ki v preteklosti niso sodelovala oziroma so sodelovala zgo lj bilateralno, prišlo 
do skupnega razvoja kovinskih in večkomponentnih materialov nove generacije na štirih področjih.  
- Na področju orodnega jekla za delo v vročem je 7 partnerjev , 4 podjetja in 3 institucije znanja , 
oblikovala novo orodno jeklo za delo v  vročem z večjo čistočo in boljšo odpornostjo na utrjevanje s 
kar 60 % višjo toplotno prevodnostjo od konkurence. Jeklo je bilo ob koncu leta 2018 pripravljeno 
za lansiranje na trg.  
- Na področju konstrukcijskega jekla je 7 partnerjev ,  3 podjetja in 4 insti tucije znanja , izdelalo tri 
nova visoko trdna konstrukcijska jekla za avtomobilsko industrijo, ki ob 10 do 20 % višji trdnosti 
zagotavljajo tudi dvakrat do petkrat boljšo odpornost za utrujanje, in manjši vpliv varjenja. Jeklo je 
v fazi eksperimentalnega r azvoja.  
- Na področju aluminija je 7 partnerjev , 4 podjetja in 3 institucije znanja ,  razvilo nove visoko trdne 
aluminijeve zlitine s povečanim deležem uporabe sekundarnega oziroma recikliranega aluminija.   
 
24 
 Zlitina je bila pri Ameriškem združenju za aluminij že kateg orizirana kot nova zlitina z oznako 
6086.  
- Na področju večkomponentnih in kompozitnih materialov je 8 partnerjev , 4 podjetja in 4 institucije 
znanja , razvilo večkompone ntni magnetni material na osnovi termoplastov, ki ob manjših 
dimenzijah omogoča do 40 % višjo učinkovitost magnetnega polja izdelka.  
 
V 2017 in 2018 je SRIP MATPRO pilotno preveril izvedljivost modela Karierne platforme, ki bi med 
drugim omogočala srednjeročno napovedovanje potreb po kompetencah. V okviru SRIP -a MATPRO 
so bili razvit i metodo logije in orodja, ki omogočajo opredelitev  potreb po kompetencah  in preverbo 
obstoječih kompetenc. Na podlagi empiričnih podlag iz različnih baz podatkov in individualnih 
pogovorov s podjetji, ki so člani SRIP -a MATPRO , je bil oblikovan nabor kompetenc na posameznih 
fokusnih področjih, po katerih bo  v podjetj ih čez 5 do 7 let  veliko  povpraševanje . 
 
3.3 Nadgradnja 2019+  
V prihodnji večletni finančni perspektivi za obdobje 2021 -2027 strategija pametne specializacije  
predstavlja omogočitveni pogoj ( enabling condit ion), brez katerega ne bo mogoče dostopati do 
sredstev  kohezijske politike , vezanih na cilj »Pametna Evropa «, ki naslavlja področja raziskav, razvoja 
in inovacij, digitalizacije, podjetništva ter usposabljanja in izobraževanja.  
Koncept S4 sicer že sedaj z gledno vključuje vse stebre, ki jih E vropska komisija  za prihodnje obdobje  
vzpostavlja v kontekstu strategij pametnih specializacij ( smart specialisation strategies  - S3) kot 
omogočitven i pogoj za črpanje kohezijskih sredstev za obdobje po letu 2020. V pr ihodnji večletni 
finančni perspektivi bodo S3 morale temeljiti na:  
1. analizi vrzeli in izzivov vključno z ozkimi grli pri uveljavljanju inovacij na trg,  
2. učinkovitem upravljanj u S3 z opredeljenimi odgovornimi nosilci,  
3. vzpostavljenem sistem u spremljanja in vre dnotenja za učinkovito doseganje ciljev S3,   
4. delujoč em sistem u udeležbe vseh deležnikov S3 (proces podjetniškega odkrivanja),  
5. aktivnostih za izboljšanje regionalnih ali  nacionalnih inovacijskih sistemov,  
6. aktivnostih v podporo transformacij i industrij in   
7. aktivnostih internacionalizacije.  
Zagotavljanje celovitega ekosistema za transformacijo proizvodnje in storitev bo ob dejstvu, da 
obstoječa S4 večino gradnikov nove generacije S3 že upošteva, ključna usmeritev novelirane S4 za 
novo finančno perspektivo. Zato je ključnega pomena, da so partnerski resorji MIZŠ, MGRT in SVRK 
skupaj pristopili k  pripravi novega Zakona o znanstveno -raziskovalni, razvojni in inovacijski dejavnosti 
in s tem tudi sistemsko presegli izolirano  vodenje politik. Novi zakon naj bi ko herentno naslavljal 
celoten razvojni cikel, o bsegajoč  temeljn e in industrijsk e raziskav e ter eksperimentaln i razvoj ter 
vzpostavil enovit sistem upravljanja znanstveno -raziskovalnega in inovacijskega ekosistema.    
Poleg pomena institucionalne koordinacije  med SRIP -i in državo je treba  omeniti tudi pomen vlaganj v 
krepitev institucionalne usposobljenosti SRIP -ov oziroma kompetenc njihovih koordinatorjev. V tem 
kontekstu  velja med ostalimi aktivnostmi izpostaviti predvsem oktobr a in novembr a 2018 izvedeni 
celodnevni delavnici, ki sta ju vodila  mednarodno priznana strokovnjaka s področja vodenja in 
odličnosti grozdov, g. Arne -Tor Bellika in g. Eivind Petershagen. Usposabljanje je bilo usmerjeno v 
razvoj in krepitev vodstvenih kompetenc, še posebej tistih, ki s e nanašajo na oblikovanje trajnostnega 
poslovnega modela grozdov in kvalitetnih storitev za člane SRIP -ov. Udeležencem je bil ob tem 
predstavljen tudi postopek ocenjevanja in presoje kakovosti upravljanja grozdov ter njihove 
mednarodne primerljivosti, vklj učno s t. i. certifikati odličnosti, ki jih potrjuje Evropsko združenje za 
analizo delovanja grozdov (ESCA).    
 
25 
 Izkazalo se je, da je z ukrepi za izboljšanje institucionalne usposobljenosti SRIP -ov treb a nadaljevati, 
predvsem s specializirani mi, tailor -made  usposabljanj i zanje. Tako je že v letu 2019 predviden začetek 
usposabljanj v okviru programa Kompetentna Slovenija. Usposabljanja, ki so tudi na podlagi zgoraj 
opisanih delavnic bila opredeljena kot najbolj potrebna in zaželena , bodo pripomogla k razvoju, 
oblikovanju in izvajanju najustreznejših poslovnih modelov SRIP -ov, dvigu kakovosti njihovih 
(plačljivih) storitev, znamčenju in prepoznavnosti SRIP -ov.  
 
4. NACIONALNE STRATEŠKE RAZVOJNE PRIORITETE  
4.1 Opredeljene skozi proces podjetniškega odkrivanja  
Slovensko gospodarstvo je izrazito raznoliko in v veliki meri odvisno od izvoza ter torej prisotnosti v 
globalnih verigah vrednosti; hkrati je Slovenija proizvajalka komponent na nišnih področjih in regija, ki 
z vidika inovacij še vedno zaostaja za EU povprečjem. Za to je bistveno, da Slovenija za aktiviranje 
inovacijskega potenciala, še posebej malih in srednjih ter novih podjetij, vzpostavi prilagojen sistem 
podpor, tako v smislu učinkovitega podpornega ekosistema kot v smislu ciljanih ukrepov, ki upoštevajo 
osredot očanje. Zato je za Slovenijo proces osredotočanja oziroma določanja vsebinskih prioritet 
večjega pomena kot za inovacijsko najuspešnejše regije EU.  
Prioritete S4 so bile opredeljene skozi poglobljen proces konzultacij v obdobju 2014 –2015, ko so bili 
oprede ljeni trije stebri ter devet področij uporabe s fokusnimi področji in tehnologijami. Področja 
skupnega razvoja  so bila nato opredeljena s strani SRIP -ov v akcijskih načrtih, ki so jih člani SRIP -ov 
pripravili v prvi fazi delovanja. Ti, poleg aktivnosti sku pnega razvoja, opredeljujejo tudi način skupnega 
nastopa, ko gre za razvoj kadrov na področju internacionalizacije, spodbujanja podjetništva in drugih 
skupnih aktivnosti.  
Akcijski načrti  se redno nadgrajujejo in dopolnjujejo in tako predstavljajo dinamični  del S4 , preko 
katerega se tudi pričakuje nadaljnji proces osredotočanja inovacijsko -razvojne politike na ključne niše.  
Dodatno je v letu 2019 predviden poglobljen pregled in po potrebi dopolnitev S4 . To je bilo predvideno 
že ob potrditvi S4 leta 2015, tud i upoštevajoč imenovanje nove vlade, ki bo lahko preko tega pregleda 
prilagodila ključne usmeritve. Enota SVRK za koordinacijo S4 je že začela s pripravami, prav tako pa 
so že v teku pogovori o razmerju do drugih strategij, predvsem z MGRT in MIZŠ. Za nadg radnjo S4 so 
v pripravi študije, ki bodo omogočile utemeljeno razpravo (ena je že zaključena preko Ciljnih 
raziskovalnih programov RS, druga je v izvedbi in je financirana ter naročena preko Evropske 
komisije). Kot sodelujoča regija v že omenjenem eksperim entalnem projektu Evropske komisije 
Industrial Transition Pilot smo pripravili predloge strateških ukrepov za industrijsko transformacijo. Te 
predloge smo izdelali v slogu podjetniškega odkrivanja, ki je temeljna značilnost metode S3, ključna za 
nadgradnjo  analitičnih podlag za osredotočanje, ki zagotavljajo upoštevanje empiričnih podatkov.   
Proces S4 predpostavlja stalno izvajanje podjetniškega odkrivanja, kar se kaže v dinamični partnerski 
obravnavi akcijskih načrtov SRIP -ov in povsem konkretno na primer ih izvajanja projekta Industrial 
Transition Pilot, ko smo deležniki t.i. četverne vijačnice pripravili predlog aktivnosti z visokim 
potencialom učinka ( High Impact Action – HIA) ter ključne strateške usmeritve za transformacijo 
industrij.    
 
26 
 4.1.1  Prioritete  
Prior itete S4 opredeljujejo nacionalne strateške razvojne prioritete in narekujejo prednostna vlaganja 
na področju raziskav, razvoja in inovativnosti , kar je pred S4 predvidevala že Raziskovalno inovacijska 
strategija  Slovenije  (RISS ), ki v poglavju 4.2. navaja , da se specializacija » udejanja z  večjim obsegom 
javnih sredstev na izbranih področjih «24.  
Zaradi narave slovenskega gospodarstva je kvaliteten proces določanja prioritet ključnega pomena. 
Osredotočanje je urejeno na treh ravneh, in sicer na ravni vsebins kih stebrov, ki obenem nakazujejo 
razvojne mega -trende, na ravni področij uporabe, tretja raven pa opredeljuje fokusna področja in  
tehnologije.   
Struktura osredotočanja opredeljuje tudi osrednjo izvedbeno in upravljavsko raven S4, saj so SRIP 
vzpostavlje na na drugi ravni prednostnih področij uporabe, torej na drugi ravni vsebinskega 
osredotočenja. Na tej ravni se osredotočanje nadaljuje skozi delovanje SRIP -ov in stalen proces 
podjetniškega odkrivanja, kar se kaže v stalno odprtem procesu spreminjanja akc ijskih načrtov SRIP -
ov. 
Na tej ravni osredotočanja, torej pri konkretizaciji fokusnih področij in tehnologij, je poleg obstoja 
kritične mase kapacitet in kompetenc poseben poudarek na analizi tržnih priložnosti in vplivu na 
konkurenčnost, ki izhaja iz skup nega in usklajenega nastopa deležnikov, opredelitvi primerjalnih 
prednosti deležnikov v Sloveniji glede na konkurenco in na pripravljenosti zasebnega sektorja za 
vlaganja v ta področja.  
 
S4 opredeljuje 3 STEBRE:  I. DIGITALNO ,  II. KROŽNO in  III. (S)INDU STRIJA 4.0.  
Znotraj treh stebrov pa 9 PODROČIJ UPORABE :  
I. DIGITALNO: I.1 Pametna mesta in skupnosti; I.2 Pametne stavbe in dom z lesno verigo;  
II. KROŽNO: II.1 Mreže za prehod v krožno gospodarstvo; II.2 Trajnostna hrana; II.3 Trajnostni 
turizem;  in  
III. (S)INDUS TRIJA 4.0. III.1 Tovarne prihodnosti; III.2 Zdravje -medicina; III.3 Mobilnost;  III.4. 
Materiali kot končni produkti  
 
Podrobnejša členitev prednostnih vlaganj v skupni razvoj znotraj posameznih področij uporabe 
predstavlja tretjo raven osredotočanja skozi o predelitev FOKUSNIH PODROČIJ IN TEHNOLOGIJ.   
 
Analize primerjalnih prednosti slovenskega gospodarstva, opravljene v letu 2018 v okviru ciljno -
raziskovalnega projekta »Analitične podlage za revizijo S4« (izvajalec Fakulteta za družbene vede 
Univerze v Ljub ljani, Ekonomska fakulteta Univerze v Ljubljani in ReFORMA raziskave in razvoj), 
zaenkrat ne kažejo na potrebo po spremembi devetih področij uporabe, kljub temu da je raziskava 
pokazala na visoko stopnjo dinamike še posebej pri analizi kazalnika RCA - indeks razkritih 
primerjalnih prednosti, saj se je od časa priprave S4 pri polovici (23) obravnavanih panog nekoliko 
poslabševal, povečal se je pri petini (9), drugod pa stagnira. Ista študija je ob analizi sodelovanja med 
gospodarstvom in inštitucijami znanja  potrdila potrebo po nadaljevanju spodbud za prenos znanja iz 
znanstveno -raziskovalne sfere v gospodarstvo. Sklepna ugotovitev študije je, da je pri upravljanju S4 
smiselno upoštevati dinamični pristop in stalno izvajanje podjetniškega odkrivanja, dialog z  deležniki in 
analitične izračune predvsem kot podlago za identifikacijo med -panožnih žarišč konkurenčne 
gospodarske in raziskovalne dejavnosti.  
 
24 Hkrati RISS v nadaljevanju navaja tudi, da se bodo še naprej podpirali projekti tudi »na drugih po dročjih na podlagi odličnosti 
in perspektivnosti za rast in razvoj, kar bo omogočilo razvoj novega znanja in usposobljenosti ter zagotavljalo znanstveno 
širino«.    
 
27 
 4.2 Nadgradnja 2019+  
Pri nadgradnji S4 je torej poleg zgoraj navedenih empiričnih podlag osrednjega pomena kvalit etna in 
verodostojna izvedba novega cikla podjetniškega odkrivanja skozi informirano razpravo o prenovi 
akcijskih načrtov SRIP -ov, ki morajo zagotoviti dodatno osredotočenje in konkretizacijo na ravni 
fokusnih področij in tehnologij znotraj posameznih podr očij uporabe.  
Upoštevajoč dinamiko procesa programiranja investicij iz kohezijske ovojnice, ki bo Sloveniji na voljo v 
novem večletnem finančnem okviru EU, je aktivnosti v letu 2019 smiselno osredotočiti na prenovo in 
sprejem akcijskih načrtov SRIP -ov. 
Temeljni nalogi osredotočanja in konkretizacije mora v akcijskih načrtih slediti priprava:  
- programov medregionalnega sodelovanja in vključevanja v evropske verige vrednosti,  
- opredelitev ključnih trgov/regij za razvojno/tržno sodelovanje in  
- večjega poudarka na prebojnih inovacijah.  
V letu 2019 bo pri tem v izrazito pomoč angažiranje evropskih ekspertov, ki smo jih pridobili v okviru 
dveh projektov institucionalne pomoči Evropske komisije državam članicam, in sicer v okviru:  
1. MGRT programa podpore internacional izaciji v izvedbi Delloite v okviru Podpore službe 
Evropske komisije za strukturne reforme,  
2. SVRK program Industrial Transition Pilot (DG REGIO) v izvedbi svetovalne družbe N'able.  
Pri slednjem smo že v letu 2018 zaključili prvo obsežno vsebinsko fazo izved be in pripravili predlog 
HIA in ključne strateške usmeritve za transformacijo industrij. HIA v slovenskem predlogu predstavlja 
vzpostavitev modularne platforme omogočitvenih tehnologij industrije 4.0. (osredotočeno na robotiko, 
procesne tehnologije, fotoni ko), ki bo z vavčersko shemo na voljo pilotno izbranim malim in srednjim 
podjetjem, dolgoročno pa bo služila kot transformativni mehanizem za prilagajanje širokemu spektru 
deležnikov na industrijo 4.0.  
Strateške prioritete, kot so jih v omenjenem procesu evidentirali deležniki, so sledeče:  
1. Pospeševanje modernizacije industrije skozi optimizacijo in širjenje aktivnosti SRIP -ov. 
Optimizacija predpostavlja osredotočenje SRIP -ov skozi njihove akcijske načrte in temu ustrezne 
spremembe same S4. To bo omogočilo optimizacijo investicij, še posebej na treh ključnih 
področjih: industrija 4.0, digitalizacija in krožno gospodarstvo.  
2. Zmanjševanje vrzeli pri investicijah v inovacije, še posebej pri malih in srednjih podjetjih, ki se 
soočajo z nizko sposobnostjo investir anja v razvoj, visokimi tveganji in odsotnostjo instrumentov 
podpore v ključnih fazah vključevanja od industrijskih raziskav na trg. Pri tem je izrazito 
pomembno, da ekosistem zagotovi podporo v vseh ključnih fazah razvoja, od prenosa tehnologij 
do inovaci jskih aktivnosti v fazah blizu trga.  
3. Investicije v veščine in kompetence, ki predpostavlja fleksibilen in odziven izobraževalni sistem, 
vključno s poklicnim usposabljanjem in načrtovanjem poklicnih karier. Na tem področju je za 
Slovenijo posebnega pomena u sposabljanje na vseh ravneh četverne vijačnice, še posebej v 
organizacijah povezovalnega značaja (kot so grozdi in druge podporne organizacije inovacijskega 
ekosistema).  
4. Podpora nadaljnji internacionalizaciji deležnikov SRIP -ov, še posebej ciljano na pred nostne 
globalne trge, prednostne evropske regije in ugotovljene komplementarnosti v evropskih 
strateških verigah vrednosti, upoštevajoč dosedanje uspešne integracije slovenskih razvojnih 
deležnikov npr. v okviru »Vanguard inicitative« in tematske platforme  za industrijsko 
modernizacijo.    
 
28 
 5. Dodatno izboljšanje sistema spremljanja in evalvacije delovanja SRIP ne le za zagotavljanje 
učinkovitega izvajanja S4 temveč tudi  z namenom vzpostavitve dolgoročnega sistema podpore 
grozdom.  
Na osnovi procesa podjetniškeg a odkrivanja bo v letu 2020 sledila priprava nove strategije pametne 
specializacije  do leta 2030 kot omogočitvenega pogoja za črpanje sredstev v okviru novega 
večletnega finančnega okvira, kar bo vključevalo tudi poglobljeno javno razpravo.  
 
5. CILJAN, CELOVI T IN PRILAGOJEN SVEŽENJ UKREPOV  
5.1 Raziskave, razvoj in inovacije  
Ključna dodana vrednost S4 na področju raziskav, razvoja in inovacij je:  
- zagotavljanje nišne usmerjenosti,  
- spodbujanje zahtevnejših in kompleksnejših RRI projektov,  
- skupen nastop tako pri razvo ju kot pri trženju,  
- z vidika svežnja ukrepov pa zagotovitev konsistentnosti:  
o skozi tehnološko -razvojne stopnje (od bazičnih raziskav do trga),  
o časovno usklajenost razpisov in  
o konsistentnost glede na velikost razpisov.  
 
S4 zasleduje osnovni cilj izboljšanj a mednarodne konkurenčnosti in odličnosti raziskav za 
sodelovanje v verigah vrednosti in z zagotavljanjem sistematične podpore RRI procesom.  
 
Prvo je bilo podprto skozi  izvedbo skupnih industrijsko -raziskovalnih projektov (s poudarkom na TRL 
3-6) gospodar skih subjektov in institucij znanja, s ciljem povezovanja znanja in kompetenc za razvoj 
novih produktov, storitev in procesov z visoko dodano vrednostjo in izkazanim tržnim potencialom na 
mednarodni ravni. Podpora razvojno -inovacijskim procesom pa je bila ciljana na raziskovalno -
inovacijske projekte za razvoj novih proizvodov, storitev in procesov na prednostnih področjih uporabe 
(TRL 6 -9).  
 
Za zaključno fazo v procesu razvoja novih produktov je S4 predvidevala ukrepe za podporo naložbam, 
zlasti za razvoj in postavitev pilotnih linij, aktivnostim prvih validacij, optimizaciji naprednih proizvodnih 
tehnologij in prvi proizvodnji ob sočasnem uvajanju IKT rešitev ter testiranje novih razvitih rešitev za 
neposredno uporabo v praksi in demonstracijo uporabe ter za projekte komercializacije razvitih rešitev 
ter vstop novih tehnologij na trg npr. preko (inovativnih) javnih naročil.  
 
S4 je predvidevala tudi zagotavljanje podpore aktivnostim za vzpostavitev Evropskega raziskovalnega 
prostora s poudarkom na sofinancir anju instrumentov širjenja sodelovanja v okviru  Obzorja 2020 
(Teaming, ERA Chair, Twinning) in boljše izrabe in razvoja raziskovalne infrastrukture sledeč načrtom 
Evropskega strateškega forum za raziskovalno infrastrukturo in nacionalnemu dokumentu Načrt 
razvoja raziskovalne infrastrukture (NRRI). Infrastrukturna vlaganja bodo osredotočena na prednostna 
področja, ki so pogoj za mednarodno konkurenčnost slovenskega raziskovalno -razvojno -inovacijskega 
prostora, torej na prednostna področja uporabe S4 in na p rojekte, opredeljene v NRRI.  
 
29 
 5.1.1  Realizacija do 2018  
V letih 2016, 2017 in 2018 je bilo za področje raziskav, razvoja in inovacij objavljenih 20 javnih 
razpisov in programov v skupni vrednosti nekaj manj kot 488 milijonov evrov  (glej Prilogo A) . 
Področjem upo rabe S4 je bilo dodeljenih nekaj več kot 245 milijonov evrov javnih sredstev (glej Tabelo 
2) 
 
Tabela 2: Potrjene operacije oziroma odločitve o podpori operacij  po področjih uporabe S4  (od 
1. 1. 2016 do 31. 12. 2018) .25 
1.1 Pametna m esta in skupnosti                     61.130.212 €  
1.2 Pametni dom in stavbe z lesno verigo                     59.431.663 €  
2.1 Mreže za prehod v krožno gospodarstvo                     17.713.111 €  
2.2 Trajnostna pridelava hrane                     17.732.77 9 €  
2.3 Trajnostni turizem                       3.336.88 5 €  
3.1 Tovarne prihodnosti                     25.615.24 4 €  
3.2 Zdravje - Medicina                     18.589.854 €  
3.3 Mobilnost                     20.875.22 4 €  
3.4 Materiali kot končn i produkti                     20.596.51 8 €  
Skup aj:                     245.021.4 90 € 
Vir: SVRK  
Poleg ključnega razpisa za vzpostavitev in delovanje strateških grozdov na domenah S4 Podpora 
strateškim razvojno inovacijskim partnerstvom (SRIP) na priorite tnih področjih pametne specializacije, 
vrednega  10.490.784 evrov, so bili objavljeni ključni javni razpisi za celoten razvojni cikel, in sicer:  
- Javna razpisa Spodbujanje izvajanja razis kovano -razvojnih projektov TRL 3-6 v višini 
45.000.000 evrov in TRL 6 -9 v višini 74 .200.000 evrov , 
 
- Javna razpisa RRI v v erigah in mrežah vrednosti TRL 3 -6 v višini   55.000.000 evrov  in TRL 6-
9 v višini 1 5.800.000 evrov , 
- Javni razpis Pilotni/demonstracijski projekti - I. sklop: pretvorba, distribucija in upravljanje 
energije v vrednosti 7 .400.500 evrov.  
- Javni razpis »DEMO PILOTI II 2018«  v višini 56.602.502,29 evrov.  
Na področju raziskovalne infrastrukture sta bili neposredno potrjeni dve operaciji  TEAMING v sklopu 
Obzorje 2020 Renewable Materials and Healthy Environments Res earch and Innovation Centre of 
Excellence - InnoRenew CoE v vrednosti 29 .992.050 evrov in operacija HPC RIVR »Nadgradnja 
nacionalnih raziskovalnih infrastruktur« v višini 20.000.000 evrov.  
Na področju človeških virov, neposredno vezanih na RRI, sta bila ob javljena dva javna razpisa, in 
sicer Krepitev kompetenc in inovacijskih potencialov podjetij v vrednosti 13 .228.721,94 evrov in 
                                                      
25Vrednosti zajemajo upravičene in neupravičene stroške/izdatke po področjih uporabe S4. Vredno sti se nanašajo na naslednje 
javne razpise oziroma neposredne potrditve operacij (NPO): Javni razpis   »RRI v verigah in mrežah vrednosti« – sklop 1: 
»Spodbujanje izvajanja raziskovalno – razvojnih programov (TRL 3 -6)«, Javni razpis za »RRI v verigah in mr ežah vrednosti« - 
Sklop 2: »Spodbude za raziskovalno -razvojne projekte (TRL 6 -9)«, Javni razpis »Spodbujanje izvajanja raziskovalno -razvojnih 
projektov (TRL3 -6)«, Javni razpis »Spodbude za raziskovalno razvojne projekte 2«, Javni razpis »Pilotni/demonstrac ijski projekti 
- I. sklop: Pretvorba, distribucija in upravljanje energije«, Javni razpis za izbor operacij »Podpora strateškim razvojno 
inovacijskim partnerstvom (SRIP) na prioritetnih področjih pametne specializacije«, Javni razpis za spodbujanje razisko valcev 
na začetku kariere 2.0, Javni razpis za spodbujanje raziskovalcev na začetku kariere 2.0, NPO »Nadgradnja nacionalnih 
raziskovalnih infrastruktur – HPC RIVR«, NPO »Renewable Materials and Healthy Environments Research and Innovation 
Centre of Excell ence - InnoRenew CoE« (Vir: SVRK).    
 
30 
 »Spodbujanje raziskovalcev na začetku kariere 2.0« v vrednosti 10 .000.000 evrov  ter Spodbujanje 
raziskovalcev na začetku kariere  2.1 v višini 12.876.300,00 evrov.   
Ti ukrepi so bili v celoti vezani na prioritete S4. Spodbude z manjšo osredotočenostjo na področja S4 v 
skupni vrednosti 34.356 .776 evrov so bile naslednje: Javni razpis za dodeljevanje spodbud v okviru 
iniciative EUREK A in Dopolnjevanje SME instrumenta. S finančnimi inštrumenti je bilo na področju 
RRI dodeljenih tudi 88.000.000 evrov povratnih sredstev.  
Na področju prenosa znanja iz javnih raziskovalnih organizacij v gospodarstvo pa je bil objavljen javni 
razpis »Spodbu janje dejavnosti prenosa znanja preko delovanja pisarn za prenos tehnologij« v višini 
6.000.000,00 evrov  
S tem so bili izvedeni vsi načrtovani ukrepi  oziroma so v izvajanju . V okviru postopkov 
ocenjevanja se je izkazalo, da so ministrstva prejela bistveno večje število predlogov 
kvalitetnih projektov kot jih je bilo moč financirati in da bi bilo smiselno vsaj za TRL 3 –6 iz 
integralnega proračuna ali iz nedodeljenih sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj v ta 
namen nemudoma dodeliti dodatna sredstva .  
 
5.1.2  Plan 2019+  
MIZŠ v letu 2019 predvideva  paket naložb za nadgradnjo nacionalne raziskovalne infrastrukture za 
mednarodno konkurenčnost slovenskega RRI prostora ter vzpostavitev domačih centrov srednje 
velike RI v kohezijski regiji Vzhodna Slovenija  v višini 45,7  milijonov evrov.  
 
MJU  načrtuje izvedbo dveh razpisov. Namen javnega razpisa Platforma interneta stvari za digitalno 
Slovenijo  v vrednosti  1 milijona evrov  je spodbuditi raziskovalce, študente, univerze, podjetja, občine, 
civilno družbo, da poveča jo svoje inovacijske aktivnosti na področju pametnih mest in skupnosti z 
uporabo računalništva v oblaku in  interneta stvari in na področju uporabe masovnih podatkov. 
Upravičeni stroški v okviru omenjenega razpisa so nakup platforme, opreme za testiranje, senzorjev in 
stroški dela. V okviru razpisa bo MJU stremel k vzpostaviti platforme interneta stvari, ki bo na 
razpolago za potrebe eksperimentalnega razvoja. Namen Javnega razpisa za spodbujanje 
inovativnosti v podjetjih preko razvoja in vzpostavitve IoT r ešitev za pametna mesta in skupnosti v v 
vrednosti 12.5 milijonov evrov z več odpiranji v letih 2019 in 2020  je spodbuditi podjetja, da povečajo 
svoje inovacijske aktivnosti na področju pametnih mest in skupnosti in svoje rešitve, glede na realne 
potrebe k onzorcijev občin, razvijejo do pilotne stopnje.  Upravičenci bodo občine, ki bodo izbrale 
podjetja za izvedbo projektov. Upravičeni stroški v okviru omenjenega razpisa so razvoj rešitev s 
področja pametnih mest in nakup senzorjev. Cilj razpisa je  dvig delež a inovacijsko aktivnih podjetij in 
vzpostavitev pilotnih projektov pametnih mest in skupnosti.  
 
V letu 2019 bo preko MGRT -ja na voljo 129,6 milijonov  evrov (od tega 92,6 milijonov evrov z 
naslova razpisov, ki jih bo ministrstvo objavilo v letu 2019, in 37 milijonov evrov iz naslova razpisov, ki 
so bili objavljeni v preteklih letih in imajo predpisane roke za oddajo vlog v letu 2019).   Tako bo MGRT 
v letu 2019 z nepovratnimi sredstvi na področju RRI podprl t ehnologije in RRI v znesku 24,6 milijonov 
evrov in digitalizacijo v znesku 12 ,4 milijonov evrov . S povratnimi sredstvi bo preko SID banke kot 
Sklada skladov vključno s sredstvi finančnih posrednikov v 2019 za RRI na voljo najmanj 33 m ilijonov 
evrov  finančnih instrumentov v obliki portfeljskih garancij in p osojil (v celotnem obdobju 2014 -2020 pa 
skupaj 130 m ilijonov  evrov ). 
Evropska komisija je v letu 2018 pripravila poročilo Science, Research and  Innovation Performance of 
the EU (SRIP). Poročilo med ključnimi priporočili izpostavlja potrebo po reviziji nac ionalnih RRI politik, 
ki morajo spodbujati odpiranja trgov za prebojne inovacije, investiranje v neoprijemljive kapacitete 
(npr. v znanje, veščine in kadre), ki morajo odpreti nacionalne znanstvene pogone in zakonodajno -
standardizacijske podlage za medsekt orsko uveljavljanje inovacij ter na EU ravni prilagoditi politike   
 
31 
 konkurenčnosti digitalni ekonomiji in povečati dostop do tveganega kapitala in drugih finančnih 
inštrumentov za podporo RRI. Te poudarke S4 že vključuje v samem poslanstvu SRIP -ov in jih 
udejanja skozi sistem večnivojskega upravljanja.  
Zato je bila ključna sistemska naloga v letih 2018 in 2019 priprava novele Zakona o znanstveno 
raziskovalni, razvojni in inovacijski dejavnosti. O pripravi zakona podrobneje poročamo v uvodnih 
poglavjih. V letu  2019 bo MIZŠ začel priprave na novo inovacijsko strategijo (RIS) in ob zglednem 
sodelovanju vseh ključnih resorjev je pri pripravi zakona cilj SVRK, da za prihajajoči večletni finančni 
okvir pripravi konsolidirano strategijo na področju osredotočenja, ino vacijske, raziskovalne in 
industrijske politike.  
Pomembna bo tudi kvalitetna priprava na Okvirni program FP10 – Obzorje Evropa (Horizon EUROPE)  
v kontekstu razprav o proračunu EU po letu 2020 in ustrezna udeležba SRIP -ov v tem procesu. 
Predlog programa v ključuje tri stebre: 1. Open science, 2. Global challanges and industrial 
competitiveness  in 3. Open innovation. Tako Obzorje Evropa daje jasno sporočilo o 
komplementarnostih med znanostjo, konkurenčnostjo in inovativno družbo, kar so tudi poudarki v 
okvir u S4. Pri tem je treba zagotoviti večjo vključenost deležnikov S4 pri pripravi Okvirnih programov in 
pripadajočih Delovnih programov prek Nacionalnih kontaktnih točk (NCP). Dodatna vrednost 
partnerstev v Okvirnih programih ni le odličnost RRI temveč obliko vanje novih modelov v čezmejnih 
partnerstvih. Prav slednjemu naj bi dal nov program Obzorje Evropa poseben poudarek. Delovni 
programi za Obzorje Evropa se bodo začeli pripravljati v skladu s časovnico Evropske komisije že 
jeseni 2018, izvajanje pa se začne  1. januarja 2021. Predlog S4 je tudi, da se pri reviziji S4 upošteva 
in spodbuja navezovanje na program Obzorje Evropa v večji meri kot do sedaj.  
 
5.2 Razvoj človeških virov  
Znotraj področja razvoja človeških virov S4 opredeljuje 4 področja delovanja oziroma se osredotoča 
na naslednje sistemske ukrepe krepitve človeških virov:  
- raziskovalni potencial raziskovalcev in njihova mednarodna mobilnost,  
- krepitev razvojnih kompetenc in inovacijskih potencialov,  
- znanje in kompetence zaposlenih - predvsem krepitev specif ičnih znanj, kompetenc, veščin in 
graditev kariere zaposlenih v podjetjih, ki delujejo in se povezujejo v okviru prednostnih 
področij S4; ključni instrument je predvsem nadgradnja in uporaba instrumenta Kompetenčni 
centri  kot tudi drugi podporni instrumen ti (štipendije, mentorske sheme ipd) in  
- Mlada in ustvarjalna Slovenija  – gre predvsem za ukrepe znotraj izobraževalnega procesa  po 
celotni vertikali v smeri uspešnejšega odkrivanja, spodbujanja in razvoja potenciala mladih in 
njihovih sposobnosti, spodbuj anja njihove ustvarjalnosti, inovativnosti in podjetnosti za 
izboljšanje njihov ih ključnih znanj in kompetenc.   
V S4 identificirani ključni izzivi, ki naj jih naslavljajo ukrepi, so predvsem:  
- zagotoviti dovolj strokovno usposobljenega kadra, ki odgovarja p otrebam gospodarstva,  
- prispevati k povečevanju dodane vrednosti s spodbujanjem oblikovanja novih organizacijskih 
in poslovnih modelov pri delu s človeškimi viri v podjetjih in  
- osveščanje in povezovanje socialnih partnerjev in ostalih deležnikov z namenom 
 
V procesu izvajanja S4 se je s strani deležnikov, tj. na podlagi akcijskih načrtov SRIP -ov izkazalo, da 
je področje vlaganj v človeške vire, kot opredeljeno v S4, eno ključnih področij v paleti svežnja 
ukrepov, ki ga je treba obravnavati širše in interdisciplinarno ter zato tudi nasloviti celostno. Kot ključen 
se je pri tem izkazal v S4 opredeljen pristop, tj. da smo na eni strani naslovili tako ukrepe z 
dolgoročnejšim učinkovanjem (spremembe v izobražev alnem sistemu po celotni vertikali z učinkom na 
bodoče generacije) kot  tudi druge ukrepe s hitrejšim učinkovanjem (različna tailor -made  usposabljanja   
 
32 
 zaposlenih, v prvi vrsti v okviru sistemskega instrumenta Kompetenčnih centrov za razvoj kadrov – 
KOC).  
 
Pri uveljavljanju politike razvoja človeških virov v okviru S4 smo tako: (a) zasledovali navezavo 
razvojnih instrumentov iz prednostne osi 10 Znanje, spretnosti in vseživljenjsko učenje za boljšo 
zaposljivost OP EKP na vsebino in cilje politike razvoja čl oveških virov iz svežnja ukrepov S4, (b) 
zagotavljali interdisciplinaren pristop s težnjo spodbujanja integralnih projektov oziroma povezovanjem 
različnih ukrepov različnih ministrstev na vsebinah razvoja človeških virov in s tem omejevali t. i. 
sektorski pristop pri načrtovanju ukrepov ( silos-thinking ), (c) vzpostavljali povezljivost instrumentov v 
okviru celotnega svežnja ukrepov, (č) spodbujali inovativne pristope in modele pri pripravi 
instrumentov (npr. inovativna učnih okolij, idr.) in (d) prispevali k večjemu usklajevanju ukrepov na 
področju razvoja človeških virov potrebam trga dela.    
 
5.2.1  Realizacija do 2018  
Vsebinsko gledano je realizirane ukrepe moč razvrstiti v dve skupini:  
1. Bolj odziven izobraževalni sistem , ki vključuje celotno paleto ukrepov, ki  jih v okviru razpisov MIZŠ 
naslavljamo za namen uresničevanja ciljev, zapisanih v S4, ki se navezujejo na bolj odziven, 
prožen in bolj odprt izobraževalni sistem, ki v večji meri spodbuja predvsem ustvarjalnost, 
inovativnost in podjetnost mladih na vseh n ivojih. Gre predvsem za ukrepe na področju prenove 
izobraževalnih programov, sistema vseživljenjske karierne orientacije in kariernih centrov, 
ustrezne štipendijske politike, uvajanja inovativnih učnih okolij, dviga kakovosti in izboljšanje 
metod (samo)eva lvacij izobraževalnega sistema, krepitve medsebojnega sodelovanja med 
izobraževalno sfero in SRIP -i, oziroma gospodarstvom nasploh.  
2. KOC in usposabljanje zaposlenih , ki se nanaša na izvedbo in naslavljanje tekočih potreb 
zaposlenih s sofinanciranjem različn ih oblik usposabljanj in tako na pospeševanje prehoda iz 
izobraževalnega sistema v gospodarstvo. Primarno so podprta usposabljanja, ki krepijo  poklicno 
specifične kompetence, ki predstavljajo primerjalno prednost za podjetje, gospodarstvo in širšo 
družbo. Poudarek je tudi na  usposabljanjih t. i. prečnih vsebin, kot so vodstvene, prodajne ter 
mehke kompetence, saj imajo velik vpliv na zavzetost zaposlenih, uspešnost organizacije in 
doseganje rezultatov. KOC -i so neločljivo povezani in potrebni za opravljanje  kadrovske razvojne 
funkcije SRIP -ov in so zato del vseh akcijskih načrtih SRIP.   
Za ustreznejšo in še uspešnejšo realizacijo obeh navedenih osrednjih vsebinskih skupin ukrepov 
Slovenija nujno potrebuje sistemsko postavljeno in umeščeno orodje srednjeročn ega (5 -7 let) 
napovedovanja potrebnih znanj in kompetenc prihodnosti, da bi iz nje lahko  črpali inpute za omenjene 
ukrepe kot tudi za načrtovanje različnih razvojnih politik na po dročju razvoja človeških virov.  
Vzpostavitev te sistemske rešitve,  pri kateri  morajo sodelovati vsa ključna  ministrstva, je nujna čimprej, 
vsekakor pa je potrebno zagonske korake narediti že v letu 2019.  
 
Kot je razvidno iz priloge Objavljeni instrumenti podpori razvoja človeških virov,  lahko ugotovimo, da 
je bil načrt iz strateg ije že dosežen oziroma presežen: (i) v kolikor v izračun vzamemo le neposredne 
instrumente, je konec leta 2018 bilo dodeljenih že 91% načrtovanih sredstev , v kolikor pa tem dodamo 
tudi instrumente, ki posredno prispevajo k ciljem razvoja človeških virov S4 , indeks realizacije naraste 
na 309  % (Vir: SVRK) . 
V S4 zastavljena politika širšega naslavljanja spodbujanja razvoja človeških virov (in ne le 
znanstvenega in raziskovalnega kadra) ter njene ključne vloge v paleti svežnja ukrepov S4, ki je bila 
še v času nastanka S4 v evropskem prostoru prej izjema kot pravilo, se je že v dosedanji praksi 
izkazala za pravilno in potrebno usmeritev. Pravilno zato, ker temu pristopu s svojimi strategijami vse 
bolj sledijo tudi druge regije oziroma države EU, še značilneje pa  je, da je Evropska komisija v svojem 
predlogu novega svežnja kohezijskih uredb za obdobje 2021 –2027, področje razvoja kadrov in   
 
33 
 spretnosti ( skills ) za pametno specializacijo neposredno povezala z doseganjem cilja pametnejše 
Evrope. Pravilnost in potrebo t akega pristopa v Sloveniji nedvomno potrjujejo tudi s strani SRIP -ov 
sprejeti akcijski načrti, iz katerih nedvomno izhaja pomembnost in potreba po vlaganjih v kadre za 
doseganje temeljnih ciljev S4, tj. izboljšanje konkurenčnosti naših gospodarskih subjekt ov na globalnih 
trgih, lažje in učinkovitejše vključevanje v mednarodne verige vrednosti, dvig dodane vrednosti na 
zaposlenega, dvig podjetniške aktivnosti ter lažje in produktivnejše vključevanja slehernega 
posameznika.  
Poleg tega velja v zadnjem kvartal u 2018 izpostaviti dve mednarodni aktivnosti, ki sta potrdili 
pravilnost odločitve o umeščenosti kadrovskega dela S4 ter njenem izvajanju in prispevali k njeni 
mednarodni prepoznavnosti:  
a) S4 je v dokumentu Strategija razvoja in uporabe spretnosti v Sloveni ji, ki ga MIZŠ kot nosilno 
ministrstvo izvajalo skupaj z OECD (Organisation for Economic Co -operation and 
Development), skupaj z Latvijo uporabljena kot referenčen primer medinstitucionalnega 
sodelovanja, ustrezne utemeljenosti in kredibilnosti (proces pod jetniškega odkrivanja) ter 
relevantnosti za področje razvoja spretnosti v Sloveniji.  
b) Drugi primer prepoznavnosti S4 s poudarkom na razvoju človeških virov oziroma potrebnih 
spretnosti za izzive prihodnosti sta bili predstavitvi S4 kot primera dobre prakse  na: (a) 
Forumu OECD LEED (Local Economic and Employment Development) septembra 2018 v 
Portu ter (b) novembra 2018 na jesenski redni seji Odbora  OECD -LEED, kjer se je Slovenija 
predstavila v družbi s Kanado, Združenim Kraljestvom, Južno Korejo in Kitajsko.   
 
5.2.2  Plan 2019+  
Ključni instrumenti v letu 2019:  
Kot izhaja že iz opisa prejšnjega razdelka, je na področju instrumentov izobraževalnega dela velika 
večina teh že dodeljenih oziroma v izvajanju  (večina od njih do leta 2020 ), zato je nabor načrtovanih 
novih instrumentov v 2019 na področju razvoja človeških virov omejen . 
Med instrumenti, predvidenimi za objavo v letu 2019, velja izpostaviti osrednjega s področja 
sistemskega zagotavljanja sofinanciranj različnih oblik usposabljanj zaposlenih, in sicer nov javni  
razpis Kompetenčni centri za razvoj kadrov KOC 3.0 . za  obdobje 2019 –2022, ki  je bil objavljen 
junija 2019 . Osnovni namen javnega razpisa ostaja izboljšanje kompetenc, produktivnosti, 
ustvarjalnosti in inovativnosti zaposlenih ter krepitev konkurenčnosti slovenskega gospodarstva, 
predvsem podpori prioritetnim področjem uporabe S4 (najmanj en KOC na obstoječe prednostno 
področje uporabe). P odprta so tako usposabljanja, ki krepijo poklicno specifične kompetence , ki 
predstavljajo primerjalno prednost za podje tje, gospodarstvo in širšo družbo, kot usposabljanja t. i. 
prečnih vsebi n, kot so vodstvene, prodajne ter mehke kompetence, saj pomembno vplivajo na 
zavzetost zaposlenih, uspešnost organizacije ter doseganje rezultatov. Ravno tako se prečno podpira 
pridobi vanje novih znanj s področja trženja, dizajna, uvajanja sprememb, ekologije, digitalizacije, ipd. 
Celotn a razpoložljiva sredstva za podporo delovanju KOC znašajo 5,5 milijonov evrov oz največ 0,55 
milijona evrov  na posamezen KOC.  
V letu 2019 j e načrtovan t udi začetek sistemske rešitve za vzpostavitev ključnega orodja  nadgradnje 
S4, potrebne za zagotavljanje uspešnosti politike razvoja človeških virov iz svežnja ukrepov S4, tj. 
vzpostavitve in delovanja platforme za napovedovanje kompetenc . 
Platforma za  napo vedovanj e kompetenc  je s sodobno tehnologijo in metodologijo podprto orodje za tri 
ključna področja razvoja kadrov:  
- dolgoročno napovedovanje potreb po kompetencah,  
- ugotavljanje vrzeli v kompetencah zaposlenih (in brezposelnih) glede na dolgoročne napovedi  
in priprava načrta razvoja karier ter načrta izobraževanja in    
 
34 
 - razvoj predlogov programov izobraževanja/usposabljanja glede na potrebe trga dela/vrzeli v 
kompetencah in zapolnjevanje vrzeli z izobraževanjem in usposabljanjem kadrov v obstoječih 
programih o ziroma  pravočasni pripravi novih ( tailor -made ) programov.  
 
Platforma za  napovedovanj e kompetenc  tako podpira dolgoročno napovedovanje potreb po kadrih 
oziroma kompetencah prihodnosti in temu ustrezno pr ilagajanje ponudbe usposabljanj. Platforma  za 
napove dovanj e kompetenc  lahko  koristi  tudi pri  načrtovanju potrebnih sprememb v izobraževalnem 
sistemu ter tako omogoča  razvoj kadrov, da bodo le -ti lažje in hitreje našli/ohranili kvalitetno 
zaposlitev, saj bodo opremljeni z znanji in kompetencami, ki bodo na trgu dela iskane.  
Ključne primerjalne prednosti platforme za  napovedovanj e kompetenc  so: 
- sistemski in celovit pristop k dolgoročnejšemu napovedovanju potreb po kompetencah (5 -7 let 
tj. obdobje, ki je ključno za uvajanje sprememb v izobraževalni sistem ), 
- platforma zagotavlja oblikovan proces in nabor orodij za ocenjevanje kompetenc zaposlenih 
ter ugotavljanje primanjkljaja kompetenc glede na potrebe delovnih mest in dolgoročnih 
napovedi,  
- platforma zagotavlja z orodji podprt sistem kariernega razvoja zaposle nih in  
- razpolaga z metodologijo, ki omogoča pripravo predlog a za oblikovanje/razvoj programov 
izobraževanja in usposabljanja (zunanjega in notranjega) skladno s potrebami 
podjetij/panog/SRIP -ov in drugih partnerstev/gospodarstva/trga dela.  
V bližnji priho dnosti bo platforma za  napovedovanj e kompetenc  (lahko) odigrala ključno vlogo pri 
ustreznem naslavljanju oziroma naši pravočasni pripravljenosti na izzive prihodnosti oziroma resne 
spremembe na trgu dela, s katerimi se bomo soočili kot posledico vse močnej šega in hitrejšega 
uvajanja novih tehnologij, digitalizacije, avtomatizacije, robotizacije, drugačnih oblik dela.   
Z vidika nadgradnje S4 velja v prihodnje na področju razvoja človeških virov poleg vzpostavitve 
platforme za  napovedovanj e kompetenc  in s te m napovedovanja ustreznih za trg dela potrebnih 
kompetenc ter odzivnega izobraževalnega sistema  izpostaviti naslednje: (a) vzpostavitev 
kontinuiranega dialoga z rektorsko konferenco za ukrepe, vezane na terciarno izobraževanje, (b) 
nadaljevanje kontinuiran ega dialoga na področju poklicnega in strokovnega izobraževanja, kar je še 
posebej ključno pri prenovi izobraževalnih programov, in smeri, kjer treba okrepiti navezavo med 
SRIP -i in šolami, (c) predstavitev S4 na Ekonomsko -socialnem svetu in vzpostavitev o blike 
kontinuiranega dialoga z ESS ter večja vključenost predstavnikov delojemalcev v procese, (č) krepitev 
mednarodne dimenzije in pozicije znotraj OECD (LEED), kjer se je Slovenija oziroma S4 v letu 2018 
prebila med najbolj vidne članice; kar je tudi pri ložnost za Slovenijo, da vstopi v prvo skupino držav za 
mednarodno primerjavo vezano na izzive prihodnosti t. i. future world of work , medsebojno primerljiv 
pregled izzivov, ki jih s seboj prinaša nezadržen tehnološki razvoj, predvsem digitalizacija, 
avtom atizacija in robotizacija kot tudi nove netipične oblike zaposlovanja ter predlogi odzivov oziroma 
ukrepov nanje.  
 
5.3 Podjetništvo in internacionalizacija  
Podjetništvo in internacionalizacija predstavljata pomembni področji S4, ki se med sabo 
dopolnjujeta in nadgrajujeta.   
Na področju internacionalizacije je intervencija države pomembna zlasti pri vključevanju podjetij v 
globalne verige vrednosti, ki poteka v okviru internacionalizacije SRIP -ov, ki se odražajo tako v 
skupnih naložbah kot v pilotnih projektih.  Poleg navedenega je treba zagotoviti tudi celovito podporo 
internacionalizaciji gospodarstva, ki zajema aktivnosti, ki podjetjem omogočajo nadgradnjo 
mednarodnega poslovanja na eni strani, na drugi strani pa zagotavljajo podporo podjetjem, ki šele 
pričenj ajo z mednarodnim poslovanjem kot na primer svetovanja, podpora za predstavitve podjetij na   
 
35 
 mednarodnih sejmih, zagotavljanje informacij o tujih trgih, podpora pri tržnih raziskavah tujih trgov, 
podpora pri iskanju lokalnih agentov na novih tujih trgih, ra zvoj in uporaba novih poslovnih modelov, 
podpora študijam izvedljivosti za projekte z mednarodnim potencialom, podpora demonstracijskim ali 
pilotnim projektom z mednarodnim elementom.  
Na področju podjetništva je bil v S4 postavljen izziv:  
Zagotoviti poveza no, prilagojeno in predvidljivo/stalno podporo v vseh fazah rasti podjetja (od pred -
semenske in zagonske do faze rasti in zrelosti) ter celostno podporno storitev, ki vsebuje štiri ključne 
elemente:  
- ustrezno infrastrukturo in storitve subjektov podpornega okolja,  
- finančna sredstva (subvencije, lastniško ter dolžniško financiranje – javno in zasebno),  
- vsebinsko podporo (izobraževalni programi, mentorstvo, coaching , usposabljanja, svetovanja) 
in 
- poenoteno izvajanje (nacionalnih institucij oz. institucij izbr anih v okviru transparentnega 
javnega izbora, spremljanje in učinkovit nadzor porabe javnih sredstev) in promocija 
programov (vključno s privabljanjem talentov).  
 
Skladno s to logiko in upoštevajoč načela S4 so bili opredeljeni horizontalni podjetniški uk repi, ki so 
strukturirani na start up in prenos znanja na eni strani ter na fazo razvoja in rasti malih in srednjih 
podjetij na drugi strani.  
 
5.3.1  Realizacija do 2018  
Na področju internacionalizacije so bili objavljeni javni razpisi, ki neposredno podpirajo ak tivnosti S4, 
in sicer:  
- spodbujanje razvoja in uporabe novih poslovnih modelov za lažje vključevanje v globalne verige 
vrednosti in  
- spodbujanje partnerstev za učinkovitejši nastop na tujih trgih v obdobju 2018 –2019.  
 
Poleg navedenega aktivnosti S4 podpiraj o tudi spodbude, ki spodbujajo nastope na sejmih, aktivno 
udeležbo na dogodkih v tujini, pripravo tržnih raziskav za tuje trge, pridobivanje certifikatov kakovosti 
za nastope na tujih trgih ter uporabo elektronskega poslovanja.  
Na tem področju podjetništva  je bilo narejenega kar nekaj napredka, in sicer objava različnih razpisov. 
V prvi fazi so aktivnosti usmerjene predvsem v vzdrževanje in povezovanje obstoječih in vzpostavitev 
novih struktur.  
Inovacijski eko -sistem se počasi vzpostavlja in dopolnjuje. Mre ža poslovnih točk, ki je vzpostavljena na 
ravni vseh regij, nudi širšo osnovno podporo podjetnikom v vseh fazah razvoja. Stično točko 
predstavlja nacionalna poslovna točka, ki nudi podporo potencialnim investitorjem. Mreža subjektov 
inovativnega okolja je usmerjena v podporo nastajanju podjetij s potencialom rasti predvsem v prvih 
letih po zagonu. Na področju turizma se vzpostavljajo turistične destinacije, ki predstavljajo pomemben  
del poslovnega okolja. Ravno tako se je pričela vzpostavljati mreža učnih izdelovalnih laboratorijev, ki 
je v tem trenutno omejena le na izobraževalne institucije. Center za kreativnost nudi podporo na 
področju kreativnih industrij, ravno tako je vzpostavljen Kompetenčni center za dizajn. Na področju 
digitalizacije pa se vzposta vlja tudi DIH.  
S finančnimi spodbudami za podjetja se dopolnjuje ponudba inovacijskega ekosistema, pri čemer so 
spodbude usmerjene v start up podjetja tako na nacionalni ravni kot tudi v posameznih sektorjih 
(problemska območja in lesna industrija). Finanč ne spodbude so zagotovljene tudi v fazi rasti podjetij v 
obliki neposrednih spodbud za lesarstvo, turizem, socialno podjetništvo in zadruge. Prek finančnih 
instrumentov bodo spodbude horizontalno izvedene v obliki lastniškega kapitala, garancij in   
 
36 
 neposred nih kreditov. Posebna pozornost je namenjena tudi transformaciji podjetij v fazi rasti oziroma 
zrelosti, kjer je treba uvajati nove poslovne modele. Vzpostavljen je dostop podjetij do 'hitrega' 
financiranja aktivnosti podjetij prek vavčerskega sistema za r azlične vsebine (inovacije, sejme, tržne 
raziskave, ipd). Preko dogodkov na poslovnih točkah se izvaja promocija celotnega podjetniškega 
okolja, kar bo v prihodnosti omogočilo integracijo aktivnosti in specializacijo.  
Prišlo je do spremembe v modelu financ iranja subjektov podpornega okolja, za katere se  zagotavlja 
zadostna finančna podpora, da lahko opravljajo naloge, ki so jim bile dane s strani države. Na žalost 
financiranje še vedno ni sistemsko urejeno, Zakon o podpornem okolju za podjetništvo te rešit ve 
namreč ni ponudil, kar pomeni, da je financiranje še vedno projektno.  
Vrzel na področju ustanavljanja start -up podjetij z globalnim potencialom rasti, ki je bila do izpred 
desetletja nazaj prisotna v Sloveniji, se je uspešno zapolnila, kar pomeni, da je  treba na tem področju 
nadaljevati z ukrepi. Po drugi strani pa bo novo vrzel, ki se nanaša na rast podjetij ( scale -up), težje 
zapolniti. Na tem področju so sicer predvideni podporni ukrepi države, ki pa bodo učinkoviti le, če bodo 
ustrezno zaživele sheme financiranja na podlagi kapitala za rast. Na tem področju močno zaostajamo 
za EU povprečjem.  
Na področju digitalizacije je bil dosežen preboj v načinu razmišljanja, tako da se je dopolnila ponudba 
na strani podpornega okolja, kjer je poleg SRIP -ov, ki del ujejo na tem področju, vzpostavljen tudi DIH. 
Slednji bo nudil podporo tako na strani povpraševanja na način, ki zapolnjuje nastalo vrzel.  
 
5.3.2  Plan 2019+  
Javni razpisi, ki so ali pa še bodo objavljeni v letu 2019, so:  
- Javni razpis Spodbujanje partnerstev za  učinkovitejši nastop na tujih trgih - S4, katerega namen je 
podpreti partnerstva podjetij, ki delujejo na področjih uporabe S4, pri internacionalizaciji. Cilj 
javnega razpisa je krepitev razvojnega in poslovnega sodelovanja podjetij, združenih v 
partnerst va, v okviru področij uporabe S4 (v skladu s potrjenimi vsebinami in aktivnostmi fokusnih 
področij akcijskih načrtov SRIP -ov ter prednostnimi področji S4). To bo ugodno vplivalo na 
možnosti za prodor in širitev na tujih trgih in k povečanju sposobnosti pod jetij za vključevanje v 
globalne verige vrednosti. Predvidena višina razpisanih sredstev je 2.170.000 evrov. Razpis bo 
predvidoma objavljen v drugi polovici  2019, izvedla pa ga bo Javna agencija Republike Slovenije 
za spodbujanje podjetništva, internaciona lizacije, tujih investicij in tehnologije (SPIRIT).  
– Javni razpis Spodbujanje kreativnih kulturnih industrij - Center za kreativnost 2019, katerega 
namen je spodbujanje izvajanja projektov, ki nastajajo na presečišču umetnosti, kulture, trga, 
podjetništva in gospodarstva ter združujejo ustvarjalnost, proizvodnjo in distribucijo dobrin in 
storitev in proizvajajo ter razširjajo dobrine ali storitve, ki vsebujejo ali izražajo kulturne vsebine. 
Na koncu bodi rezultati projektov tudi poslovno uresničljivi oz. fi nančno merljivi, hkrati pa bodi 
projekti povečali dodano vrednost oziroma bodo usmerjeni v reševanje posebnih družbenih 
problemov in tako prispevali k družbenemu napredku in blaginji. Razpoložljiva sredstva so 
skupno v obsegu 5.290.000 evrov. Razpisana sre dstva znašajo 880.000 evrov, predvidena je 
dodatna objava razpisa do višine razpoložljivih sredstev, izvajalec pa je MK.  
– Spodbude malih vrednosti v okviru vavčerjev, ki jih bodo podjetja lahko najemala celo leto in 
pridobila na enostaven način (brez preko mernih postopkov odobritve), pri čemer bo njihova 
obravnava zelo hitra. Podjetjem so oziroma bodo na voljo vavčerji z različnimi vsebinami na 
naslednjih področjih: zaščita intelektualne lastnine, certifikat kakovosti in  poslovna odličnost, 
internacionaliza cija, prenos lastništva in statusno preoblikovanje podjetij, digitalizacija in 
omogočitvene tehnologije, krožno/zeleno gospodarstvo, prototipiranje. Višina razpoložljivih 
sredstev znaša 22.340.00 evrov, izvajalec pa je Slovenski podjetniški sklad (SPS).    
 
37 
 - Javni razpis spodbujanje uvajanj a digitalne transformacije MSP, katerega namen je s podbuditi 
podjetja k celoviti digitalni transformaciji poslovnih procesov/produktov/storitev ter k dvigu 
organizacijskih in upravljavskih kompetenc na področju digitalne pism enosti, poznavanja ključnih 
naprednih tehnologij in razumevanja podatkov, poslovnih modelov i n integracije poslovnih rešitev. 
Višina razpisanih sredstev bo 1 2.400.000 evrov, razpis bo objavljen v drugi polovici leta 2019 , 
izvajalec pa bo MGRT.  
- Javni razpi s za spodbujanje procesnih izboljšav podjetij 2019 –2020, ki bo namenjen izboljšanju 
konkurenčnost podjetij preko procesnih izboljšav in spodbujanje prehoda v (S)Industrijo 4.0. Cilj 
razpisa je spodbujanje podjetij k prenovi in učinkovitemu upravljanju posl ovnih procesov, vitkemu 
poslovanju, k t.i. upravljanju business process management -u in design management . Višina 
razpisanih sredstev bo 2.100.000 evrov, razpis bo objavljen v drugi polovici leta 2019, izvajalec 
pa bo SPIRIT.  
- Pospeševalnik za usposabljanj e podjetij v tujini 2019 –2022, ki bo podprl hitro širitev podjetij na 
globalne trge, vključitev v mednarodne verige vrednosti in aktivno sklepanje mednarodnih 
strateških partnerstev, bo zagotovil trimesečni program usposabljanja v tujini (mentorstva, 
mreže nja, pripravo na investicije tveganega kapitala). Višina razpisanih sredstev bo 6.460.000 
evrov, razpis bo objavljen predvidoma v drugi polovici leta 2019 , izvajalec pa bo SPS.  
- Javni razpis za izvedbo podpornih storitev subjektov inovativnega okolja v RS 2 020–2022 za 
izvajanje brezplačnih storitev za ciljne skupine s strani subjektov inovativnega okolja (SIO), ki 
bodo s podporo MGRT oblikovali uravnoteženo programsko podporo za zagon, rast in razvoj 
podjetij. Višina razpisanih sredstev je 10.133.915,92 evrov, rok za oddajo vlog je 23. september 
2019, izvaja pa ga SPIRIT.  
- Javni razpis Spodbude za zagon podjetij P2 v letih 2019 –2021, ki je namenjen ustanovitvi, 
zagonu in razvoju nastajajočih podjetij (inovativnih start -upov) v prvi razvojni fazi s poudarkom n a 
razvoju in komercializaciji proizvodov, procesov in storitev. Višina razpisanih sredstev  je 
2.160.000 evrov, rok za oddajo vlog je  bil aprila 2019, izvaja pa ga SPS.  
- Javni razpis Spodbujanje partnerstev za učinkovitejši nastop na tujih trgih 2020 –2022, katerega 
namen je spodbuditi partnerstva, sestavljena iz najmanj treh malih ali srednje velikih podjetij, h 
kratkoročnemu ali dolgoročnemu sodelovanju na področju izvoza na tuje trge. Višina razpisanih 
sredstev je 2.800.000,00 evrov, rok za oddajo vlog je 5. oktober 2019, izvaja pa ga  SPIRIT.  
 
Ostali javni razpisi, ki bodo predvidoma objavljeni v letu 2019 in posredno podpirajo izvajanje 
S4: 
- Javni razpis Krepitev trženja blagovnih znamk na tujih trgih preko showroomov v tujini, preko 
katerega bomo spodbudi li podjetja k dvigu na globalni verigi vrednosti oz. k proizvodnji končnih 
produktov, prav tako pa je namen javnega razpisa spodbuditi podjetja za prehod na tretje trge. 
Višina razpisanih sredstev je 4. 700.000 evrov  za vzhodno kohezijsko regijo . Razpis  je bil objavljen 
maja 2019, rok za oddajo vlog je  septemb ra 2019,  izvajalec pa je SPIRIT.  
- Javni razpis Dvig kompetenc in promocija vodil nih turističnih destinacij 2020 -2021, katerega 
namen je vzpostaviti pogoje za pospešen razvoj turizma v turističnih destina cijah z aktivnostmi 
usposabljanja relevantnih deležnikov in dviga kompetenc za dosego večje konkurenčnosti. Z 
javnim razpisom se želi doseči tudi višja promocijska učinkovitost vodilnih destinacij. Višina  
razpisanih sredstev znaša 5.480.000 evrov. Razpis b o objavljen v drugi polovici leta 2019 . 
- Javni razpis Podpora mikro, malim in srednje velikim podjetjem s področja turizma za povečanje 
snovne in energetske učinkovitosti v letih od 2019 do 2022 . Višina razpisanih sredstev je 
21.555.330,41 evrov, razpis bo objavljen  v drugi polovici leta 2019 , izvajalec pa bo MGRT.  
- Javni razpis Integralni turistični produkti 20 20-2022 , ki bo spodbudil podjetja k bolj inovativnem 
pristopu pri oblikovanju svojih produktov/storitev in pomagal pri trženju in promociji. Višina   
 
38 
 razpisanih sredstev je 3.000.000,00 evrov, razpis bo objavljen v drugi polovici leta 2019 , izvajalec  
pa je MGRT.  
- Javni razpis Spodbujanje uvajanja okoljskih znakov za turistične nastanitve 2019 –2020, katerega 
namen je spodbuditi deležnike, ki opravljajo turi stično dejavnost (nastanitvene zmogljivosti), k 
uvajanju ekološkega managementa in ekoloških standardov v turističnih nastanitvenih objektih.  
Višina razpisanih sredstev je 105.000,00 evrov, roka za oddajo vlog pa sta  bila 14. aprila 2019 in 
10. junija 2019 ; izvajalec je MGRT.  
- Javni razpis Spodbude za razvoj lesarstva na področju polproizvodov 2.0, ki spodbuja k uvajanju 
ali povečanju proizvodnje polproizvodov z namenom zapolnjevanja manjkajočih členov v gozdno -
lesni verigi.  Višina razpisanih sredstev znaša  8.369.659,68 , roki za oddajo vlog so 29. avgusta in 
23. oktobra 2019 ter 15. januarja in 6. aprila 2020 ; izvajalec pa je  SPS.  
- Javni razpis za sofinanciranje izvajanja dejavnosti slovenskih poslovnih klubov v tujini v letu 2019 , 
v okviru katerega bo zagoto vljena podpora za delovanje že delujočih slovenskih poslovnih klubov 
v tujini pri izvajanju aktivnosti internacionalizacije.  Okvirna višina sredstev, ki je na razpolago za 
izvedbo razpisa znaša 450.000 evrov, rok za oddajo vlog pa je bil marca 2019.  
- Vavče r za sofinanciranje razvoja kadrov in certificiranja v lesni industriji za obdobje 2019 -2020 , 
katerega cilj je spodbuditi podjetja v lesni industriji k izobraževanj u o učinkovitih strategijah trženja 
in jih usposobiti za digitalizacijo. Višina razpisanih sredstev je 600.000 evrov, razpis bo objavljen 
predvidoma v drugi polovici  leta 2019, izvajalec pa bo Javni štipendijski, razvojni, invalidski in 
preživninski sklad Republike Slovenije.  
 
V letu 2019 so na razpolago sredstva tudi na podlagi JR, ki so že bili  objavljeni  v preteklih letih , 
in sicer na podlagi:  
- Javni razpis Spodbude za raziskovalno razvojne projekte (RRI v verigah in mrežah vrednosti 
TRL6 -9). Vrednost odpiranja je 14.200. 000,00 evrov, rok za oddajo vlog pa je 24. september 
2019 . 
- Javni razpis Dop olnjevanje SME instrumenta – faza 1. Vred nost odpiranja je 490.000,00 evrov, 
rok za oddajo vlog je bil 15. maj a 2019 . 
- Javni razpis Dopolnjevanje SME instrumenta – faza 2. Vred nost odpiranja je 9.300.000,00 evrov, 
rok za oddajo vlog je 12. septemb ra 2019 . 
- Javnega razpisa Vzpostavitev ali nadgradnja elektronskega poslovanja v MSP v letih 2019 –2022, 
z namenom lažjega poslovanja na tujih trgih. Odpiranja v letu 2019 bodo potekala 1. oktobra 
2019, vsa nadaljnja odpiranja pa vsakega 1. oktobra v letu do leta 2021 . Višina razpisanih 
sredstev znaša 11.812.500,00 evrov.  
- Javnega razpisa Sofinanciranje individualnih nastopov podjetij na mednarodnih sejmih v tujini v 
letih 2019 –2023. Odpiranja v  letu 2019 so oziroma bodo potekala 7. januarja, 15. maja in 5. 
septembra, n adaljnja odpiranja pa bodo izvedena v letih od 2020 do 2022. Višina razpisanih 
sredstev je 6.400.000 evrov.  
- Javnega razpisa za razvoj in uvajanje novih produktov v lesarstvu, ki je namenjen spodbujanju 
uvajanja novih ali dvigu zahtevnosti izdelkov, ustvarj anja novih delovnih mest ali rasti dodane 
vrednosti na zaposlenega v MSP, spodbujanju učinkovite rabe energije in obnovljivih virov 
energije ter izvedbi ukrepov za izboljšanje učinkovite rabe virov, ki bodo prispevali k prehodu 
Slovenije v krožno gospodars tvo. Rok za oddajo vlog je  bil 20. februar ja 2019. Višina razpisanih 
sredstev je 5.554.701,04 evrov.  
 
39 
 Poleg nepovratnih sredstev so podjetjem na voljo tudi povratna sredstva:  
Posojilni skladi v okviru SID banke za naslednje vsebine:  
- izgradnja novih ali te hnološka posodobitev obstoječih obratov za predelavo lesa, razvoj izdelkov z 
visoko dodano vrednostjo,  
- izvedba naložbenih projektov za trajnostno rast slovenskega turizma ( področja namestitvenih 
zmogljivosti, športne infrastrukture, zabaviščne infrastruktu re, kulturne infrastrukture, žičnic, marin 
ali turističnih letovišč ), 
- spodbujanje internacionalizacije mikro, malih in srednje velikih podjetij,  
- financiranje investicij na različnih področjih delovanja podjetja,  
- financiranje naložb v neopredmetena in opre dmetena osnovna sredstva in za zaposlovanje 
neposredno ustvarjeno z naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva , 
- financiranje tekoče likvidnosti ter pokrivanje stroškov in izdatkov poslovnega procesa.  
 
Finančni produkti , ki jih izvaja SPS in so na volj o malim in srednje velikim podjetjem:  
- garancije s subvencijo obrestne mere,  
- mikrokrediti za MSP v okviru operacije  FI in 
- semenski kapital  v okviru operacije FI. 
 
V letu 2019 so na voljo tudi sredstva v obliki lastniškega ali kvazi -lastniškega kapitala.  Sredstva za 
izvajanje so prispevali Evropski investicijski sklad, SID banka26 in SPS27. 
Ministrstvo je SID banko imenovalo za upravljavca Sklada skladov, v katerega bo vplačanih 253 
milijonov evrov iz evropskih kohezijskih sredstev, ki so Sloveniji v finančni p erspektivi 2014 –2020 na 
voljo do leta 2023 za financiranje razvoja in podjetništva. Poleg sredstev evropske kohezijske politike 
bodo finančni posredniki morali zagotoviti še dodatna sredstva v okvirni višini 150 milijonov evrov 
zaradi zahteve po finančnem vzvodu in ponovne uporabe vrnjenih sredstev, tako da bo podjetjem in 
drugim končnim prejemnikom skupaj na voljo več kot 400 milijonov evrov.  
Namen tako oblikovanega sklada je spodbujanje oziroma financiranje trajnostne gospodarske rasti in 
razvoja, inovaci jskih vlaganj ter tekočega poslovanja z dolžniškimi in lastniškimi oblikami financiranja 
na štirih področjih:  
- raziskave, razvoj in inovacije,  
- mala in srednje velika podjetja,  
- energetska učinkovitost in  
- urbani razvoj.  
Končnim prejemnikom finančni instrument i zagotavljajo ugodne povratne vire financiranja v obliki 
kapitala, nižjih obrestnih mer, daljših ročnosti, manjših zahtev po zavarovanjih (ali brez zavarovanj) in 
daljših moratorijev.  
Podjetjem bodo iz Sklada skladov na področju razvoja, raziskav in inova cij (RRI) na voljo ugodni 
krediti (neposredno ali na podlagi portfeljskih garancij) za financiranje investicij v višini vsaj 130 
milijonov evrov  (v znesek je vključen tudi pričakovani vzvod) .  
                                                      
26 https://www.sid.si/velika -podjetja/osnovne -informacije -o-segip  
27https://podjetniskisklad.si/sl/produkti -sklada/program -msp5/razpisi/zaprti -razpisi/11 -news/469 -eif-launches -a-eur-80-million -
central-europe -fund-of-funds -to-support -smes -and-small -mid-caps    
 
40 
 Mikro, malim in srednje velikim podjetjem bo v okviru Sklada sk ladov prek finančnih posrednikov na 
voljo vsaj 198 milijonov evrov  (v znesek je vključen tudi pričakovani vzvod)  v obliki ugodnih 
mikrokreditov, kreditov, lastniškega  in kvazi -lastniškega kapitala  ter portfeljskih  garancij, ki jih bodo 
podjetja lahko upora bila za financiranje obratnih sredstev in naložb v osnovna sredstva.  
Potrebna nadgradnja z vidika S4:  
- Priprava Programa za spodbujanja vitke proizvodnje in digitalizacije podjetij , ki bo združil ukrepe 
za prehod v Industrijo 4.0.  
- Ugotovitev glavnih vrzeli obstoječih instrumentov.  
- Podpreti sistemske ukrepe na področju dostopa do virov financiranja, kot npr. bonitetna ocena 
podjetij v zgodnjih fazah razvoja, še posebej tistih, ki so izpostavljeni v Doing Business . 
- Ukrepi v podporo scale -up.  
- Zagotoviti stabil nost ukrepov na področju podpornega okolja in financiranja.  
- Konsolidacija podpornega okolja za podjetništvo na različnih ravneh. V ta namen je predvidena 
izvedba vrednotenja svežnja ukrepov in ukrepov podpornega okolja.  Spodnja slika iz predstavitve 
S4 ilustrira smiseln način integracije:  
 
Slika  3: Shema inovacijskega podpornega okolja  
Vir: SVRK  
 
5.4 Razvojna država  
Pri dani politiki smo upoštevali najpomembnejše resorne politike, ki vplivajo na učinkovitost izvajanja 
S4. Skozi delovanje DSDS S4 oziroma DSS4 j e v S4 predviden mehanizem za usklajevanje pobud 
SRIP -ov. Pokazalo se je, da so bili SRIP -i v prvi fazi delovanja preobremenjeni z drugimi prioritetami 
(priprava akcijskih načrtov, vzpostavitev operativnega sodelovanja, internacionalizacija), tako da do 
pravega vsebinskega dialoga med institucijami države in SRIP -i šele prihaja. SRIP -i so se v namen 
dialoga z državo za ključne razvojne aktivnosti šele pred kratkim ustrezno in operativno povezali, tako 
da lahko zdaj v razmerju do ministrstev in drugih vladni h služb nastopajo  enotno. S tem pa so tudi 
vzpostavljeni osnovni pogoji za sistemski dialog o razvojni državi.  
Inovativna in zelena javna naročila v pristojnosti MJU in MOP  
Zakon o javnem naročanju določa pogoje javnega naročanja in omogoča oblikovanje p artnerstva za 
inovacije, s čimer se v enem postopku združujeta razvojna faza in dobavo storitve. Partnerstva za 
  
41 
 inovacije so primerna za tista  področja uporabe S4, kjer je naročnik javni sektor, še posebej pa to 
velja za prednostno področje Zdravo bivalno  in delovno okolje. Uredba o zelenem javnem naročanju je 
v letu 2011 nadgradila Zakon o javnem naročanju. Namen omenjene Uredbe je zmanjšati negativen 
vpliv na okolje z javnim naročanjem okoljsko manj obremenjujočega blaga, storitev in gradenj. Cilja S4 
na tem področju sta bila do leta 2017 izvesti najmanj tri javna naročila z uporabo partnerstev za 
inovacije na področju Zdravo bivalno in delovno okolje in nato dobre prakse javnega naročanja s 
ciljem spodbujanja inovativnosti razširiti na splošno prakso v j avnem sektorju. V trenutku poročanja o 
javnem naročanju za produkte in storitve, ki so vključeni v prednostnih področjih S4, glede na zahtevo 
po »upoštevanju določil Uredbe o zelenem javnem naročanju v delu, ki omogočajo pripravo dodatnih 
naročniških zahte v v skladu z zahtevami produktnih smeri iz S4«, še ni na voljo podatkov. MJU pa v 
okviru Interreg Central Europe sodeluje kot partner v projektu PPI2Innovate, ki  se neposredno 
osredotoča na javne naročnike   z namenom, da bi vzpostavil regionalne zmogljiv osti PPI ( Public 
Procurement for Innovative Solutions ), spremenil odnos do PPI, okrepil povezave med ustreznimi 
deležniki v regijah, vse z namenom da bi na koncu povečali uporabo PPI v državah Srednje Evrope. V 
okviru projekta bodo razviti trije tematski p ripomočki za javno naročanje inovativnih rešitev in 
produktov na področju zdravja, energije in informacijsko -komunikacijske tehnologije ( SMART Health, 
SMART Energy, SMART ICT ). Vzpostavljenih bo šest regionalnih Kompetenčnih centrov za PPI 
povezanih v regi onalno mrežo, šest akcijskih načrtov za implementacijo osmih PPI projektov ter štirje 
PPI piloti. V PPI pilote bodo vključene vse faze javnega naročila inovativne rešitve od opredelitve 
inovativne rešitve, izvedbe postopka oddaje javnega naročila do podpis a pogodbe z izbranim 
ponudnikom. MJU bo v okviru projekta v letošnjem letu izvedel pilot javnega naročila inovativne rešitve 
na področju IKT na osnovi razvitega pripomočka PPI2Innovate z namenom njegovega testiranja in 
dodelave za čim bolj praktično uporab o in nadgradnjo znanj v okviru Kompetenčnih centrov za PPI.  
Izdaja dovoljenj in odprava regulacijskih ovir   
S4 predvideva, da bo država tudi na podlagi prejetih predlogov pripravljenih v okviru SRIP -ov in/ali 
Nacionalne investicijske platforme, izvedla ak tivnosti za odpravo regulacijskih ovir kot tudi pospešila 
izdajo in/ali prednostno obravnavala potrebna dovoljenja oziroma soglasja v njeni pristojnosti, če bo 
šlo za naložbe oziroma projekte v okviru opredeljenih prednostnih področij. Izvajali se bodo ukr epi za 
izboljšanje zakonodajnega okolja z odpravo administrativnih ovir, z uvedbo MSP testa pa se bo 
dosledno izvajala presoja posledic predpisov na gospodarstvo.  
Doslej se SRIP -i niso sistematično ukvarjali s predlogi na področju regulacije in standardiza cije. 
Posledično DSDS S4 ni obravnavala z regulacijo povezanih tem. Vprašanjem podpore razvojnim 
podjemom v okviru razvojno usmerjene standardizacije je treba v bodoče posvetiti bistveno večjo 
Učinkovito pravosodje (v pristojnosti MP)  
S4 predvid eva, da bo z namenom pospešitve zagona gospodarstva in pritoka tujih investicij  država na 
podlagi Strategije pravosodje 2020 izvedla aktivnosti za hitrejše reševanje gospodarskih sporov, 
izvršb, alternativne oblike reševanja gospodarskih sporov, izboljšan je postopkov zaradi insolventnosti 
in učinkovito odpravljanje gospodarskega kriminala in korupcije. Za izvajanje aktivnosti je bila dne 21. 
9. 2016 s strani organa upravljanja izdana odloč itev o podpori št. 11 -1/1/MP/0 za operacijo 
»Učinkovito pravosodje«.  S pomočjo pridobljenih finančnih  sredstev v viš ini 32,9  milijonov evrov  (od 
tega evropski socialni sklad  prispeva 80 % oziroma 26,3 milijonov evrov ) se financirajo aktivnosti 
spodbujanja in zagotavljanja kakovosti v pravosodj u, prenove poslovnih procesov in izboljšanje 
usposobljenosti zaposlenih v p ravosodju. Cilj aktivnosti je v izboljšanju kakovosti pravosodnih 
procesov z optimizac ijo vodenja postopkov in dvigom kompetenc zaposlenih v pravosodnem sistemu. 
V okviru cilja bodo  prenovljeni pravosodni poslov ni procesi in dosežena višja usposobljenost 
zaposlenih v p ravosodju, hkrati bodo s strani upravičencev v izvajanju zagotovljene najvišje možne 
doda ne vrednosti na posamezno enoto vloženih javnih sredstev (stroškovna učinkovitost). Z 
razvojnimi  aktivnostmi se bo do leta 2023 prispevalo k povečanju in izboljšanju učinkovitosti   
 
42 
 pravos odja kot celote, saj bodo poleg MP aktivnosti operacije izvajali še Ustavno sodišče RS, Vrhovno 
sodišč e RS in Uprava RS za probacijo, v izvajanje pa bodo vključeni tudi drugi prav osodni organi, kot 
so Državno odvetništvo RS, Vrhovno državno tožilstvo RS,  Notarska zbornica Slovenije in Zbornica 
izvršiteljev Slovenije . 
Davčne olajšave (v pristojnosti MF)  
Davčna olajšava je namenjena uspešnim podjetjem, ki poslujejo z dobičkom in lah ko svoj davek 
zmanjšajo za svoja vlaganja v raziskave in razvoj (RR). Pri tem lahko sama glede na svoje poslovanje 
načrtujejo tudi izdatke za RR tako, da hkrati dosežejo dva učinka: konkurenčno prednost z RR 
dejavnostjo in za ta znesek manjšo davčno osnovo . Davčna olajšava znaša 100  % za vlaganja v RR 
dejavnost . Neto učinek za gospodarske družbe znaša 1 9 %. Država bo s tem ukrepom nadaljevala 
tudi v naslednjem obdobju.  
Od leta 2012 lahko davčni zavezanec uveljavlja zmanjšanje davčne osnove v višini 100  % zn eska, ki 
predstavlja vlaganja v raziskave in razvoj. Vlaganja v raziskave in razvoj so vlaganja v notranje 
raziskovalno -razvojne dejavnosti in nakup raziskovalno -razvojnih storitev. Po zadnjih podatkih FURS 
na dan 1. junij 2019 je olajšavo v letu 2015 kori stilo 757 pravnih in 37 fizičnih oseb in tako svojo 
davčno obveznost zmanjšalo za 46,4 milijona evrov, v letu 2018 pa je 567 pravnih in 17 fizičnih oseb 
svojo davčno obveznost z uveljavljanjem navedene davčne olajšave zmanjšalo za 45,6 milijona evrov .  
Zaradi velikega števila ugotovljenih nepravilnosti pri prijavi davčnih olajšav do leta 2016, je v letu 2017 
FURS v sodelovanju z MGRT izdal Smernice za zagotavljanje večje davčne gotovosti pri uveljavljanju 
davčnih olajšav za vlaganja v raziskave in razvoj in  prvo izdajo Vprašanja in odgovori: Davčne 
olajšave za vlaganja v raziskave in razvoj, kar naj bi poslovnim subjektom olajšalo prepoznavanje 
vlaganj, ki se uvrščajo med vlaganja v raziskave in razvoj.  
Gospodarska diplomacija in promocija (v pristojnosti MZ Z in MGRT)   
Tematsko osredotočena in geografsko ciljana gospodarska diplomacija igra pri razvojni in tržni 
internacionalizaciji pomembno vlogo. Ukrepi za podporo podjetjem so na tem področju organizirani 
preko meddržavnih komisij, gospodarskih delegacij, gospodarskih predstavitev v tujini, svetovanj 
podjetjem za izbrani tuji trg, posredovanja informacij o tujih trgih in drugih storitev diplomatsko -
konzularnih predstavništev (kot npr. prednostna izdaja viz), s poudarkom na krepitvi mreže 
ekonomskih svetoval cev.   
MZZ, MGRT in SVRK so s pristojnimi agencijami na področju mednarodnega sodelovanja vzpostavili 
odlično sodelovanje, kar se že kaže v odmevnih skupnih nastopih v tujini.  
   
43 
 6. GLOBALNO INTEGRIRAN PRISTOP  
6.1 Dodana vrednost S4 pri internacionalizaciji  
Cilji S4 na področju internacionalizacije so:  
I. močnejše pozicioniranje slovenskih inovacijskih deležnikov v globalnih mrežah vrednosti 
(internacionalizacija navzven),  
II. pozicioniranje Slovenije kot raziskovalno -razvojno -inovacijsko središče ( hub), še posebej z 
vidika privabljanja tujih podjetij in krepitve raziskovalno -razvojnih oddelkov obstoječih podjetij 
ter mobilizacije domačih in privabljanja tujih vrhunskih talentov in dinamičnih (zagonskih) 
podjetij (internacionalizacija navzven).  
 
Za uspešnost izvajanja S4 je tako ob t. i. tržni internacionalizaciji, ki temelji na izvozu inovativnih 
slovenskih produktov, storitev in procesov, ključna t. i. razvojna internacionalizacija, tj. vključevanje 
slovenskih inovacijskih deležnikov v evropske in globalne raziskovalno -razvojne in tehnološke projekte 
in platforme, kar slovenskim podjetjem in institucijam znanja omogoča vključevanje v evropske in 
globalne verige vrednosti.  
Temu v sled je ključno tesnejše sodelovanje med SRIP -i in državo, tj. pristojnimi ministrstvi (še 
posebej SVRK, MGRT, MIZŠ in MZZ).  
6.2 Realizacija  
Izvajanje S4 je slovenskim inovacijskim deležnikom omogočilo vključevanje v tematske platforme 
pametne specializacije ( S3 Thematic Platforms ), ki jih upravlja JRC Evropske komisije. Namen do 
sedaj ustanovljenih  treh tematskih platform na področjih industrijske modernizacije, energije in 
agroživilskega sektorja je zagotavljanje podpore pri spodbujanju medregionalnega sodelovanja, 
izhajajočega iz sinergij in komplementarnosti med strategijami pametnih specializaci j regij in držav 
članic EU. V okviru tematskih platform se oblikujejo različna tematska partnerstva (do konca leta 2018 
je bilo vzpostavljenih 30 tematskih partnerstev). V tematskih partnerstvih sodelujejo inovacijski 
deležniki (podjetja, povezovalne insti tucije, institucije znanja itd.) iz različnih regij in držav članic EU, in 
sicer s ciljem oblikovanja in komercializacije skupnih, medregionalnih prebojnih inovacijskih projektov 
souporabe raziskovalno -razvojne infrastrukture in skupnih naložb. Slovenski i novacijski deležniki so od 
vseh regij in držav članic EU vključeni v največ tematskih partnerstev, sodelujejo namreč v 16 izmed 
skupno 30 tematskih partnerstvih, predvsem v okviru tematske platforme za industrijsko 
modernizacijo, v okviru katere je:  
- TECOS kot del SRIP -a ToP sovodilna regija na tematskem področju SME Integration to Industry 
4.0,    
- UniMb kot del SRIPT sovodilna regija na tematskem področju Digitalisation and Safety for 
Tourism,  
- Kemijski inštitut kot del SRIP -a Krožno sovodilna regija na tem atskem področju Advanced 
Materials for Batteries for Electro -mobility and Stationary Energy Storage v okviru evropskega 
zavezništva za baterije.  
V letih 2017 in 2018 se je bistveno pospešilo sodelovanje z EIT, ki povezuje vodilna nacionalna in 
regionalna r aziskovalna središča, univerze in podjetja v dinamična čezmejna partnerstva oziroma t. i. 
KIC na šestih področjih, in sicer na področju podnebja, digitalnih tehnologij, inovativne energije, 
zdravja, surovin in hrane. KIC -i, ki prav tako delujejo na regiona lni in nacionalni ravni v obliki t. i.  
vozlišč ( hubs ), inovacijskim deležnikom zagotavljajo različne oblike podpore: od pomoči pri razvoju 
podjetniške storitve in iskanju partnerjev za razvoj novih, skupnih produktov in storitev do 
izobraževalnih programo v in programov usposabljanj ter razširjanja najboljših praks.  V letu 2018 so   
 
44 
 MIZŠ, MGRT in SVRK podpisali Memorandum o sodelovanju z KIC -Climate in  KIC Raw Materials, kar 
predstavlja začetek sodelovanja z namenom, da bi Slovenija postala pilotna regija u vajanja 
institucionaliziranega sodelovanja med EIT in regijo oziroma državo članico EU, in sicer na tematskem 
področju prehoda v krožno gospodarstvo in pametnih skupnosti. Obenem z EIT/KIC že sodelujejo:  
- Kemijski inštitut, ki je pod okrijem SRIP -a Krožno p ostal slovenski, regionalni hub za KIC 
Climate,  
- Geodetski zavod in Zavod za gradbeništvo Slovenije, ki pod okrijem SRIP -a MATPRO in P siDL 
predstavljata slovenski, regionalni hub za KIC Raw Materials,  
- GZS – ZKŽP, ki je pod okriljem SRIP -a Hrana postal regio nalni hub za KIC Food,  
- SRIP Zdravje -medicina, ki je vodilni partner v prijavi za vzpostavitev slovenskega,  regionalnega 
hub-a za KIC Health  
- SRIP ToP, ki predstavlja enega izmed ključnih partnerjev v vlogi za vzpostavitev EIT KIC 
Advanced Value Manufactur ing.  
 
Slovenija se je  22. Novembra 2017 vključila v Vanguard iniciativo, tj. platformo za medregionalno 
sodelovanje, v okviru katere deležniki iz 35 najnaprednejših regij EU, usmerjenih v napredne industrije 
in industrijsko modernizacijo, sooblikujejo in  soinvestirajo v demo in pilotne projekte na podlagi sinergij 
in komplementarnosti med njihovimi strategijami pametnih specializacij. Pristopno deklaracijo so 
podpisali MIZŠ, MGRT in SVRK, ki tako koordinirajo sodelovanje slovenskih deležnikov v iniciativi . 
Inovacijski deležniki so se pod okriljem SRIP -ov že pričeli vključevati v demo in pilotne projekte 
Vanguard iniciative.  
Sistemsko vključevanje v medregionalne pobude predstavlja bistveno izboljšano osnovo, ne le za 
uspešno koriščenje EU sredstev v priho dnje, temveč za bistveno nadgrajeno razvojnega sodelovanja 
z vodilnimi podjetji in raziskovalnimi organizacijami v Evropi in svetu. Večina pobud je v fazi definicije t. 
i.test  bed, torej konkretnih partnerskih razvojnih sodelovanj, a v tej fazi je pozornos t iz dolgotrajne faze 
mapiranja kompetenc usmerjena na oblikovanje poslovnih protokolov, za katere pa se bo na ravni EU 
iskalo optimalne načine financiranja, in sicer za verige vrednosti, ki jih bo letos Evropska komisija 
določila kot prednostne (t.i. Strategic European Value Chains ).  
V letu 2018 sta MGRT in SVRK v okviru Podporne službe EK za strukturne reforme zasnovala 
ocenjevalno študijo ( scoping ) za tesnejše sodelovanje SRIP -ov z vsaj tremi EU regijami. V letu 2019 
bo zunanji izvajalec naredil podrobn ejšo analizo, na katerih specifičnih področij in med katerimi akterji 
bi veljalo najprej začeti spodbujati skupno razvojno in gospodarsko sodelovanje. Okvirno je bil 
preverjen interes, da bi v okviru tega scoping -a med drugim utrdili sodelovanje s Škotsko (vzpostavljen 
neposreden stik in tudi načelen dogovor z škotsko ministrico za zunanje zadeve), Flamci (dosežen 
načelen dogovor z Invest Flanders), kot zelo primerne regije pa so tudi prej omenjena Bavarska, 
Švedska (stik vzpostavljen), katera izmed španski h regij (Katalonija, Baskija ali Navarra, ki so vse zelo 
aktivne znotraj pobude Vanguard), lahko pa tudi kakšna italijanska regija, predvsem Lombardija ali 
Emiglia Romagna. V letu 2019 bodo tako opredeljene vsaj tri regije in podrobneje identificirana 
fokusna področja in potrebne aktivnosti za povezovanje SRIP -ov z inovacijskimi deležniki v 
identificiranih treh prioritetnih regijah, še posebej z grozdi.  
 
V nadaljevanju povzemamo konkretne aktivnosti SRIP po treh stebrih (Digitalno, Krožno, Industrija 
4.0.).    
 
45 
 6.2.1  Digitalno  
SRIP P miS je že vključen v več projektov Obzorja 2020 in Inštrumenta za povezovanje Evrope na 
fokusnih področjih iz akcijskega načrta, posebej na področju varnosti in presoje tveganj v okolju 5G 
tehnologij. SRIP P miS sodeluje v operativnih dog ovorih pri vključevanju Slovenije kot pilotnega 
sodelovanja z EIT posebej z EIT KIC Digital.  
 
IKT_HM je postala članica Digital Europe, ki predstavlja najmočnejšo koalicijo za prehod v digitalno 
gospodarstvo v EU, in članica European AI ( Artificial Intell igence ) Alliance. Sodeluje v mreži ERNACT, 
ki združuje predstavnike regionalnih in lokalnih oblasti s ciljem enotnega dostopa do IKT rešitev. 
Sodeluje v Interreg Europe Cyber, ki podpira evropska mala in srednja podjetja na področju 
kibernetske varnosti.  
 
SRIP PSIDL  sodeluje v JRC S3 Sustainable building partnership in Heating and cooling partnership 
ter v programu INNOSOUP na področju pametnih omrežij in upravljanja z energijo.  
6.2.2  Krožno  
SRIP Krožno  poleg vključenosti v že opisano medinstitucionalno povezova nje EIT KIC Climate in v 
tematsko platformo za industrijsko modernizacijo, sodeluje s sorodnimi grozdi v dveh evropskih 
platformah, in sicer v platformi Bio -based Industry Consortium ter European Cluster Collaboration 
platformi, prav tako pa v okviru S3 pl atforme medregionalnega sodelovanja na področju bioenergije z 
vodilnim partnerjem iz Španije ter v okviru programa H2020 v projektu SME Power Efficieny Project z 
vodilnim partnerjem iz Grčije.  
 
SRIP Hrana je aktivna v okviru EIT KIC Hrana, ki združuje več  kot 50 partnerjev vodilnih deležnikov iz 
gospodarstva, raziskovalnih centrov in institucij znanja iz 13 držav, pred kratkim (konec marca 2019) 
pa je postala tudi članica S3 platforme medregionalnega sodelovanja za področje Smart Sensors for 
Agri-Food, ki združuje partnerje iz 15 različnih evropskih regij.  
 
SRIP Turizem  sodeluje v že opisanem primeru medinstitucionalnega povezovanja v okviru tematske 
platforme za industrijsko modernizacijo v partnerstvu Digitalisation and Safety for Tourism, kjer je 
Fakult eta za turizem Univerze v Mariboru vodilni partner.  
 
6.2.3  Industrija 4.0.  
SRIP ToP  že od samega začetka aktivno sodeluje v tematski platform i za industrijsko modernizacijo, 
saj je TECOS eden od vodilnih partnerjev v pobudi SME integration to Industry 4.0.  Med novejšimi 
pobudami v isti platformi je Artificial Intelligence and Human Machine Interface, kjer aktivno sodeluje 
IJS kot koordinator SRIP -a in se v tej fazi dogovarja za sovodilno vlogo. ToP se pridružuje Vanguard 
iniciativi New Nano -Enabled Products, kat ere cilj je vzpostaviti nove pilotne proizvodne zmogljivosti na 
nišnih področjih nanomaterialov. V podobni fazi je približevanje ToP Vanguard iniciativi Efficient and 
Sustainable Manufacturing. Pri tem SRIP ToP sodeluje z ostalimi SRIP -i pri iskanju najpri mernejših 
podjemov, na primer s SRIP -om Krožno in predvideno izgradnjo reciklažnih linij in biorafinerij. SRIP 
ToP je s svojimi člani vključen v niz projektov H2020, in Interreg, prav tako pa sodeluje v okviru 
Evropskega združenja za robotiko, EUREKA Clust ers in z Evropskim raziskovalnim združenjem za 
tovarne prihodnosti.  
 
SRIP ACS+  je član  evropske zveze dobaviteljev CLEPA in član ekspertne skupine držav članic EU na 
področju avtomobilske industrije. Sodeluje v Interreg projektih eSMART (dekarbonizacija p roizvodnje) 
in TECHMOLOGY (digitalizacija proizvodnje).  
   
46 
 SRIP MEDICINA  sodeluje v S3 platformah na področju personalizirane medicine (projekta Saphire in 
S3P4PM) in v Vanguard iniciativi s projektom Medtech, v okviru katerega si prizadeva za postavitev 
centra za protonsko obsevanje raka za JV Evropo. Izvajajo tudi Projekt Provita (Advanced Tools & 
Advanced Health Care Services for Empowered Patients) v Obzorju 2020 in TIM (Twin International 
Multihelix) . 
 
SRIP MATPRO  sodeluje z EIT RawMaterials Hub neposred no z Regionalnim Centrom  Adria.  V 
Vanguard iniciativi sodeluje na 3DP pilotu na področju multikomponentnih materialov in proizvodnih 
procesov (tehnologije nanašanja) in proizvodnje specializiranih delov.  
   
47 
 Priloga A: Tabela instrumentov, ki so neposredno  ali posredno vezani na izvajanje S4   
 
Tabela 3: Tabela instrumentov  - Načrtov izvedbe operacije (NIO) , ki so neposredno ali posredno  povezani z  izvajanje m S4 (sredstva, ki so bila dodeljena28 od 1. 1. 
2016 do 31. 12. 2018 ). 
Področj e Tip spodbude  Posredniški organ  Načrt izvedbe operacije (NIO)  Dodeljena sredstva 
(SI in EU del)  
Raziskave, razvoj 
in inovacije (RRI)  Instrumenti s 
področja RRI, ki 
so neposredno 
povezani z 
izvajanjem S4  MGRT  Javni razpis "Pilotni/demonstracijski projekti  - I. sklop: pretvorba, distribucija in upravljanje energije"  7.400.500 €  
MGRT  Javni razpis "DEMO PILOTI II 2018"  56.602.502 €  
MIZŠ  Javni razpis "RRI v verigah in mrežah vrednosti (TRL 3 -6)" 55.000.000 €  
MGRT  Javni razpis "RRI v verigah in mrežah vrednosti (TRL 6 -9)" 15.800.000 €  
MIZŠ  Javni razpis "Spodbujanje izvajanja raziskovano -razvojnih projektov TRL (3 -6)" 45.000.000 €  
MGRT  Javni razpis "Spodbujanje izvajanja raziskovano -razvojnih projektov TRL (6 -9)" 74.200.000 €  
MGRT  Javni razpis " Krepitev kompetenc in inovacijskih potencialov podjetij"  13.228.722 €  
MGRT  Javni razpis za izbor operacij "Podpora strateškim razvojno inovacijskim partnerstvom (SRIP) na 
prioritetnih področjih pametne specializacije"  10.490.784 €  
MIZŠ  Javni razpis z a spodbujanje raziskovalcev na začetku kariere 2.0  10.000.000 €  
MIZŠ  Javni razpis za spodbujanje raziskovalcev na začetku kariere 2.1  12.876.300 €  
MIZŠ  Javni razpis "Spodbujanje dejavnosti prenosa znanja preko delovanja pisarn za prenos tehnologij"  6.000.000 €  
MIZŠ  NPO - "Renewable Materials and Healthy Environments Research and Innovation Centre of 
Excellence - InnoRenew CoE " 29.992.050 €  
MIZŠ  NPO - "Nadgradnja nacionalnih raziskovalnih infrastruktur - HPC RIVR"  20.000.000 €  
MK Javni razpis "Mreža centrov raziskovalnih umetnosti in kulture"  9.000.000 €  
                                                      
28Dodeljena sredstva se nanašajo na izdane odločitve o podpori in vključujejo EU sredstva in nacionalna sredstva oziroma sredst va iz proračuna RS (tj. nacionalni javni prispevek iz državnega 
proračuna in drugi vir javni iz državnega proračuna).    
 
48 
  
in inovacije  
(RRI)   
 
Instrumenti s 
so posredno 
povezani z 
izvajanjem S4  MGRT  Javni razpis "Dopolnjevanje SME instrumenta - Faza 1"  1.050.000 €  
MGRT  Javni razpis "Dopolnjevanje SME instrumenta - Faza 2"  17.075.000 €  
MGRT  Javni razpis za dodeljevanje spodbud v okviru iniciative EUREKA za leto 2016  4.500.000 €  
MGRT  Javni razpis za dodeljevanje spodbud v okviru iniciative EUREKA za leto 2017  5.282.52 9 € 
MGRT  Javni razpis za dodeljevanje spodbud v okviru iniciative EUREKA za leto 2018  6.458.247 €  
Finančni 
instrumenti s  
področja RRI  MGRT  Finančni instrumenti 2014 - 2020 (RRI)  88.000.000 €  
Človeški viri  
(HR)  Instrumenti s 
področja HR, ki 
so neposr edno  
povezani z 
izvajanjem S4  MDDSZ  Javni razpis Kompetenčni centri za razvoj kadrov  5.620.000 €  
MIZŠ  Javni razpis "Krepitev kompetence podjetnosti in spodbujanje prožnega prehajanja med 
izobraževanjem in okoljem v osnovnih šolah"  3.300.000 €  
izobraževanjem in okoljem v gimnazijah"  2.700.000 €  
MIZŠ  Razvoj programov za izpopolnjevanje za nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje v letih 
2017 -2022  484.10 6 € 
MIZŠ  Javni razpis za sofinanciranje nadgradnje dejavnosti kariernih centrov v visokem šolstvu v letih 
2015 -2020  5.750.000 €  
MDDSZ  Javni razpis za sofinanciranje projektov kariernih centrov za mlade  2.500.000 €  
MIZŠ  Povezava sistema poklicnega in strokovnega izobraževanja s potrebami trga dela v letih 2016 -
2017  8.371.449 €  
MIZŠ  Povezava sistema poklicnega in strokovnega izobraževanja s potrebami trga dela v letih 2018 -
2021  21.446.178 €  
MIZŠ  Spodbujanje prožnih oblik učenja in podpora kako vostni karierni orientaciji za nadarjene  2.000.000 €  
MIZŠ  Prenova poklicnega izobraževanja  2016 –2021  1.706.127 €  
 
49 
 Človeški viri  
področja HR, 
posredno 
usmerjeni v 
izvajanje S4  MIZŠ  Sofinanciranje izobraževanja in usposabljanja za dv ig izobrazbene ravni in pridobivanje poklicnih 
kompetenc 2016 -2022  5.484.570  € 
MDDSZ  Štipendije za deficitarne poklice  13.712.009  € 
MIZŠ  Projektno delo z gospodarstvom in negospodarstvom v lokalnem in regionalnem okolju – Po 
kreativni poti do znanja 2016 -2020  11.761.164  € 
MIZŠ  Javni razpis "Krajša in daljša gostovanja tujih strokovnjakov in visokošolskih učiteljev na 
slovenskih visokošolskih zavodih v letih 2016 – 2018"  3.080.000  € 
MIZŠ  Javni razpis "Mobilnost slovenskih visokošolskih učiteljev 2017 -2019"  1.821.649  € 
MIZŠ  Javni razpis "Mobilnost slovenskih visokošolskih učiteljev 2018 -2021"  2.128.537  € 
MDDSZ  Javni razpis za podelitev javnega pooblastila ter sofinanciranje izvajanja regijskih shem 
kadrovskih štipendij 2016 – 2022  18.400.000  € 
MDDSZ  Neformalno izobraževanje in usposabljanje zaposlenih  1.163.037  € 
MIZŠ  Javni razpis "Inovativne in prožne oblike poučevanja in učenja"  3.288.106  € 
MIZŠ  Javni razpis "Izvajanje programov nadaljnjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja v letih 
2018 -2022"  16.815.894  € 
Internacionalizacija  
(INTER)  Instrumenti s 
področja INTER, 
neposredno 
izvajanje S4  MGRT  Javni razpis "Spodbujanje razvoja in uporabe novih poslovnih modelov za lažje vključevanje v 
globalne verige vrednosti - poslovni modeli 2018 -2022"  8.916.328 €  
MGRT  Javni razpis "Spodbujanje partnerstev za učinkovitejši nastop na tujih trgih 2018 - 2019"  2.004.998 €  
posredno 
izvajanje S4  MGRT  Javni razpis "Sofinanciranje individua lnih nastopov podjetij na mednarodnih sejmih v tujini - 2018"  1.900.000 €  
MGRT  Javni razpis "Sofinanciranje individualnih nastopov podjetij na mednarodnih sejmih v tujini v letu 
2017"  1.000.000 €  
MGRT  Javni razpis za sofinanciranje individualnih nast opov podjetij na mednarodnih sejmih v tujini v 
letih 2019 -2022  6.400.000 €  
MGRT  Javni razpis za sofinanciranje tržnih raziskav na tujih trgih v letih 2016 in 2017  500.000 €  
MGRT  Javni razpis za sofinanciranje aktivne udeležbe podjetij na mednarodnih poslovnih dogodkih v 
tujini v letu 2017  500.000 €  
MGRT  Javni razpis za vzpostavitev ali nadgradnjo elektronskega poslovanja v MSP v obdobju 2017 -
2018 - "JR e -poslovanje 2017 -2018"  2.500.000 €    
 
50 
 Internacionalizacija  
posredno 
izvajanje S4  MGRT  Javni razpis vzpostavitev ali nadgradnja e -poslovanja 2019 -2022  9.450.000 €  
MGRT  Javni poziv za sofinanciranje tržnih raziskav, mednarodnih forumov in certifikatov v letu 2018  700.000 €  
MGRT  Javni razpis za sofin anciranje stroškov pridobitve certifikatov kakovosti  300.000 €  
Podjetništvo  
(PO)  Instrumenti s 
področja PO, 
zagotavljanje 
podpore 
inovacijskemu 
okolju in 
vezani na S4  MGRT  Javni razpis za izbor operacij za učne izdelovalne laborato rije 2017/2018  1.198.260 €  
MGRT  Javni razpis za izbor operacij za učne izdelovalne laboratorije – demonstracijski projekti  1.855.080 €  
MGRT  Vsebinska podpora prejemnikom (MSP) sredstev v začetnih fazah življenjskega cikla 2016 -2017  500.000 €  
MGRT  Vsebinska podpora prejemnikom (MSP) sredstev v začetnih fazah življenjskega cikla 2017 - 2018  350.000 €  
MGRT  NPO Vsebinska podpora prejemnikom sredstev  (MSP) v začetnih fazah življenjskega cikla 2018 -
2023  7.850.000 €  
MGRT  Javni razpis za izvedbo pod pornih storitev subjektov inovativnega okolja v RS v letih 2016 - 2017 
"SIO 2016 -2017"  3.200.000 €  
MGRT  Javni razpis za izvedbo podpornih storitev subjektov inovativnega okolja v RS v letih 2018 do 
2022 "SIO 2018 -2022"  6.600.000 €  
MGRT  Javni razpis z a financiranje izvajanja celovitih podpornih storitev za potencialne podjetnike in 
podjetja v okviru Slovenskih poslovnih točk za obdobje 2018 do 2022 - SPOT REGIJE 2018 -2022  13.875.600 €  
MGRT  Javni razpis za financiranje izvajanja celovitih podpornih s toritev za potencialne podjetnike in 
podjetja v okviru Slovenskih poslovnih točk za obdobje od 2018 do 2022 -za statistično regijo 
Jugovzhodna Slovenija, Osrednjeslovenska in Primorsko -notranjska  3.894.120 €  
MGRT  Javni razpis za izvedbo storitev za spodb ujanje digitalizacije MSP v Republiki Sloveniji v letih od 
2019 do 2023  2.600.000 €  
MGRT  Javni razpis za sofinanciranje razvoja in promocije turistične ponudbe vodilnih turističnih 
destinacij v Sloveniji  4.600.000 €  
MGRT  NPO - Vzpostavitev in delovan je nacionalne slovenske poslovne točke (SPOT)  11.828.702 €  
MK NPO - Center za kreativnost: Platforma CzK  5.628.094 €  
 
51 
 Podjetništvo  
namenjeni MSP -
jem in 
povezani z 
izvajanjem S4  MGRT  Javni razpis za spodbude z a zagon novih inovativnih podjetij v letu 2016 (P2B 2016)  1.680.000 €  
MGRT  Javni razpis za spodbude za zagon inovativnih podjetij v letu 2017 (P2 2017)  2.160.000 €  
MGRT  Javni razpis za spodbude za zagon novih inovativnih podjetij v letu 2016 (P2 2016 ) 2.160.000 €  
MGRT  Spodbude za zagon inovativnih podjetij v letu 2018  (P2 2018)  2.160.000 €  
MGRT  Javni razpis za spodbujanje procesnih izboljšav podjetij v letu 2016 in 2017 "Procesni vavčer 
2016/2017" (PVAV 16/17)  3.000.000 €  
MGRT  Javni razpis z a spodbujanje procesnih izboljšav podjetij v letih 2017 -2018  4.175.724 €  
MGRT  Javni razpis za spodbude za zagon podjetij v problemskih območjih z visoko brezposelnostjo v 
letih 2018 -2019 "JR P2R 2018 - 2019"  2.992.000 €  
MGRT  Spodbude za zagon podjeti j v problemskih območjih z visoko brezposelnostjo v letih 2016 in 
2017 (P2R)  3.200.000 €  
MGRT  Javni razpis za izbor operacij za zagon socialnih podjetij in mladinskih zadrug v letih 2016 -2018  1.907.825 €  
MGRT  Javni razpis za sofinanciranje razvoja no vih in inovativnih produktov ter storitev turističnega 
gospodarstva (2016 - 2018)  4.199.142 €  
MGRT  Javni razpis za sofinanciranje razvoja in promocije integralnih proizvodov turističnega 
gospodarstva  9.415.506 €  
MGRT  NPO Vzpostavitev celovitega vavče rskega sistema spodbud malih vrednosti za MSP 2019 -2023  23.720.000 €  
posredno 
povezani z 
izvajanjem S4  MGRT  Spodbude za razvoj lesarstva na področju polproizvodov  11.880.000 €  
MGRT  Spodbude za rast podjetij na področju rabe  lesa 500.000 €  
MGRT  Javni razpis za spodbude za rast podjetij na področju rabe lesa v letu 2017 (P2L)  400.000 €  
MGRT  Javni razpis "Spodbude za MSP v lesarstvu"  5.880.000 €  
MGRT  Spodbude za MSP za razvoj in uvajanje novih produktov v lesarstvu 2.0  5.045.389 €  
MGRT  Spodbude za MSP za razvoj in uvajanje novih produktov v lesarstvu 3.0  7.429.450 €    
 
52 
posredno 
povezani z 
izvajanjem S4  MGRT  Javni razpis za sofinanciranje celovitih podpornih storitev v okviru  vstopnih točk VEM v letu 2016 
in 2017  800.000 €  
MGRT  Javni razpis za sofinanciranje operacij ekonomsko - poslovne infrastrukture v letih 2017 in 2018  15.000.000 €  
MGRT  Javni razpis za sofinanciranje vlaganj v ekonomsko -poslovno infrastrukturo za obd obje 2016 -
2017  11.286.852 €  
MGRT  Javni razpis: Podpora mikro, malim in srednje velikim podjetjem s področja turizma za povečanje 
snovne in energetske učinkovitosti na obmejnem problemskem območju  11.223.900 €  
Finančni 
instrumenti s 
področja MSP  MGRT  Finančni instrumenti 2014 - 2020 (MSP)  135.000.000 €  
 
53 
 Priloga B : Tabela sredstev, dodeljenih Slovenski strategiji pametne specializacije  
 
Tabela 4: Tabela sredstev dodeljenih Slovenski strategiji pametne specializacij e (od 1. 1. 2016 do 31. 12. 
2018 ). 
Področje  Število NIO Regija  Vir  
Dodeljena sredstva  
 
Raziskave, razvoj in inovacije  20 Vzhod  SI 36.739.706 €  
EU 222.586.715 €  
Zahod  SI 43.506.592 €  
EU 185.123.621 €  
Raziskave, razvoj in inovacije  - 
neposredno povezano z izvajan jem S4  14 Vzhod  SI 32.595.143 €  
EU 171.808.466 €  
Zahod  SI 40.777.999 €  
EU 120.409.250 €  
posredno povezano z izvajanjem S4  5 Vzhod  SI 4.144.562 €  
EU 16.578.249 €  
Zahod  SI 2.728.593 €  
EU 10.914.372 €  
Raziskave, razvoj in inovacije (RRI) - 
 finančni instrumenti  1 Vzhod  SI 0,00 €  
EU 34.200.000 €  
Zahod  SI 0,00 €  
EU 53.800.000 €  
Človeški viri  20 Vzhod  SI 15.153.203 €  
EU 60.612.812 €  
Zahod  SI 11.153.362 €  
EU 44.613.449 €  
Človeški vi ri -  
neposredno povezano z izvajanjem S4  10 Vzhod  SI 6.244.233 €  
EU 24.976.932 €  
Zahod  SI 4.531.339 €  
EU 18.125.357 €  
Človeški viri -  
posredno povezano z izvajanjem S4  10 Vzhod  SI 8.908.970 €  
EU 35.635.881 €  
Zahod  SI 6.622.023 €  
EU 26.488.092 €  
Internacionalizacija  11 Vzhod  SI 464.736 €  
EU 20.417.127 €  
Zahod  SI 317.215 €  
EU 12.972.247 €  
Internacionalizacija - 
neposredno povezano z izvajanjem S4  2 Vzhod  SI 464.736 €  
EU 6.254.447 €  
EU 3.884.9 27 € 
posredno povezano z izvajanjem S4  9 Vzhod  SI 0,00 €  
EU 14.162.680 €  
   
54 
 Podjetništvo  36 Vzhod  SI 18.293.698 €  
EU 166.844.996 €  
Zahod  SI 12.399.738 €  
EU 131.657.213 €  
Podjetništvo - 
 zagotavljanj e podpore inovacijskemu 
okolju  13 Vzhod  SI 8.978.593 €  
EU 27.954.208 €  
Zahod  SI 8.092.320 €  
EU 18.954.736 €  
namenjeno MSP -jem in neposredno 
povezano z izvajanjem S4  12 Vzhod  SI 4.081.586 €  
EU 35.486.683 €  
Zahod  SI 2.461.58 6 € 
EU 18.740.343 €  
posredno povezano z izvajanjem S4  10 Vzhod  SI 5.233.520 €  
EU 47.904.105 €  
Zahod  SI 1.845.832 €  
EU 14.462.135 €  
finančni instrumenti  1 Vzhod  SI 0,00 €  
EU 55.500.000 €  
EU 79.500.000 €  
Skupaj  87 Vzhod  SI 70.651.343 €  
EU 470.461.650 €  
Zahod  SI 67.376.907 €  
EU 374.366.530 €  
 Vir: IS e-MA, SVRK    
 
55 
 Priloga C: Tabela realizacije sredstev dodeljenih Slovenski strategiji pametne specializacije  
 
Tabela 5 : Tabela r ealizacije sredstev , dodeljenih  Slovenski strategiji pametne specializacij e (od 1. 1. 2016 
do 31. 12. 2018 ). 
Področje  Število 
NIO Regija  Vir 2016  2017  2018  Skupaj  
Raziskave, razvoj in inovacije  20 Vzhod  SI 12.985 €  1.901.555 €  2.830.004 €  4.744.543 €  
EU 51.954 €  16.156.228 €  11.320.080 €  27.528.262 €  
Zahod  SI 12.674 €  3.928.973 €  4.212.786 €  8.154.433 €  
EU 50.695 €  29.165.995 €  16.851.216 €  46.067.906 €  
neposredno povezano z 
izvajanjem S4  14 Vzhod  SI 12.967 €  1.806.907 €  2.648.421 €  4.468.295 €  
EU 51.885 €  7.227.642 €  10.593.723 €  17.873.250 €  
Zahod  SI 12.674 €  3.812.252 €  3.935.921 €  7.760.846 €  
EU 50.695 €  15.249.049 €  15.743.719 €  31.043.463 €  
posredno povezano z 
izvajanjem S4  5 Vzhod  SI 18 € 94.648 €  181.582 €  276.249 €  
EU 69 € 378.586 €  726.357 €  1.105.012 €  
Zahod  SI 0 € 116.721 €  276.865 €  393.586 €  
EU 0 € 466.946 €  1.107.497 €  1.574.443 €  
Raziskave, razvoj in inovacije 
(RRI) - 
 finančni instrumenti  1 Vzhod  SI 0 € 0 € 0 € 0 € 
EU 0 € 8.550.000 €  0 € 8.550.000 €  
Zahod  SI 0 € 0 € 0 € 0 € 
EU 0 € 13.450.000 €  0 € 13.450.000 €  
Človeški viri  20 Vzhod  SI 72.510 €  1.196.021 €  2.147.238 €  3.415.770 €  
EU 290.022 €  4.785.007 €  8.593.838 €  13.668. 867 €  
Zahod  SI 98.997 €  1.283.488 €  1.739.008 €  3.121.493 €  
EU 395.997 €  5.133.150 €  6.951.457 €  12.480.604 €  
izvajanjem S4  10 Vzhod  SI 46.209 €  503.270 €  1.314.794 €  1.864.273 €  
EU 184.816 €  2.014.007 €  5.264.112 €  7.462.935 €  
Zahod  SI 78.902 €  452.630 €  1.017.306 €  1.548.839 €  
EU 315.628 €  1.809.667 €  4.064.616 €  6.189.911 €  
izvajanjem S4  10 Vzhod  SI 26.302 €  692.751 €  832.444 €  1.551.497 €  
EU 105.206 €  2.771.000 €  3.329.726 €  6.205.932 €  
Zahod  SI 20.095 €  830.858 €  721.702 €  1.572.655 €  
EU 80.369 €  3.323.483 €  2.886.841 €  6.290.693 €  
Internacionalizacija  11 Vzhod  SI 200 €  137.884 €  688.182 €  826.266 €  
EU 600 €  413.652 €  2.064.535 €  2.478.787 €  
Zahod  SI 660 €  194.126 €  582.675 €  777.461 €  
EU 1.541 €  452.953 €  1.359.565 €  1.814.059 €  
izvajanjem S4  2 Vzhod  SI 0 € 0 € 5.919 €  5.919 €  
EU 0 € 0 € 17.767 €  17.767 €  
Zahod  SI 0 € 0 € 41.882 €  41.882 €  
EU 0 € 0 € 97.730 €  97.730 €  
izvajanjem S4  9 Vzhod  SI 200 €  137.884 €  682.263 €  820.346 €  
EU 600 €  413.652 €  2.046.768 €  2.461.020 €  
Zahod  SI 660 €  194.126 €  540.793 €  735.579 €  
EU 1.541 €  452.953 €  1.261.835 €  1.716.329 €    
 
56 
  
Podjetništvo  36 Vzhod  SI 707.986 €  4.102.992 €  4.643.825 €  9.454.803 €  
EU 2.353.457 €  26.177.031 €  13.931.826 €  42.462.314 €  
Zahod  SI 368.504 €  1.831.493 €  2.136.021 €  4.336.018 €  
EU 1.006.151 €  24.225.891 €  5.085.183 €  30.317.225 €  
 zagotavljanje podpore 
inovacijskemu okolju  13 Vzhod  SI 28.594 €  580.951 €  720.595 €  1.330.141 €  
EU 85.801 €  1.743.257 €  2.161.925 €  3.990.983 €  
Zahod  SI 27.046 €  449.394 €  609.358 €  1.085.798 €  
EU 63.113 €  1.048.747 €  1.421.967 €  2.533.827 €  
namenjeno MSP -jem in 
izvajanjem S4  12 Vzhod  SI 330.714 €  1.262.939 €  1.650.051 €  3.243.704 €  
EU 992.286 €  3.781.257 €  4.950.354 €  9.723.897 €  
Zahod  SI 211.693 €  1.004.149 €  1.072.290 €  2.288.132 €  
EU 493.921 €  2.420.243 €  2.602.986 €  5.517.150 €  
posredno povezano z izvajanjem 
S4 10 Vzhod  SI 348.678 €  2.259.102 €  2.273.179 €  4.880.958 €  
EU 1.275.370 €  6.777.517 €  6.819.547 €  14.872.434 €  
Zahod  SI 129.765 €  377.950 €  454.373 €  962.088 €  
EU 449.117 €  881.901 €  1.060.230 €  2.391.248 €  
finančni instrumenti  1 Vzhod  SI 0 € 0 € 0 € 0 € 
EU 0 € 13.875.000 €  0 € 13.875.000 €  
EU 0 € 19.875.000 €  0 € 19.875.0 00 € 
Skupaj  87 Vzhod  SI 793.681 €  7.338.452 €  10.309.248 €  18.441.382 €  
EU 2.696.033 €  47.531.918 €  35.910.279 €  86.138.230 €  
Zahod  SI 480.835 €  7.238.080 €  8.670.491 €  16.389.406 €  
EU 1.454.384 €  58.977.989 €  30.247.421 €  90.679.794 €  
Vir: IS e-MA, SVRK    
 
57 
 Priloga D: Tabela sredstev, dodeljenih Slovenski strategiji pametne specializacije po 
posredniških organih  
 
Tabela 6: Tabela  sredstev , dodeljenih Slovenski strategiji pametne specializacije po posredniških organi h 
(od 1. 1. 2016 do 31. 12. 201 8). 
Področje  Posredniški organ  
Skupaj  
MGRT  MIZŠ  MDDSZ  MK 
Raziskave, razvoj in inovacije  300.088.284 €  178.868.350 €  0 € 9.000.000 €  487.956.634 €  
Človeški viri  0 € 90.137.781 €  41.395.045 €  0 € 131.532.826 €  
Internacionalizacija  34.171.326 €  0 € 0 € 0 € 34.171.326 €  
Podjetništvo  323.567.551 €  0 € 0 € 5.628.094 €  329.195.645 €  
Vir: IS e -MA, SVRK  
 
Priloga E : Tabela realizacije sredstev, dodeljenih Slovenski strategiji pametne specializacije po 
 
Tabela 7: Tabela realizacije sred stev, dodeljenih  Slovenski strategiji pametne specializacije  po 
posredniških organih (od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2018 ). 
Področje  Ministrstvo  
Skupaj  
Raziskave, razvoj in inovacije  49.719.963 €  36.775.181 €  0 € 0 € 86.495.144 €  
Človeški  viri 0 € 23.033.127 €  9.653.607 €  0 € 32.686.734 €  
Internacionalizacija  5.896.573 €  0 € 0 € 0 € 5.896.573 €  
Podjetništvo  85.636.450 €  0 € 0 € 933.911 €  86.570.361 €  

LETNO POROČILO FINANČNE 
UPRAVE REPUBLIKE 
SLOVENIJE  
 
2017 
 
 2  
 
Republika Slovenija  
Ministrstvo za finance  
 
FINANČNA UPRAVA REPUBLIKE SLOVENIJE  
 
Ljubljana, februar 201 8 
  
KAZALO  
 
UVOD  ................................ ................................ ................................ ................................ ................................ ............  4 
OSEBNA IZKAZNICA  ................................ ................................ ................................ ................................ ..................  6 
NAJPOMEMBNEJŠI DOGODKI V LETU 2017  ................................ ................................ ................................ ...........  8 
ZAVEZANCI ZA PLAČEVANJE JAVNOFINANČNIH DAJATEV  ................................ ................................ .............  11 
POBIRANJE JAVNOFINANČNIH DAJATEV  ................................ ................................ ................................ ............  11 
DOHODNINA  ................................ ................................ ................................ ................................ ..............................  14 
DAVEK OD DOHODKOV PRAVNIH OSEB  ................................ ................................ ................................ ..............  19 
PRISPEVKI ZA SOCIALNO VARNOST  ................................ ................................ ................................ ....................  22 
DAVEK NA DODANO VREDNOST  ................................ ................................ ................................ ...........................  25 
TROŠ ARINE  ................................ ................................ ................................ ................................ ...............................  27 
CARINE  ................................ ................................ ................................ ................................ ................................ ...... 30 
DAVEK NA MOTORNA VOZILA  ................................ ................................ ................................ ...............................  39 
DAVEK NA PROMET NEPREMIČNIN  ................................ ................................ ................................ ......................  40 
OKOLJSKE DAJATVE  ................................ ................................ ................................ ................................ ..............  40 
DAVEK OD PROMETA ZAVAROV ALNIH  POSLOV  ................................ ................................ ................................  41 
DAVEK NA DEDIŠČINE IN DARILA  ................................ ................................ ................................ .........................  42 
DAVEK NA VODNA PLOVILA IN DODATNI DAVEK OD PLOVIL  ................................ ................................ ..........  42 
DAVKI OD PREMOŽENJA  ................................ ................................ ................................ ................................ ........  42 
NADOMESTILO ZA UPORABO STAVBNIH ZEMLJIŠČ ................................ ................................ ..........................  43 
PRIREJANJE IGER NA SREČO  ................................ ................................ ................................ ...............................  43 
DAVEK OD IGER NA SREČO, KONCESIJSKA DAJATEV, DAVEK NA SREČKE IN DAVEK NA DOBITKE OD 
IGER NA SREČO  ................................ ................................ ................................ ................................ .......................  44 
MEDNARODNA IZMENJAVA INFORMACIJ IN MEDNARODNO SODELOVANJE  ................................ ...............  45 
ZAŠČITA IN VAROVANJE ŽIVLJENJA, ZDRAVJA IN PREMOŽENJA  ................................ ................................ .. 52 
Prepovedi in omejitve ter tihotapsko blago  ................................ ................................ ................................ ...........  52 
Varnost v prometu in druge aktivnosti na področju prometne varnosti ................................ .............................  57 
SPODBUJANJE PROSTOVOLJNEGA PLAČEVANJA DAJATEV  ................................ ................................ .........  58 
NADZOR  ................................ ................................ ................................ ................................ ................................ ..... 66 
KAZNIVA RAVNANJA  ................................ ................................ ................................ ................................ ...............  77 
DAVČNI DOLG  ................................ ................................ ................................ ................................ ...........................  80 
ZAVAROVANJE PLAČ ILA DAJATEV  ................................ ................................ ................................ ......................  82 
IZTERJAVA  ................................ ................................ ................................ ................................ ................................  83 
PRAVNA SREDSTVA  ................................ ................................ ................................ ................................ ................  92 
INFORMACIJSKA TEHNOLOGIJA  ................................ ................................ ................................ ...........................  93 
NOTRANJI IN ZUNANJI NADZOR NAD FINANČNO UPRAVO RS  ................................ ................................ ........  98 
PORABA PRORAČUNSKIH SREDSTEV  ................................ ................................ ................................ .................  99 
PRILOGA  ................................ ................................ ................................ ................................ ................................ .. 101 
 
4 UVOD  
 
V Letnem poročilu, ki je pred vami, je povzeto opravljeno delo in doseženi rezultati Finančne uprave Republike 
Slovenije v letu 2017. Preteklo leto je zaznamovala rast domala vseh gospodarskih kazalnikov, kar se odraža tudi v 
odličnih rezultatih finančne uprave. Pobrani javnofinančni prihodki beležijo kar 6,3 o dstotno rast glede na leto 2016  
in so prvič presegli mejo 15 milijard evrov, s kupni dolg zavezancev se vztrajno znižuje, čedalje večji delež zavezancev 
pa svoje obveznosti izpolnjuje prostovoljno. Verjamem, da je k tem rezultatom deloma prispevalo tudi odlično 
delovanje Finančne uprave Republike Slovenije.  
 
Naj poudarim, da je leto  2017 minilo brez korenitih reform davčne in carinske politike, kar je omogo čilo tako 
zavezancem, kot tudi F inančni upravi  RS, da se osredotoči na svoje delo, izboljša poslovne procese in s tem dvigne 
učinkovitost svojega dela.   
 
Izkušnje, pridobljene z v laganjem v krepitev kulture prostovoljnega izpolnjevanja obveznosti, nam kažejo, da sta ključ 
do uspeha na tem področju dva dejavnika: poenostavljanje postopkov in dvig nivoja servisa za zavezance. V minulem 
letu velja posebej izpostaviti implementacijo pr ed izpolnjenih mesečnih obračunov prispevkov za socialno varnost, 
kar pomeni, da pravilna sestava in pravočasna predložitev obračunov ni več skrb, ne strošek zavezancev. Za 
samozaposlene z avezance in družbenike smo jih za lansko leto  sestavili preko 600.00 0. Na tem mestu naj omenim 
še olajšan dostop do portala e Davki, kar bo nedvomno prispevalo k dvigu deleža fizičnih oseb, ki z nami p oslujejo 
elektronsko , ter vključitev nekaterih vlog s carinskega področja v oddajo preko skupnega vhodnega portala.  
 
Na po dlagi dobrih rezultatov dela kompetenčnih centrov, v katerih se naloge na posameznem področju opravljajo v 
okviru ene ali več specializiranih organizacijskih enot, smo v letu 2017 vzpostavili kompetenčni center za registracijo 
za namene DDV . S tem smo dose gli enotno izvajanje preverjanja zavezancev pred vstopom v sistem DDV , 
akumulacijo znanja ter večjo specializacijo uslužbencev. Optimiziran proces registracije lahko pomembno prispeva 
k zmanjševanju zlorab sistema DDV.  
 
Na carinskem področju naj izpostavim  nadaljnje uvajanje informacijskih rešitev za implementacijo carinskega 
zakonika unije. Posebej velja omeniti začetek uporabe sistema samopotrjevanja porekla blaga, v katerem registrirani 
izvozniki  sami sestavljajo dokazila o poreklu. Uvedba novega sistema  prinaša poenostavitev tako za izvoznike, kot 
tudi za Finančno upravo  RS. Leto 2017 je prineslo tudi nadgradnjo sistema za pobiranje trošarin in okoljskih dajatev. 
Informacijsk i sistem je bil namreč dopolnjen  z možnostjo prijave dejavnosti in oddaje obraču nov za okoljske dajatve 
zaradi onesnaževanja s CO 2, odpadnimi vodami in odlaganja odpadkov na odlagališčih.  
 
Preteklo leto je bilo prelomno za izvajanje nadzorne funkcije finančne uprave, saj smo na tem področju začeli 
uporabljati centralno in enovito oro dje za podporo analize tveganja. Z uporabo indikatorjev tveganj hitreje zaznamo 
tveganje na velikem obsegu podatkov , s katerimi upravlja finančna uprava, hkrati pa enostavneje, centralizirano in 
učinkoviteje distribuiramo primere za nadzor izvajalcem nadzora. Uvedba sistema postavlja temelje za izdelavo  
modelov prediktivnih analiz, kar pomeni, da bo sistem na podlagi pr eteklih vzorcev, lahko sam prepoznaval določene 
vzorce podatkov kot tveganja . Finančna uprava RS ima pomembno vlogo tudi na področju  zaščite in varovanja oseb 
ter njihovega premoženja. Odmevni zasegi večjih količin prepovedanih substanc in orožja v letu 20 17 nas opozarjajo, 
da je temu delovnemu področju treba namenjati čedalje večjo pozornost.     
 
Pozitivne kazalnike za preteklo leto  beležimo tudi pri gibanju  davčnega dolga in uspešnosti izterjave. Skupni davčni 
dolg se je glede na leto 2016 znižal za 4,1 %, s tem pa se nadaljuje t rend zniževanja davčnega dolga , ki traja že 
zadnja štiri leta, vse od ustanovitve Finančne uprave Republike Slovenije.  
 
V letu 2017 je F inančna uprava  RS začela izvajati tudi nekatere nove naloge, ki so jih dotlej opravljali drug i organi. 
Izpostavi ti želim  naloge odločanj a o vlogah za obročno plačilo glob, ki smo jih prevzeli od prekrškovnih organov in 
naloge prodaje najdenih stvari, ki smo jih prevzeli od Policije. Kljub temu, da je mogoče v nalaganju novih nalog 
prepoznati zaupa nje v dobro delo organizacije, se je nujno zavedati, da prevzemanje novih nalog brez dodeljenih   
 
 5 finančnih in kadrovskih virov za njihovo izvajanje, lahko zamaje uspešnost opravljanja  temeljnih nalog finančne 
uprave.         
  
Pred nami je vrsta novih izzivov. Nove tehnologije spreminjajo poslovne procese z avezancev hitreje kot kdaj koli . 
Produkti tehnologije veriženja podatkovnih blokov, delitvena ekonomija in razmah e -trgovine nas soočajo s povsem 
novimi razmerami. Pomembno je , da se Finančna uprava  RS tem razmeram hitro prilagaja in najde o dgovore na 
novosti, čeprav v  vseh primerih brez zakonodajnih sprememb  ne bo šlo . Čakajo nas tudi prenova portala e Davki, 
prenova informiranja zavezancev ter uporaba podatkov, ki smo jih pridobili s hitrim razvojem avtomatične 
mednarodne izmenjave v zadnjih letih.  
 
Odlični rezultati, ki so predstavljeni v nadaljevanju, so tudi rezultat prizadevanj zaposlenih v Finančni  upravi 
Republike Slovenije, ki so v lanskem letu dokazali, da je mogoče z veliko truda, znanja in izkušenj  doseči rezultate , 
ki presegajo stopnjo  gospodarske rasti. Vsem zaposlenim se za to iskreno zahvaljujem.  
 
                                                                                                                               Jana Ahčin,  
                                                                                                                                generalna direktorica  
 
6 OSEBNA IZKAZNICA  
 
Finančna uprava RS je organ v sestavi Ministrs tva za finance. Nastala je 1. avgusta  2014 z združitvijo Carinske 
uprave RS in Davčne uprave RS. Njen sedež je na Šmartinski cesti 55 v Ljubljani. Naloge in organizacijo ureja Zakon 
o finančni upravi.  
 
Organizacija Finančne uprave RS  
 
Finančno upravo RS so na dan 31. decembra 2017 sestavljali Generalni finančni urad  (v nadaljevanju: GFU) in 16  
finančni h uradov (v nadaljevanju: FU): Brežice, Celje, Dravograd, Hrastnik, Kočevje, Koper, Kranj, Ljubljana, Maribor, 
Murska Sobota, Nova Gorica, Novo mesto, Postojna, Ptuj in Velenje ter Pos ebni finančni urad.  
 
Slika 1: Organizacijska shema Finančne uprave RS  na dan 31. december 2017  
 
V okviru GFU delujejo Služba generalnega direktorja, Služba za notranji nadzor, Notranjerevizijska služba, Uprava 
za carine, Uprava za davke, Uprava za nadzor, Uprava za računovodstvo in izvršbo, Urad za informatiko in Urad za 
splošne zadeve.  
 
V vseh FU delujejo sektorji za davke, sektorji oz. oddelki za izvršbe in službe za splošne zadeve. Sektorji za carine 
delujejo v osmih FU (Celje, Koper, Kranj, Ljub ljana, Maribor, Murska Sobota, Nova Gorica in Novo mesto), sektorji 
za nadzor pa v devetih FU (Celje, Koper, Kranj, Ljubljana, Maribor, Murska Sobota, Nova Gorica, Novo mesto in 
Posebni finančni urad).  
 
V letu  2017 se je v skladu s poslovnimi potrebami  organizacija Finančne uprave RS delno spremenila . Izvedla se je 
reorganizacija  področja identif ikacije za namene DDV, tako da se sedaj  naloge opravlja jo centralno na FU  Nova 
Gorica v okviru novoustanovljenega Oddelka za identifikacijo DDV . Zaradi lažje org anizacije in koordinacije dela 
inšpektorjev  sta se na FU Ljubljana in FU Novo mesto ustanovila po en dodaten oddelek za finančni nadzor, v okviru 
Sektorja za carine pa se je na FU Koper oblikoval nov Oddelek za naknadne kontrole in upravni postopek, kjer s e 
opravljajo  kompleksne naloge s področja upravnih postopkov in naknadnih kontrol . Zaradi učinkovitejšega 
organiziranja in poenotenja dela  sta se na FU Koper združila Oddelek za trošarine Koper in Oddelek za trošarine 
Sežana v en Oddelek za trošarine, na G FU pa sta se Oddelek za mednarodno obdavčitev iz Uprave za davke in 
Oddelek za mednarodno izmenjavo informacij iz Uprave za nadzor združila v Sektor za mednarodno obdavčitev in 
izmenjavo informacij, ki deluje v okviru Uprave za davke.  
 
V večini FU so organizirani tudi posebni oddelki za specializirana področja dela ali pa kompetenčni centri, kjer se 
opravljajo te naloge za vse FU. Tako v okviru Finančne uprave RS  delujejo posebni oddelki ali kompetenčni centri 
za naslednja področja dela: obravnava k aznivih ravnanj , inšpekcijski nadzor s področja carin, izvršba nedavčnih 
terjatev, oprostitve in vračila dajatev za diplomatska predstavništva, konzulate, institucije in organe EU ter 
mednarodne organizacije, identifikacija za namene DDV, poenostavljeni po stopki, mednarodni cestni promet, 
  
 7 pavšalna nadomestila, vodna plovila, poenostavitve, promet, TARIC, intrastat, tranzit, okoljske dajatve, izvajanje 
posebne ureditve miniVEM po DDV zakonodaji in centralna pomoč uporabnikom.  
 
Zaposleni  
 
Na dan 31. decembra  2017 je bilo v Finančni upravi RS zaposlenih  3.647 uslužbencev, kar je 0,4 % manj kakor  
konec leta 201 6. Od tega je bilo 2.3 37 žensk (6 4,1 %) in 1. 310 moških (3 5,9 %). Povprečna starost javnih 
uslužbencev, zaposlenih za nedoločen čas, je na dan 31. 12. 20 17 znašala 4 9,1 leta. 
 
3.571 uslužbencev je imelo sklenjene pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas in 7 6 za določen čas. Za določen čas 
je bilo zaposlenih 2 5 uslužbencev zaradi nadomeščanja dalj časa odsotnih javnih uslužbencev, 1 4 športnikov in 3 7 
pripravnikov.  
 
V letu 2017 je bilo 147 prenehanj delovnega razmerja, od tega je imelo 56 uslužbencev sklenjeno pogodbo o 
zaposlitvi za določen čas, 91 pa za nedoločen čas. Slednjim je pogodba o zaposlitvi prenehala zaradi: sporazumnega 
prenehanja pogodbe o zaposlitvi ( 13), upokojitve ( 34), premestitve v druge državne organe ( 35), izredne odpovedi 
pogodbe o zaposlitvi (eden), sklenitve dogovora o mirovanju pravic (eden), sedem  uslužbenc ev pa je umrlo.  
 
V letu 2017 je bilo sklenjenih 134 delovnih razmerjih,  od tega je bilo sklenjenih 53 pogodb za nedoločen čas, 81 pa 
za določen čas. Pogodbe o zaposlitvi za določen čas so bile sklenjene iz naslednjih vzrokov: nadomeščanje začasno 
odsotnih javnih uslužbencev ( 42), opravljanje pripravništva ( 36) in zaposlitev v rhunskega športnika ( trije).  
 
Preglednica  1: Število zaposlenih v Finančni upravi RS po uradih na dan 31. 12. 201 7 v primerjavi s stanjem na dan 
31. 12. 2016  
Notranja 
organizacijska  
 enota  Število 
zaposlenih  
 za 
 nedoločen 
čas 
 31. 12. 2016  Število 
za 
 določen čas 
31. 12. 2016  Skupaj  
31. 12. 
2016  Število 
zaposlenih 
za 
nedoločen 
čas 
 31. 12. 2017  Število 
zaposlenih za  
določen čas  
 31. 12. 2017  Skupaj  
 31. 12.  
 2017  Indeks 
2017/2016  
Generalni finančni 
urad 666 26 692 641 22 663 95,8 
Posebni finančni 
urad 68 1 69 69 2 71 102,9  
FU Brežice  78 2 80 80 0 80 100,0  
FU Celje  261 7 267 261 4 265 99,3 
FU Dravograd  65 -  64 64 1 65 101,6  
FU Hrastnik  35 -  35 36 1 37 105,7  
FU Kočevje  32 -  32 33 1 34 106,3  
FU Koper  340 3 343 343 4 347 101,2  
FU Kranj  216 8 224 219 6 225 100,4  
FU Ljubljana  644 14 658 637 11 648 98,5 
FU Maribor  357 6 363 351 4 355 97,8 
FU Murska Sobota  220 3 223 222 6 228 102,2  
FU Nova Gorica  231 6 237 244 5 249 105,1  
FU Novo Mesto  220 -  220 219 4 223 101,4  
FU Postojna  40 -  40 38 1 39 97,5 
FU Ptuj  63 1 64 63 3 66 103,1  
FU Velenje  48 1 49 51 1 52 106,1  
Skupaj  3.582  78 3.660  3.571  76 3.647 99,6   
 
8  
V Finančni upravi RS je bilo na dan 31. decembra  2017 zaposlenih 2.695 pooblaščenih uradnih oseb, od tega 43 2 
inšpektorjev, 5 21 finančnih svetovalcev, 16 4 preiskovalcev, 2 59 carinikov, 9 22 kontrolorjev in 397 izterjevalcev.  
 
Preglednica  2: Pregled zaposlenih po stopnjah izobrazbe na dan 31. 12. 201 7 v primerjavi s stanjem na dan 31.  12. 
2016  
Stopnja izobrazbe  Število 
 31. 12. 2016  Delež v %  Število 
31. 12. 2017  Delež v %  Indeks 
2017/2016  
Osnovna  8 0,2 9 0,25 112,5  
Nižja poklicna  2 0,1 2 0,05 100,0  
Srednja poklicna  24 0,7 24 0,66 100,0  
Srednja  914 25 890 24,40  97,4 
Višja  567 15,5 547 15,00  96,5 
Visoka strokovna  919 25,1 941 25,80  102,4  
Univerzitetna  1023  28 1.031  28,27  100,8  
Magisterij  195 5,3 194 5,32 99,5 
Doktorat  8 0,2 9 0,25 112,5  
Skupaj  3.660 100,0 3.647  100,00  99,6 
 
NAJPOMEMBNEJŠI DOGODKI V LETU 201 7 
  
Januar  
S 1. januarjem 2017 se je pričela izvajati identifikacija za namene DDV na enem mestu - na Finančnem uradu Nova 
Gorica.  Spremenjen način dela zagotavlja enotno izvajanje postopka preverjanja zavez ancev pred vstopom v sistem 
DDV  ter večjo specializacijo uslužben cev. Optimiziran  proces dodeljevanja identifikacijskih številk za DDV lahko 
pomembno prispeva k zmanjševanju zlorab sistema DDV.  
 
Finančna uprava RS je za januar 2017 prvič sestavila predizpolnjen obračun prispevkov za socialno varnost in ga 
zavezancem (s amozaposlenim osebam in družbenikom) odložila v sistem eDavki.  Izpolnjevanje te obveznosti je na 
ta način bistveno poenostavljeno, saj zavezancem ni treba več skrbeti za pravočasno sestavo in predložitev 
davčnega obračuna. V letu 2017 je Finančna uprava RS  sestavila preko 600.000 predizpolnjenih obračunov.  
 
Februar  
Februarja je Finančna uprava RS organizirala konferenco z naslovom »E-trgovina Sodelovanje med cari no in pošto 
– Slovenska metoda« v zvezi s s lovenski m sistem om obravnave e -pošiljk. Izvirnost in uporabnost slovenske rešitve 
so kot primer dobre prakse prepoznale tudi številne držav e članic e EU in tudi Komisija EU.  Nekdanja Carinska uprava 
RS (danes Finančna uprava RS ) in Pošta Slovenije sta zaradi porasta e -trgovine že z letom 2014 začeli s popo lnoma 
prenovljenim načinom dela. V starem sistemu je vse delo v zvezi s poštnimi pošiljkami potekalo ročno in na papirju, 
kar je povzročalo velike zamude pri carinskih postopkih in dostavi blaga prejemnikom pošiljk. Prav tako je bila težavna 
tudi varnost, saj je popolna odsotnost elektronskih podatkov onemogočala kakršnokoli elektronsko analizo tveganja 
in preprečevanje neva rnih pošiljk. Tedanja Carinska u prava R S (danes Finančna uprava RS ) in Pošta Slovenije sta 
v skupnem projektu, ki sta ga začeli leta 20 12 in dokončali dve le ti kasneje, popolnoma spremenili  način dela. 
Omogočili sta popolnoma avtomatiziran proces carinjenja in dostave poštnih pošiljk. Čas dostave pošiljk se je iz 
nekaj tednov oziroma dni zmanjšal na vsega nekaj ur. Sistem elektronsko podp ira celoten proces, skupaj z 
elektronsko analizo tveganja in prepoznavanjem ter izločanjem nevarnih pošiljk. Gre za popolnoma brezpapirno 
poslovanje in sledenje pošiljkam s strani prejemnikov pošiljk.  Na konferenci je sodelovalo  110 udeležencev iz 34 
držav . Na konferenci so s prispevki poleg F inančne uprave RS in Pošte Slovenije sodelovali tudi: EU Komisija, WCO -
Svetovna Carinska Organizacija, Post Europe, Royal Post UK in DHL.    
 
 9  
Marec 
Finančna uprava  RS je v letu 2017 širila nabor dokumentov, ki se vročajo elektronsko , saj želi doseči, da bi davčni 
zavezanci v čim večji meri s Finančno upravo  RS poslovali le še elektronsko. eVročanje dokumentov velja za vse 
pravne osebe in fizične osebe, ki opravljajo dejavnost, in le za tiste fizične osebe, ki so se ali se še bodo prostovoljno 
vključile v sistem eVročanje z vložitvijo pristopnice za elektronsko prejemanje dokumentov. Spomladi 2017 je 
Finančna uprava RS začela elektronsko vročati tudi dokumente, izdane v postopkih davčnega nadzora, pa tudi druge 
dokumente, ki  jih v upravnem postopku izdaja individualno, in se lahko nanašajo na različne vrste davkov, carin 
oziroma drugih dajatev.  
 
April  
12. april je izbran za dan Finančne uprave  RS. Leta 2017 je Finančna uprava RS  obeležil a že 3. obletnico organa. 
Tretjo obletnico je Finančna uprava RS obeležila  s prireditvijo, kjer je generalna direktorica Jana Ahčin najbolj 
zaslužnim zaposlenim podelila bronasti, srebrni in zlati znak za zasluge. Letos so priznanja dobili tisti, ki so s svojim 
delom in strokovnostjo najv eč prispevali pri združitvenem procesu. Znak za zasluge se podeljuje zaposlenim za 
pomembne uspehe, dosežene na posameznih področjih dela, organizacijske izboljšave in zasluge pri krepitvi ugleda 
in razvoja F inančne uprave RS.  
 
Finančna uprava RS se lahko  pohvali z nagrado Prizma za projekt spodbujanja potrošnikov k preverjanju računov. 
Prizma je nacionalna strokovna nagrada, ki jo Slovensko društvo za odnose z javnostmi podeljuje slovenskim 
organizacijam za odličnost izvedenih komunikacijskih programov na  področju odnosov z javnostmi. Je edino tovrstno 
priznanje slovenskim komunikacijskim strokovnjakom in ne pomeni zgolj komunikacijske odličnosti, temveč izraža 
tudi strokovnost, znanje, ustvarjalnost in učinkovitost na področju stroke odnosov z javnostmi. Nagrajena je bila 
medijska kampanja Finančne uprave RS, katere namen je bil spodbujanje potrošnikov, da račun zahtevajo, vzamejo, 
ga preverijo in pošljejo na Finančno upravo RS. Za nagrado Prizma se je v petih kategorijah potegovalo 17 
kandidatov.  
 
Maj  
Leto 2017 so zaznamovali tudi številni zasegi tobaka in drog, ki so jih uslužbenci mobilnih oddelkov odkrivali pri 
tihotapcih po vsej državi. V maju 2017 je Finančna uprava RS pri finančnem nadzoru na območju mejnega prehoda 
Obrežje pri pregledu prtljage pot nikov avtobusa slovenskih registrskih oznak, ki opravlja prevoze potnikov na redni 
liniji Makedonija – Slovenija, v dveh potovalnih torbah našli sumljive pakete, ovite v PVC folijo. Zaradi suma 
tihotapljenja prepovedane droge je bil iz enega paketa vzet vz orec in opravljen preliminarni test, ki je nakazal, da gre 
za prepovedano drogo – marihuano. V prtljagi se je nahajalo 27 kg marihuane.  Skupaj je Finančna uprava RS v letu 
2017 zasegla 100,22 kg marihuane, 8 g amfetamina, 1.265 tablet snovi iz III. skupine  URPD, 83.960 tablet in 665 
ampul prepovedanih snovi v športu. V 2017 je bilo zaseženo tudi 1.562.937 kosov cigaret in 584 kilogramov drobno 
rezanega tobaka . 
 
Junij  
Finančna uprava  RS je do konca junija v skladu z avtomatično izmenjavo podatkov iz tujine p rejela podatke o 
dohodkih iz zaposlitve, plačilih direktorjem, pokojninah, lastništvu nepremičnin in iz njih izhajajočih dohodkov ter 
produktih življenjskih zavarovanj za leto 2016. Do 30. septembra 2017 pa tudi podatke o finančnih računih v tujini ter 
obrestih, dividendah in bruto iztržkih/odkupih, ki so bili doseženi in pripisani na račun.  Davčne zavezance je Finančna 
uprava RS intenzivno opozarjala  na obveznost prijave tujih dohodkov in plačilnih računov iz tujine.  
 
Julij 
V času turistične sezone je Finančna uprava RS poostrila nadzor na področju dela na črno - oddajanja nepremičnin 
v turistični najem. Finančna uprava RS je v poletnih mesecih poostrila nadzor nad fizičnimi osebami, ki opravljajo 
delo na črno, za kar se štej e tudi oddajanje nepremičnin v turistični najem  (preko spletnih portalov kot je Booking, 
AirBnB), kadar posameznik opravlja to dejavnost ali delo in ni vpisan ali nima priglašenega dela, kakor to določa 
Zakon o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno al i drugi zakoni. V okviru poostrenih nadzorov  je Finančna   
 
10 uprava RS  tako pozornost namenil a predvsem ustrezni registraciji ponudnikov storitev ter izpolnjevanju davčnih 
obveznosti.  
 
Avgust  
Finančna uprava RS se je udeležila 55. kmetijsko -živilskega sejma v Gornji Radgoni , saj je želela predstaviti  novosti 
za kmete pri obračunavanju in plačilu prispevkov za socialno varnost, informacije s področja obdavčitve kmetijstva, 
trošarin, okoljskih dajatev, prepovedi in omejitev na področju prehrane, kmetijstva in emb alaže. Prav tako se je 
Finančna uprava RS jeseni 2017 udeležila jubilejnega 50. Mednarodnega obrtnega sejma v Celju. Z udeležbo na 
sejmih  sledi strateški usmeritvi, da poleg nadzorne funkcije deluje tudi kot informativno storitveni servis zavezancev 
in raz vija partnerske odnose z zavezanci, ki so pripravljeni prostovoljno in zakonito plačevati obvezne dajatve, 
obenem pa osvešča o gradnji davčne kulture pa tudi o varovanju premoženja, zdravja in okolja.  
 
September  
Države članice Organizacije za ekonomsko so delovanje in razvoj (»Organisation for Economic Cooperation and 
Development - OECD«) so se zavezale, da bodo skupaj nastopile v boju proti čezmejnim davčnim goljufijam, davčnim 
utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju. S tem namenom je tudi Slovenija pri stopila k podpisu Večstranskega 
sporazuma med pristojnimi organi o avtomatični izmenjavi informacij o finančnih računih, s čimer se je zavezala, da 
bo drugim državam sporočala informacije o finančnih računih . V okviru avtomatične izmenjave informacij o finančnih 
računih je bilo v septembru 2017 izvedeno prvo poročanje v države EU in izven EU. F inančna uprava RS je v sklopu 
prvega poročanja podatkov o finančnih računih poslal a sporočila v 38 jurisdikcij, prejel a pa od 32 jurisdikcij.  . 
 
Oktober  
Pred stavbo Generalnega finančnega urada na Šmartinski cesti 55 v Ljubljani je potekala prva javna dražba najdenih 
predmetov. Gre za predmete, ki jih najditelji prinesejo na Policijo, v enem letu pa se ne najde lastnika oz . se ta ne 
javi. Če po tem obdobju najditelj ne želi pridobiti lastninske pravice, se predmet šteje za opuščenega in postane last 
države. Finančna uprava RS takšne predmete proda, izkupiček od prodaje pa je prihodek proračuna Republike 
Slovenije. Doslej je  bila za takšne javne dražbe pristojna Policija, od leta 2017 pa jih izvaja Finančna uprava RS.  
 
November  
Finančna uprava RS od jeseni 2017 dalje obvestila in druge pomembne informacije objavlja tudi na družbenih 
omrežjih  Facebook  in Twitter . Na ta način želi  še izboljšati informiranje dav čnih zavezancev, saj se zaveda , da lahko 
ti izpolnjujejo  svoje obveznosti in izkoristijo pravice le, če so z njimi ustrezno seznanjeni.  
 
December  
V eDavke  je mogoče z decembrom 2017 vstopati brez certifikata. Registracija je za fizične osebe po novem mogoča 
zgolj z uporabniškim imenom in geslom. Za enkrat lahko preko sistema eDavki zgolj z uporabniškim imenom in 
geslom zavezanci uveljavljajo olajšavo za vzd rževane družinske člane, namenijo del dohodnine za donacije, imajo 
vpogled v svojo eKartico ter informativni izračun dohodnine. Nabor storitev, ki jih bo mogoče v eDavkih uporabljati 
zgolj z upo rabniškim imenom in geslom, bo Finančna uprava RS  v kratkem še  pove čala. 
 
 11 ZAVEZANCI ZA PLAČEVANJE JAVNOFINANČNIH DAJATEV  
  
Na dan 31. decembra 2017 je bilo v davčni register vpisanih 3.390.909 davčnih zavezancev. Od tega je bilo 2.883.928 
aktivnih davčnih zavezancev, kar je za 2% več k akor na dan 31. decembra 2016 . Med aktivnimi davčnimi zavezanci 
je bilo 2.728.556 fizičnih oseb in 155.372 pravnih oseb. Fizične osebe so imele vpisanih 105.079 dejavnosti, kar je  
4,0 % več k akor v enakem obdobju leta poprej . V letu 2017 je Finančna uprava RS davčni register povezala  z novimi 
registri in evidencami, med katerimi je najpomembnejši Register dejanskih lastni kov. Dopolnjen je  z novo skupino 
podatkov,  s podatki o statusnih spremembah zavezancev.  
 
Preglednica  3: Število zavezancev v letih 2016 in 2017  
Zap. 
št. Vrsta davka  2016 2017 Indeks 
2017/2016 
1 Dohodnina – fizične osebe  1.510.426  1.513.819  100,2  
2 Prispevki za socialno varnost:      
2.1 Število izplačevalcev – REK 94.584  95.494  101,0  
2.1.1  - pravne osebe  62.458  62.902  100,7  
2.1.2  - fizične osebe z dejavnostjo  32.126  32.592  101,5  
2.1.3  Število prejemnikov dohodka  1.836.291  1.877.321  102,2  
2.2 Število zavezancev za obračun prispevkov za socialno 
varnost:  82.831  84.488  102,0  
2.2.3  OPSVZ – zasebniki  79.707  80.978  101,6  
2.2.4  OPSVL – lastniki zasebnih podjetij, ki nimajo plače  3.124  3.510  112,4  
3. DDPO – število zavezancev, ki so predložili obračun  103.346  104.522  101,1  
4. Dejavnost - število vseh fizičnih oseb, ki opravljajo dejavnost  99.897  104.129  104,2  
4.1 od tega zavezanci – normiranci  34.184  40.962  119,8  
5. DDV  104.828  108.732  103,7  
6. Trošarine :     
6.1 Pravne osebe in fizične osebe z dejavnostjo  948 918 96,8 
6.2 Mali proizvajalci vina1 23.288  23      - 
6.3 Mali proizvajalci žganja2 14.878  163      -  
7. Okoljske dajatve – plačniki  4.867  4.921  101,1  
 
POBIRANJE JAVNOFINANČNIH DAJATEV  
 
Finančna uprava RS  je v letu 2017 za proračune države, Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije 
(ZPIZ), Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije (ZZZS), občin in posredno Evropske unije , pobrala  
15.535.944.909 evrov  javnofinančnih prihodkov , kar predstavlja 6,3% rast prihodkov v primerjavi s preteklim letom 
in 10 % rast v primerjavi z  letom 2015  ter 4  % preseganje sprejetega letnega načrta prihodkov za leto 2017.  
Predlagatelji, ki so nedavčne terjatve posredovali v izvršbo, terjatev pa niso prenesli na Finančno upravo RS, so 
prejeli 8.656.875 evrov.  
                                                      
1 Z novim ZTro -1 je spremenjena ureditev glede prijave in evidentiranja malih proizvajalcev vina, zato podatka o številu malih proizvajalcev  vina 
za leti 2016 in 2017 nista primerljiva.  
2 Z novim ZTro -1 je spremenjena opredelitev in obvez nost prijave malih proizvajalcev žganja. Za razliko od prejšnje ureditve žganje ni več 
obdavčeno pavšalno glede na lastništvo opreme (kotla), temveč glede na dejansko proizvedeno količino žganja, zato podatka o š tevilu malih 
proizvajalcev žganja za leti 20 16 in 2017 nista primerljiva.    
 
12  
Preglednica  4: Neto pobrani prihodki po vrstah prih odkov  v letih 2015, 2016 in 201 7, v evrih  
 
Po prejemnikih sredstev največji delež prihodkov pripada blagajni države in sicer 56,1 %, sledi prejemnik ZPIZ s 25,2 
%, prejemnik ZZZS s 16,6 % in občinski proračuni z 2,1 % deležem v pobranih javnofinančnih prihodkih.  
 
  Zap. 
št. VRSTA PRIHODKA  Realizacija 
2015  Stru-
ktura  
v % Realizacija  
2016  Stru-
ktura  
2017  Stru-
ktura  
v % Indeks 
2017/  
2016  Indeks 
2017/ 
2015  
  1 1a 2 2a 3 3a 4=3/2  5=3/1  
A DAVČNI PRIHODKI 
(1+2+3+4+5+6+7)  13.53 7.204.454       95,9         
13.980.715.428      95,7             
14.948.059.765      96,3 106,9  110,4  
1. DAVKI NA DOHODEK IN 
DOBIČEK            
2.588.623.315      18,3                  
2.684.953.550      18,4                      
2.971.489.723      19,1 110,7  114,8  
2. PRISPEVKI ZA SOCIALNO 
VARNOST               
5.457.209.910      38,7                  
5.704.543.107      39,1                      
6.077.344.181      39,1 106,5  111,4  
3. DAVKI NA PLAČILNO LISTO 
IN DELOVNO SILO                    
19.702.062      0,1                       
19.792.019      0,1                           
21.341.891      0,1 107,8  108,3  
4. DAVKI NA PREMOŽENJE                  
234.764.065      1,7                     
256.169.279      1,8                         
274.261.651      1,8 107,1  116,8  
5. DOMAČI DAVKI NA BLAGO 
IN STORITVE               
5.154. 338.440      36,5                  
5.233.323.593      35,8                      
5.520.346.268      35,6 105,5  107,1  
6. DAVKI NA MED. TRG. IN 
TRANSAKCIJE (carine)                    
82.471.742      0,6                       
81.932.211      0,6                           
83.265.363      0,5 101,6  101,0  
7. DRUGI DAVKI - ukinjeni 
davki                           
94.919      0,0                                
1.669      0,0                                  
10.688      0,0 640,5  11,3 
B NEDAVČNI PRIHODKI 
(8+9+10+11)                    
95.499.766      0,7                       
94.515.828      0,6                         
100.821.884      0,6 106,7  105,6  
8. UDELEŽBA NA DOBIČKU IN 
DOHODKU OD 
PREMOŽENJA                    
68.107.050      0,5                       
66.327.250      0,5                           
68.431.079      0,4 103,2  100,5  
9. TAKSE IN PRISTOJBINE                           
47.030      0,0                              
76.408      0,0                                  
63.981      0,0 83,7 136,0  
10. GLOBE IN DRUGE 
DENARNE KAZNI                    
21.066.124      0,1                       
21.237.746      0,1                           
27.545.119      0,2 129,7  130,8  
11. DRUGI NEDAVČNI 
PRIHODKI                      
6.279.562      0,0                         
6.874.424      0,0                             
4.781.705      0,0 69,6 76,1 
C TRANSFERNI PRIHODKI 
(12)                 
476.820.910      3,4                     
480.209.638      3,3                         
484.098.402      3,1 100,8  101,5  
12. TRANSFERNI PRIHODKI IZ 
DR. JAVNOFINANČNIH 
INSTITUCIJ                  
D NERAZPOREJENI 
PRIHODKI                         
292.045      0,0                       
48.237.860      0,3                            -
-5.692.017      0,0 - - 
E SKUPAJ JFP  
(A+B+C+D)             
14.109.817.174      100,0                 
14.603.678.755      100,0                     
15.527.288.034      100,0  106,3  110,0  
F Prejemki  iz izvršb  za terjatve , 
ki niso prenesene v 
knjigovodsko evidenco  FURS                      
8.269.002      0,0                         
8.482.720      0,0                             
8.656.875      0,0 102,1  104,7  
G Drugi prejemki  
 0,0                                      
-        0,0                                          
-        0,0 - - 
H SKUPAJ JFP in prejemki 
(E+F+G)             
14.118.086.176                      
14.612.161.475                          
15.535.944.909       106,3  110,0    
 
 13 Slika  2: Struktura neto pobranih prihodkov po prejemnikih sredstev v letu 201 7 
 
Največji delež pobranih prihodk ov predstavljajo prispevki za socialno varnost (39,1 %), kjer je bilo v letu 2017 
pobranih za 6,5 % več prihodkov kakor v letu 2016. Najobsežnejši med prispevki za socialno varnost je prispevek za 
pokojninsko in  invalidsko zavarovanje.  
 
Sledijo domači davki na blago in storitve (35,6 %), kjer je bilo pobranih za 5,5 % več prihodkov glede na leto 2016. 
Tu prevladuje davek na dodano vrednost in trošarine.  
  
Dokaj velik delež ima tudi skupina davkov na dohodek in dobiček (19,1 %), kjer je bilo pobranih za 10,7 % več 
prihodkov glede na leto 2016. Največ prihodkov v tej skupini pa pripada dohodnini.  
 
Slika  3: Struktura neto pobranih javnofinančnih prihodkov po v rstah prihodkov v letu 201 7 
 
Država
56,1%Zavod za 
pokojninsko in 
invalidsko 
zavarovanje 
Slovenije
25,2%Zavod za 
zdravstveno 
Slovenije
16,6%Občine
2,1%
Davki na 
dohodek in 
dobiček 19,1%
Prispevki za 
socialno varnost
39,1%Davki na plačilno 
listo in delovno 
silo0,1%Davki na 
premoženje
1,8%Domači davki na 
blago in storitve
35,6%Davki na 
mednarodno 
trgovino in 
transakcije 0,5%Nedavčni prihodki
0,6%Transferni 
prihodki 3,1%  
 
14 DOHODNINA  
 
Finančna uprava RS je v letu 2017 pobrala 2.201.231.874 evrov dohodnine, to je za 5,7 % več od leta poprej in za 
10,6 % več kakor v letu 2015. V letu 2017 v strukturi javnofinančnih prihodkov predstavlja 14,2 % delež. V skupino 
dohodnine se uvrščajo letni poračun dohodnine, akontacije dohodnine, dohodnina od dobička iz kapitala, dividend, 
obresti in najema ter dohodnina od nenapovedanih dohodkov. V tej skupini so najpomembnejši vir akontacije 
dohodnine. Do hodnina je prihodek državnega in občinskih proračunov.  
 
Preglednica 5: Podatki o odmeri dohodnine  
  Odmerno l eto 2015  Odmerno leto 2016  Indeks 
2016/2015  
Izdani IID  1.510.426  1.513.819  100,2  
Število doplačil  363.510  380.727  104,7  
Znesek doplačil, v €  83.060.665  94.082.305  113,3  
Število vračil  618.496  608.787  98,4 
Znesek vračil, v €  239.905.358  245.378.994  102,3  
IID brez doplačila/vračila  528.420  524.305  99,2 
Ugovori zoper IID  42.327  40.566  95,8 
Delež ugovorov zoper IID  2,8 % 2,7 % 95,7 
Napovedi za odmero dohodnine  
vložene v roku  9.313  10.377  111,4  
 
Finančna uprava RS je v letu 2017 za odmerno leto 2016 izdala 1.513.819 informativnih izračunov dohodnine (v 
nadaljevanju: IID), kar je za 3.393 več k akor leto poprej. Število zavezancev z doplačili je višje za 17.217, prav tako 
znesek za doplačilo dohodnine, medtem ko se je število zavezancev z vračili zmanjšalo za 9.709, znesek vračil pa 
je večji za 5.473.636 evrov . Število IID brez doplačila ali vračila,  ko ni poračuna dohodnine na letni ravni , je nižje za 
4.115.  
 
Zavezanci so v letu 2016 vložili 1.064 napovedi več kakor leto prej. Večina vloženih napovedi se je nanašala na 
davčne zavezance rezidente, ki so prejeli dohodke iz tujine in med letom niso vla gali napovedi za odmero akontacije 
dohodnine.  
 
Zavezanci so zoper IID vložili 1.761 ugovorov manj kakor v prejšnjem letu, kar pomeni le 2,7 % zavezancev, ki so 
prejeli IID. Večina vloženih ugovorov zoper IID se je, podobno k akor prejšnja leta, nanašala na spremembe ali 
dopolnitve podatko v o vzdrževanih družinskih članih  (25.579 zavezancev ali 63,1% vseh ugovorov) in le manjši delež 
zaradi dopolnitve podatkov v IID.  
 
V letu 201 7 je bila v postopku inšpekcijskih nadzorov dohodnina inšpicirana v pretežni meri pri nadzoru davkov in 
prispevkov od dohodkov fizičnih oseb iz zaposlitve ter iz naslova obravnave fizičnih oseb, katerih premoženje in 
trošenje je izrazito nesorazmerno prijav ljenim dohodkom v določenem obdobju. Identificirana so bila neustrezno 
davčno obravnavana izplačila dobička in prikrita izplačila dobička pri odsvojitvi deležev v gospodarskih družbah ter 
drugi neustrezno obravnavani dohodki fizičnih oseb.   
 
Preglednica 6: Aktivnosti in rezultati nadzora dohodnine – davek od dohodkov iz zaposlitve, davek od drugih 
dohodkov, dohodek iz kapitala in nenapovedani dohodki fizičnih oseb  
 2015  2016  2017  Indeks 
2017/2016  
Število opravljenih inšpekcijskih pregledov  505 533 553 100,0 
Znesek ugotovljenih obveznosti v inšpekcijskih 
pregledih, v €  34.717.620  61.030.737  47.968.90 7 78,6   
 
 15  
V okviru postopkov davčnega nadzora davčnih obračunov akontacije dohodnine in dohodnine od dohodka iz 
dejavnosti se je v letu 2017 v primerjavi z letom 2016 povečalo število opravljenih kontrol in inšpekcijskih pregledov, 
posledično pa tudi skupni učinek k ontrole in ugotovljenih obveznosti v inšpekcijskih pregledih.   
 
Odmera akontacije dohodnine in drugih dajatev na področju kmetijstva  
Finančna uprava RS je v letu 2017 za odmerno leto 2016 izdala davčnim zavezancem (fizičnim osebam), ki so bili 
na dan 30. j unij 2016 lastniki ali uporabniki kmetijskih in gozdnih zemljišč ter čebeljih panjev in so izpolnjevali 
določene pogoje, odločbe o odmeri obveznosti iz kmetijstva za leto 2016. V odločbah jim je bila odmerjena akontacija 
dohodnine od dohodka iz osnovne kme tijske in osnovne gozdarske dejavnosti, prispevek za zdravstveno 
zavarovanje, ki se plačuje od katastrskega dohodka in/ali pristojbina za vzdrževanje gozdnih cest. Pristojbina za 
vzdrževanje gozdnih cest pa se je za odmerno leto 2016 odmerila tudi pravnim osebam, ki so bili lastniki gozdnih 
zemljišč na dan 30. junija 2016. Poleg navedenega pa je v letu 2017 davčni organ vsem lastnikom ali zakupnikom 
zemljišč pod posameznimi melioracijskimi sistemi izvedel odmero melioracij za leto 2017. Število zavezancev, ki jim 
je bila izdana odločba o odmeri melioracij v letu 2017 , je manjše  v primerjavi s preteklim letom zaradi vključitve 
manjšega števila melioracijskih območij v odmero. Davčni organ je prvič izdal pravnim osebam in fizičnim osebam s 
pristopnico odločbe o odmeri melioracij preko portala eDavki, ostalim pa v papirni obliki.  
 
Preglednica 7: Število odločb o odmeri obveznosti iz kmetijstva, odmeri pristojbine za vzdrževanje gozdnih cest in 
odmeri melioracij, izdanih v letu 2017 v primerjavi s številom odločb, izdanih v letu 2016  
  V letu   
2016  V letu 
2017/2016  
Odločbe o odmeri obveznosti iz kmetijstva za fizične osebe   140.636  152.911  108,7  
Odločbe o odmeri pristojbine za vzdrževanje gozdnih cest za 
pravne osebe   1.135  1.115  98,2 
Odločbe o odmeri melioracij za fizične in pravne osebe   17.894  16.001  89,4 
 
V letu 2016 je bil sprejet nov Zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka – ZUKD -2 in posledično so se spremenili 
tudi davčni predpisi na področju obdavčitve dohodka iz osnovne kme tijske in osnovne gozdarske dejavnosti za 
odmerno leto 2017, k ar bo vplival o na odmero v naslednjih letih.  
 
Odmera akontacije dohodnine od dohodkov iz zaposlitve in drugih dohodkov iz tujine  
Na področju odmere akontacije dohodnine od dohodkov iz zaposlitve in drugih dohodkov iz tujine v letu 201 7 glede 
na prehodno leto ni bilo bistvenih odklonov,  prav tako pa v letu 2017 na tem področju ni  bilo spreme mb zakonodaje . 
 
Finančni uradi pri obračunu akontacij dohodnine upoštevajo tudi podatke pridobljen e iz mednarodne izmenjave 
informacij – AEOI in OECD, na podlagi česar se povečuje število zavezancev, ki že med letom plačajo akontacijo 
dohodnine. To sicer ne pomeni bistveno večjih učinkov, saj se v letni odmeri dohodnine akontacije poračunajo, se 
pa odm erijo že ob nastanku dohodkov in zato tudi ni večjih odmernih razlik pri letni odmeri dohodnine.  
 
  2015  2016  2017  Indeks 
2017/2016  
Znesek samoprijav na osnovi inšpekcijskih 
pregledov, v €  554.224  359.344  869.907  241,8  
Znesek odprave nepravilnosti po 140.a členu 
ZDavP2 na osnovi inšpekcijskih pregledov, v €  - - 586.041  - 
Skupni znesek ugotovljenih obveznosti v 
inšpekcijskih pregledih, v €  35.271.844  
 61.390.081  
 49.423.970  80,5   
 
16 Preglednica  8: Odmera akontac ije dohodnine od tujih dohodkov  
 Odmerno leto 
2015  Odmerno leto 
2016  Odmerno leto 
2017  Indeks 
2017/2016  
      Število odločb in sklepov  25.426  
 25.039  27.736  110,7  
 
Dobiček iz kapitala in  od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov  
Na področju odmere dohodnine od dobička od odsvojitve vrednostnih papirjev in drugih deležev ter investicijskih 
kuponov ter  na področju odmere davka od dobička od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov v letu 2017 ni bilo 
večjih sprememb razen spremembe vsote odmerjenega davka odločb z dobičkom, ki so v tekočem letu in v primerjavi 
s preteklim padle za 2 2,9 %. V tekočem o dmernem letu pa je bilo, kljub padcu vsote odmerjenega davka, število 
vseh  izdanih  odločb in obvestil za 9, 2 % več kakor leto poprej.  Padec vsote odmerjenega davka je posledica preteklih 
uspešnih gospodarskih let in zadnjega gospodarskega leta, ki narekuje  rast tudi v prihodnje. Slednje pomeni, da se 
je več denarja namenilo za investicije in manj za izplačila.  
 
Preglednica 9: Odmera dohodnine od dobička od odsvojitve vrednostnih papirjev in drugih deležev ter investicijskih 
kuponov  
2015  
(vključenih 5 
tranš)  Odmerno leto 
2016  
 (vključene 4 
tranše)  Indeks 
2016/2015  
Število vseh odločb in obvestil - skupaj  20.541  22.429  109,2 
      Število odločb – dobiček  9.061  7.180  79,2 
      Število odločb – izguba  9.503  12.479  131,3  
      Število obvestil (davek < 10 €)  1.977  2.770  140,1  
Odmerjen dav ek od odločb z dobičkom, v €  15.531.369  11.979.476  77,1 
 
Pri odmeri dohodnine od dobička od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov je bilo število vseh aktov manjše 
kakor leto poprej , in sicer za 8, 5 %. Vsota odmerjenega davka je bila za 5 8,7 % nižja od predhodnega leta.  Poglaviten 
razlog predstavlja večji delež izdanih odločb z izgubo. Zavezanci so pri trgovanju z izvedeni finančni instrumenti, ki 
tudi sicer veljajo za t.i. fi nančne instrumente z višjim tveganjem, kjer so donosi veliko bolj volatilni, glede na število 
vseh izdanih odločb, v večjem deležu dosegali izgubo.  
 
Preglednica10: Odmera dohodnine od dobička od odsvojitve izvedenih finančnih instrumentov  
2016/2015  
Število vseh odločb in obvestil - SKUPAJ  521 482 92,5 
      Število odločb - dobiček  60 35 58,3 
      Število odločb - izguba  456 442 96,9 
      Število obvestil (davek < 10 €)  5 5 100,0  
Odmerjen dav ek od odločb z dobičkom, v €  74.028  30.59 0 41,3 
 
V letu 201 7 so že veljala  spremenjena pravila o načinu vlaganja napovedi, tako da mora po novem zavezanec 
napoved vloži ti v elektrons ki obliki, če je opravil več kakor  deset transakcij - pridobitev v preteklih letih in obdavčljivih 
odsvojitev v preteklem letu (do sedaj deset odsvojitev) . K poročanj u podatkov za odmero dohodnine  so po novem 
zavezani  tudi notarj i v primerih, kadar je za odsvojitev deleža potrebna pogodba,  ki je izdelana v obliki notarskega 
zapisa.  
 
Dividende, obresti in obresti na denarne depozite  
V letu 2017 je bilo za odmerno leto 2016 vloženih manj napovedi za t.i. druge obresti v primerjavi z odmernim letom 
2015. Medtem se je število napovedi za dividende povečalo za 34,4 %. Število napovedi za obresti na denarne   
 
 17 depozite se je več k akor prepolo vilo, kar je pripis ati tudi padcu obrestnih mer, ki jih banke in hranilnice ponujajo za 
sredstva na denarnih depozitih.  
 
Finančna uprava RS je glede na manjše število vloženih napovedi posledično izdala tudi manjše število odmernih 
odločb v primerjavi z l etom 2015 z izjemo odločb za dividende.  
 
Preglednica  11: Število vloženih napovedi za odmerno leto 201 v primerjavi z letom 2015  
2016/2015  
Napovedi - obresti  1.940  1.720  88,7 
Napovedi – dividende  1.624  2.183  134,4  
Napovedi – obresti na denarne depozite  22.979  10.842  47,2 
 
Oddajanje premoženja v najem in dohodek iz prenosa premoženjskih pravic  
V letu 201 7 na področju odmere dohodnine od dohodka iz oddajanja premoženja v najem in odmere akontacije 
dohodnine od dohodka iz prenosa premoženjskih pravic glede na preteklo leto ni bilo bistvenih sprememb.  
 
Preglednica  12: Odmera dohodnine od dohodka iz oddajanja premoženja v najem  
2016/2015  
Število zavezancev  31.180  31.842  102,1  
Dohodnina v €  15.718.667  16.234.820  103,3  
 
Preglednica  13: Odmera akontacije dohodnine od dohodka iz prenosa premoženjskih pravic  
2016/2015  
Število zavezancev  68 77 113,2  
Dohodnina , v € 92.350  109.504  119,6  
 
Akontacija dohodnine in dohodnine od dohodka iz dejavnosti  
Število zavezancev, fizičnih oseb, ki opravljajo dejavnost in ki se prostovoljno odločijo za ugotavljanje davčne osnove 
z upoštevanjem normiranih odhodkov se iz leta v leto povečuje. Narašča tudi število predloženih davčnih obračunov 
DohDej. Narašča tudi skupni znesek prihodkov, davčne osnove in davčne obveznosti, pada pa skupni znesek davčne 
izgube in skupni znesek pokrivanja pretekle davčne izgube in koriščenja davčnih olajšav.  
 
Preglednica 14: Število predloženih davčnih obračunov akontacije dohodnine in dohodnine od dohodka iz dejavnosti 
- DohDej in zneski pomembnejših postavk iz predloženih davčnih obračunov DohDej, za vse zavezance in ločeno za 
normirance, za leto 2015 in za leto 2016   
Obračunsko  leto 
2015  Obračunsko  leto 
2016/2015  
Število vseh predloženih davčnih obračunov 
DohDej:  107.253  109.864  102,4  
od tega zavezanci – normiranci  29.756  38.387  129,0  
Skupni znesek prihodkov, v €  6.181.652.052  6.235.636.028  100,9  
od tega zavezanci – normiranci  574.928.389  821.141.211  142,8  
Skupni znesek davčne osnove, v €  634.636.132  666.483.238  105,0  
od tega zavezanci – normiranci  114.632.788  163.783.225  142,9  
Skupni znesek davčne izgube  66.773.571  52.049.275  77,9 
Skupni znesek pokrivanja pretekle davčne 
izgube in koriščenja davčnih olajšav, v €  88.919.864  85.022.361  95,6 
Skupni znesek davčne obveznosti:  79.215.010  86.629.829  109,4    
 
18  
2016/2015  
od tega zavezanci – normiranci  22.890.395  32.698.822  142,8  
 
Preglednica  15: Število zavezancev, fizičnih oseb, ki opravljajo dejavnost in ugotavljajo davčno osnovo z  
upoštevanjem normiranih odhodkov – normiranci, po stanju na  zadnji dan posameznega leta  
 Na dan  
31. 12. 2015  Na dan  
31. 12. 2016  Indeks  
2016/2015  Na dan  
 31. 12. 2017  Indeks  
2017/2016  
Število vseh fizičnih oseb, ki opravljajo 
dejavnost  97.492  99.897  102,5  104.129  104,2  
od tega zavezanci – normiranci  26.450  34.184  129,2  40.962  119,8  
Delež normirancev v vseh 
zavezancih, v %  27,1 34,2  39,3  
 
Nadzor  
dejavnosti se je v letu 2017 v primerjavi z letom 2016 zmanjšalo  število opravljenih kontrol in inšpekcijskih pregledov, 
posledično pa tudi skupni učinek kontrole in ugotovljenih obveznosti v inšpekcijskih pregledih.  
 
V okviru postopkov davčnega nadzora d avčnih obračunov akontacije dohodnine in dohodnine od dohodka iz 
dejavnosti se je v letu 2017 število predloženih samoprijav v primerjavi z letom 2016 povečalo za 5,8 %, učinek teh 
samoprijav pa se povečal za 55,2 %. V letu 2017 je bilo zavezancem poslanih  5.580 pozivov za predložitev 
obračunov, kar je 9,2 % več k akor leto poprej. Od tega je bilo 39,6 % pozivov vročenih centralno, na podlagi e -
obveščanja preko eDavkov. Zavezanci so po pozivu davčnega organa predložili 2.169 davčnih obračunov, kar je 15 
% ve č kakor v letu 2016, znesek učinka iz tega naslova pa se je povečal za 35,9 %. Število opravljenih kontrol v letu 
2017 se je v primerjavi s predhodnim letom znižalo za 34,9 %, medtem ko se je znesek učinka kontrole znižal za 
12,6 %.  
 
V kontroli se je davčn i nadzor predloženih davčnih obračunov zavezancev v letu 2017 opravljal tudi na podlagi 
centralnih izborov zavezancev, narejenih na podlagi analize tveganj v okviru delovne skupine za nadzor obdavčitve 
DDPO in DohDej. Tako so bili izvedeni (i) nadzori na p odročju neupravičenega zmanjševanja davčne osnove na 
podlagi odhodkov izvirajočih iz neposlovne rabe in nadzori na področju pravilnega stanja in uveljavljanja (ii) preteklih 
davčnih izgub ter (iii) olajšav za investiranje.  
 
Izbor zavezancev z odhodki s tve ganjem neposlovne rabe je bil narejen na podlagi podatkov pridobljenih z davčnim 
potrjevanjem računov. Nepravilnosti so bile zaznane pri tretjini zavezancev v davčnem nadzoru. Poleg povečanja 
davčne osnove za DohDej iz naslova davčno nepriznanih odhodkov s o bile dodatno odmerjene davčne obveznosti 
tudi iz naslova obračunanih bonitet zaposlenim in njihovim družinskim članom in neupravičeno uveljavljanega 
vstopnega DDV.  
 
V kontrolah pravilnega stanja in uveljavljanja preteklih davčnih izgub ter olajšav za inv estiranje so bila v kontroli 
preverjena morebitna neskladja v časovnih vrstah uveljavljanja in koriščenja izgub ter olajšav. Preverjeno je bilo ali 
so dejanska stanja opravičevala višine koriščenja oziroma zmanjševanja davčne osnove. V primerih ko so bila 
pravilna stanja upravičenj nižja od zneskov koriščenj v posameznih obdobjih, so zavezanci popravili davčne obračune 
in dodatno obračunali in plačali davek. Preverjena so bila tudi stanja izgub ter olajšav na dan 31.  12. 2016, vključno 
s spoštovanjem petlet nega zastaralnega roka v primeru olajšav . 
 
 19 Preglednica  16: Aktivnosti in rezultati nadzora davčnih obračunov akontacije dohodnine in doh odnine od dohodka 
iz dejavnosti, zneski v €  
  2015  2016  2017  Indeks  
 2017/2016  
Število predloženih samoprijav  520 313 331 105,8  
Učinek samoprijav  305.880  172.287  267.296  155,2  
Število pozivov za predložitev obračunov  6.050  5.112  5.580  109,2  
Število obračunov, oddanih po pozivu 
davčnega organa  1.642  1.886  2.169  115,0  
Učinek oddanih obračunov po pozivu  567.838  506.805  688.813  135,9  
Število opravljenih kontrol  35.940  44.641  29.052  65,0 
Učinek kontrole  1.681.146  1.953.948  1.708.615  87,4 
Skupni učinek samoprijav, obračunov 
oddanih po pozivu in aktivnosti kontrole  2.554.864  2.633.040  2.664.724  101,2  
Posredni učinek kontrole  202.445  327.799  347.799  106,1  
Število opravljenih inšpekcijskih pregledov  90 136 69 50,7 
Znesek ugotovljenih obveznosti v 
inšpekcijskih pregledih, v €  -3 2.639.699  845.751  32,0 
pregledov, v €  - 179.54 1 479.408  267,0  
ZDavP2 na osnovi inšpekcijskih pregledov, v 
€ - - 14.517  - 
inšpekcijskih pregledih, v €  - 2.819.240  1.339.677  47,5 
 
DAVEK OD DOHODK OV PRAVNIH OSEB  
 
Davka od dohodkov pravnih oseb  je bilo v letu 2017 pobranega v znesku 766.269.559 evrov, in sicer za 27,8 % več 
od leta poprej. V letu 2017 prihodki davka od dohodka pravnih oseb v strukturi javnofinančnih prihodkov predstavljajo 
4,9 % delež.  Davek od dohodkov pravnih oseb je prihodek državnega proračuna.  
 
Preglednica  17: Število predloženih davčnih obračunov davka od dohodkov pravnih oseb (DDPO) in zneski 
pomembnejših postavk iz predloženih davčnih obračunov DDPO, za leto 201 5 in za leto 201 6, zneski v  €  
Obračunsko 
leto 2015  Obračunsko 
leto 2016  Indeks 
2016/2015  
Število vseh predloženih davčnih obračunov DDPO  103.346  104.522  101,1  
Skupni znesek prihodkov  103.699.203.377  105.937.707.277  102,2  
Skupni znesek davčne osnove   4.604.350.901  5.197.604.115  112,9  
Skupni znesek davčne izgube  2.475.599.436  1.693.595.204  68,4 
Skupni znesek pokrivanja pretekle davčne izgube in 
koriščenja davčnih olajšav  1.486.938.697  1.604.214.925  107,9  
Skupni znesek davčne obveznosti  526.705.638  606.088.966  115,1  
 
V letu 2017 je Finančna uprava RS aktivno sodelovala z Ministrstvom za gospodarski razvoj in tehnologijo glede 
odprtih vprašanj in aktualne problematike na področju uveljavljanja davčnih olajšav za vlaganja v raziskave in razvoj 
                                                      
3 Podatek se je na ta način začel spremljati leta 2016 .   
 
20 na podlagi 55. člena Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb - ZDDPO -2, predvsem z vsebinskega vidika 
kvalificiranja posameznih vlaganj v raziskave in razvoj. Na tej podlagi sta oba organa skupaj pripravila smernice za 
uveljavljanje davčnih olajšav za vlaganja v raziskave in razvoj, kot pripomoček zavezancem za presojo pri 
kvalificiranju vlaganj v raziskave in razvoj. Smernice so objavljene na spletni strani Finančne uprave RS, kot tudi 
gradivo s kratkimi povzetki ugotovljenih nepravilnosti v postopkih davčnih nadzorov uveljavljanja d avčnih olajšav za 
vlaganja v raziskave.  
 
Nadzor   
V okviru postopkov nadzora davčnih obračunov davka od dohodkov pravnih oseb in obračunov davčnih odtegljajev 
se je v letu 2017 v primerjavi z letom poprej število predloženih samoprijav znižalo za 2,8 %, zne sek učinka iz tega 
naslova pa se je povečal za 196,9 %. V letu 2017 je bilo zavezancem poslanih 11.926 pozivov za predložitev 
obračunov, kar je 10,2 % več k akor leto poprej. Od tega je bilo 54,9 % pozivov vročenih centralno, na podlagi e -
obveščanja preko e Davkov. Število obračunov, oddanih po pozivu davčnega organa, se je v letu 2017 znižalo za 
70,5 %, znesek učinka na podlagi prejetih obračunov po pozivu pa se je povečal za 36, 8 %. Davčni organ je v letu 
2017 opravil za 1,9 % manj kontrol, znesek učinka pa  se je glede na predhodno leto povečal za 58,1 %.  
 
V kontroli se je nadzor oddanih obračunov zavezancev v letu 2017 opravljal tudi na podlagi centralnih izborov 
zavezancev, narejenih na podlagi analize tveganj v okviru delovne skupine za nadzor obdavčitve DDPO in DohDej. 
Tako so bili izvedeni (i) nadzori na področju neupravičenega zmanjševanja davčne osnove na podlagi odhodkov 
izvirajočih iz neposlovne rabe in nadzori na področju pravilnega stanja in uveljavljanja (ii) preteklih davčnih izgub ter 
(iii) olaj šav za investiranje.  
 
Izbor zavezancev z odhodki s tveganjem neposlovne rabe je bil narejen na podlagi podatkov pridobljenih z davčnim 
potrjevanjem računov. Nepravilnosti so bile zaznane pri tretjini zavezancev v nadzoru. Poleg povečanja davčne 
osnove za D DPO in naslova davčno nepriznanih odhodkov so bile dodatno odmerjene davčne obveznosti tudi iz 
naslova obračunanih bonitet zaposlenim in njihovim družinskim članom, prikritega izplačila dobička lastnikom in 
neupravičeno uveljavljanega vstopnega DDV.  
 
V kon trolah pravilnega stanja in uveljavljanja preteklih davčnih izgub ter olajšav za investiranje so bila v kontroli 
so dejanska stanja oprav ičevala višine koriščenja oziroma zmanjševanja davčne osnove. V primerih ko so bila 
in dodatno obračunali in plačali davek. Preverjena so bi la tudi stanja izgub ter olajšav na dan 31.  decembra  2016, 
vključno s spoštovanjem petletnega zastaralnega roka v primeru olajšav. Pri tem so bile v večini primerov ugotovljene 
nepravilnosti, v skupnem znesku so se prenosi investicijskih olajšav in prenosi  neizkoriščenih izgub zman jšali kar za 
603.636.283 evrov.  
 
je bil v letu 2016 v primerjavi z letom prej zaznan porast števila poslanih pozivov za predložitev obračunov, predvsem 
pa je bistven o nižje števil o zavezancev, ki so se odzvali in na podlagi poziva predložili obračun davka, višina davka, 
na podlagi tako p redloženih obračunov pa je bistveno porasla . V letu 201 7 se je v primerjavi z letom 201 6 zmanjšalo  
število opravljenih kontrol, skupni učinek zaznani h nepravilnosti pa se je v primerjavi z letom 201 6 povečal .  
 
V inšpekcijskih nadzorih je bila v letu 2017 na področju davka od dohodkov pravnih oseb zaključenih skupno 198 
nadzorov , v katerih so bile dodatno ugotovljene davčne obveznosti v višini 25.456.7 93 evrov  ter posredni finančni 
učinki v višini 67.029.535  evrov . Nadzori so bili usmerjeni na področj a storitvenih dejavnosti ter na področj a rezervacij 
in prevrednotovanja terjatev. Posebn a pozornost je bila namenjena  tudi nadzoru družb, ki več let izkazu jejo davčne 
izgube. Nadaljeval i so se tudi s postopki nadzora na področju uveljavljanja olajšav za vlaganja v raziskave in razvoj. 
V letu 2017 je bilo zaključenih 23 nadzorov in ugotovljene dodatne davčne obveznosti v višini 3.524.4 40 evrov . 
 
Nadzor na področju transfernih cen obsega izvajanje davčnih inšpekcijskih nadzorov, poleg tega pa tudi ugotavljanje 
dejstev in okoliščin v zvezi z upravičenostjo do odprave dvojne obdavčitve in sklepanja vnaprejšnjih cenovnih   
 
 21 sporazumov. V letu 2017 je bil o opravljenih 48 nadzorov, najpomembnejše ugotovitve so se nanašale na 
nepravilnosti pri zaračunavanju storitev in proizvodov povezani osebi ter obračunavanjem obresti v nasprotju z 
neodvisnim tržnim načelom. D odatno je bilo obračunanih  5.278.603  evrov  davčnih obveznosti - neposrednih 
finančnih učinkov, ter ugotov ljenih za  53.721.934  evrov  posrednih finančnih učinkov ( kar preračunano po 17  % davčni 
stopnji predstavlja 9 .132.729  evrov  davka). Posredni finančni  učinki so predvsem posledica ugotovljenih neprav ilnosti 
v nadzorih pri družbah, ki izkazujejo davčne izgube.  Postopki ugotavljanja dejstev in okoliščin v zvezi z upravičenostjo 
do odprave dvojne obdavčitve se vodijo za namene ugotavljanja dejanskega stanja za potrebe postopkov skupnega 
dogovora . V letu 2017 je z Ministrstvom za finance potekalo sodelovanje v petih postopkih sklepanja skupnega 
dogovora v zvezi z odpravo dvojne obdavčitve.  
 
Nadzor na področju transfernih cen za namene sklepanja vnaprejšnjih cenovnih sporazumov obsega predpriprave, 
preverj anje vloge, sklepanje in spremljanje izvajanja vnaprejšnjega cenovnega sporazuma. V letu 2017 je Finančna 
uprava RS  sodeloval a v dveh postopkih predpriprave, prejel a in obravnavala  je dve vlogi za sklenitev sporazuma, 
potekal je en postopek za ugotavljanje  dejstev in okoliščin v zvezi s sklepanjem sporazuma.  
 
Preglednica  18: Aktivnosti in rezultati nadzora  davka  od dohodkov pravnih oseb,  zneski v €  
2017/2016  
Število predloženih samoprijav  518 503 489 97,2 
Učinek samoprijav  8.627.842  1.928.207  5.725.332  296,9  
Število pozivov za predložitev obračunov  10.122  10.818  11.926  110,2  
Število obračunov, oddanih po pozivu davčnega 
organa  3.170  8.371  2.471  29,5 
Učinek oddanih obračunov po pozivu  1.952.206  1.814.424  2.481.925  136,8  
Število opravljenih kontrol  22.027  27.251  26.723  98,1 
Učinek kontrole  2.982.876  1.585.445  2.506.546  158,1  
Skupni učinek samoprijav, obračunov oddanih po 
pozivu in aktivnosti kontrole  13.562.924  5.328.076  10.713.803  201,1  
Posredni učinek kontrole  1.515.615  1.517.555  120.987.2944 7.972,5  
Število opravljenih inšpekcijskih pregledov  150 210 198 94,3 
pregledih, v € -5 35.510.850  16.260.078  45,8 
pregledov, v € - 1.653.816  7.323.649  442,8  
ZDavP2 na osnovi inšpekcijskih pregledov, v €  - - 1.873.066  - 
inšpekcijskih pregledih, v €  -  
37.164.666  
 25.456.793  68,5 
Posredni učinek inšpekcije, v €6 53.764.456  299.053.884  67.029.535  22,4 
 
4 V navedenem znesku  114 milijonov € predstavljajo ugotovitve enega nadzora zavezanca v pristojnosti Posebnega finančnega urada, pri katerem 
se je ugotovilo napačno oziroma neutemeljeno stanje davčnih izgub v znesku 600 milijonov  €. 
5 Podatek se je na ta način začel spremljati leta 2016.  
6 Posredni učinki inšpekcije so v celoti predstavljeni kot posredni učinki na DDPO.    
 
22 PRISPEVKI ZA SOCIALNO VARNOST  
 
Prispevki za socialno varnost obsegajo obvezne prispevke za vse vrste socialnega zavarovanja. V letu 2017 v 
strukturi javnofinančnih prihodkov predstavljajo 39,1 % delež. Pobranih prispevkov za socialno varnost je bilo za 
6.077.344.181 evrov, to je za 6,5 % več od leta poprej in za 11,4  % več kakor v letu 2015. Prispevka za zaposlovanje 
in za starševsko varstvo sta prihodek državnega proračuna. Prispevek za pokojninsko in i nvalidsko zavarovanje se 
steka v blagajno ZPIZ, prispevek za zdravstveno varstvo pa je prihodek ZZZS. Del prispevkov za socialno varnost v 
višini 484.098.402 evrov je v skladu z ekonomsko klasifikacijo prikazan med transfernimi prihodki. Gre za prejeta 
sredstva iz drugih javnofinančnih inštitucij za zdravstveno zavarovanje, za zaposlovanje, za starševsko varstvo ter 
za pokojninsko in invalidsko zavarovanje.  
 
Prispevke za socialno varnost (v nadaljevanju: prispevki) izplačevalci dohodkov, ki so plačniki davk a obračunajo v 
obračunu davčnega odtegljaja (v nadaljevanju: REK obrazci). Zavezanci, ki so hkrati zavezanci in zavarovanci po 
predpisih, ki urejajo področje prispevkov za obvezno zavarovanje, pa prispevke obračunajo v obračunu prispevkov 
(v nadaljevanju: OPSV).  
 
Preglednica  19: Podatki o številu predloženih obračunov , predlagateljih in prejemnikih dohodka  
2017/2016  
Število REK obrazcev  1.469.239  1.557.355  1.641.367  105,4  
Število izplačevalcev - pravne osebe  60.090  62.458  62.902  100,7  
Število izplačevalcev  - fizične osebe z dejavnostjo  30.507  32.126  32.592  101,5  
Število prejemnikov dohodka  1.731.145  1.836.291  1.877.321  102,2  
Število obračunov OPSVZ  842.070  860.419  867.324  100,8  
Število zavezancev  77.033  79.707  80.978  101,6  
Število obračunov OPSVL  38.415  32.508  50.712  156,0  
Število zavezancev  3.699  3.124  3.510  112,4  
 
Sistem obveznih prispevkov je kompleksen, kar izhaja iz zakonodaje, ki ureja obvezno socialno zavarovanje in v tem 
okviru pogosto določa zavarovance, zavezance, osnove, stopnje, oprostitve in izjeme le za posamezno vrsto 
zavarovanja. Posledično se povečuje tudi kompleksnost obračunov prispevkov. Na kompleksnost REK obrazcev pa 
dodatno vplivajo še potrebe po poročanju podatkov o povračili stroškov ter po datkov potrebnih za oblikovanje 
pokojninske osnove.  
 
Zakonske novosti, ki so v letu 2017 vplivale na predlaganje REK obrazcev, so bile uvedba posebne davčne 
obravnave dela plače iz uspešnosti poslovanja in pa uvedba vajeništva. Na podlagi Zakona o vajeništvu je Finančna 
uprava RS  s Pravilnikom o spremembah in dopolnitvah Pravilnika o vsebini in obliki obračuna davčnih odtegljajev ter 
o načinu predložitve davčnemu organu spremenil a in dopolnil a strukturo REK -1a obrazca.  
 
V ZDavP -2J je bila dodana nova določba 353.a člena ZDavP -2, ki določa, da davčni organ sestavi predizpolnjen 
obračun prispevkov za socialno varnost (v nadaljevanju: POPSV) za zavezance, ki so sami zavarovanci po zakonih 
o obveznem zavarovanju in so sami dolžni izračunati in plačati prispevke za socialno varnost ter za katere davčni 
organ razpolaga s podatki za določitev osnove za plačilo prispevkov za socialno varnost.  
 
Z obračunom prispevkov za socialno varnost za mesec januar 2017 se je institut POPSV uvedel za samozaposlene 
in družbenike . Na tej podlagi  je Finančn a uprava RS v letu 2017 povprečno mesečno sestavil a 1.850 POPSV za 
družbenike in 50.500 POPSV za samozaposlene.  
 
 23 Nadzor  
V letu 2017 je Finančna uprava RS nadaljevala s poostrenimi nadzori na področju obračunavanja in plačevanja 
prispevkov . Prispevki pre dstavljajo med javnofinančnimi prihodki zelo visok delež, poleg tega je pravilnost 
obračunavanja in plačevanja prispevkov povezana z obsegom pravic zavarovancev iz obveznih socialnih zavarovanj. 
Ker gre hkrati v primeru neobračuna prispevkov za občutljivo področje kršenja temeljnih pravic delavcev je stalni 
nadzor na tem področju izrednega pomena. Nadzorne aktivnosti v zvezi z obračunom prispevkov so se izvajale  v 
kontroli in inšpekciji, pomembno pomoč pri ugotavljanju dejanskega stanja na terenu pa so zago tavljali tudi 
uslužbenci mobilni h oddelk ov.  
 
Pri nadzorih  prispevkov je bilo največ aktivnosti usmerjeno v nadzore zavezancev za davek, ki zaposlujejo delavce 
in ne oddajajo REK -1 obrazc ev, kjer se še vedno zelo  pogosto ugotavlja, da so bile plače zaposlenim izplačane, pri 
tem pa REK -1 obrazci davčnemu organu niso predloženi in posledično za zaposlene tudi niso obračunani in plačani 
prispevki in akontacije dohodnine.  
 
Številčno se je največ postopkov nadzora nad prispevki izvedlo v kontroli, kjer se izvaja nadzor nad predloženimi 
REK obrazci in tudi preverja, ali so vsi delodajalci, ki zaposlujejo delavce, oddali REK -1 obrazec za izplačilo plače. 
V kontroli se je izvajal tudi del ciljno usmerjenega nadzora na podr očju prispevkov, tako da so kontrolorji na podlagi 
seznama delodajalcev, ki kljub pozivu davčnega organa niso predložili REK obrazca za izplačilo dveh ali več plač, 
izvedli dodatne aktivnosti poleg stalnega mesečnega pozivanja. V letu 2017 je bilo 4.981 de lodajalcev dodatno 
pozvanih za predložitev REK obrazca oziroma izjave o neizplačilu plač, saj po veljavnih predpisih ni določena 
obveznost mesečnega obračuna prispevkov, če plače dejansko niso izplačane. Primeri, v katerih so bile prejete 
izjave o neizplač ilu plač, so bili odstopljeni Inšpektoratu RS za delo (IRSD). V teh primerih gre namreč za kršitev 
delovno pravne zakonodaje, kar je bilo ugotovljeno pri 783 delodajalc ih. Zaradi nesodelovanja zavezancev je bilo 
podanih 2.380 predlogov za uvedbo prekrškovn ega postopka. V ostalih primerih so bili predloženi REK -1 obrazci ali 
pa odmerjeni prispevki v kontroli, kar se odraža v skupnem finančnem učinku v višini 6.213.810 evrov.  
 
V kontroli so se poleg redni h nadzorov in usmerjenega nadzora nad prispevki v letu  2017 pri 45 zavezancih izv ajali 
nadzor i v zvezi z izplačilom dela plače iz uspešnosti poslovanja in nadzori na podlagi prejetih prijav upravnih enot.  
 
Tudi inšpekcijski nadzor se je prioritetno izvajal pri zavezancih za davek, ki ne oddajajo REK -1 obrazce v oziroma 
predpisanih prispevkov ne plačujejo v ustrezni višini. Posebna pozornost je bila namenjena tudi nadzoru zavezancev, 
ki napotujejo svoje delavce na delo v tujino in nadzoru pravilne davčne obravnave v primeru uporabe službenih  vozil 
v privatne nam ene. Nadaljevali so se nadzori  pri zavezancih, pri katerih fizične osebe opravljajo dela kot samostojni 
podjetniki posamezniki, pri tem pa obstajajo elementi odvisnega pogodbenega razmerja.   
 
Finančna uprava RS je  zaradi neplačila prispevkov za socialno va rnost v 8 primerih uporabila ukrep prepovedi 
opravljanja dejavnosti in zapečatenja poslovnih prostorov v skladu z določili 37. člena Zakona o finančni upravi.  
 
Tudi v letu 2017 so uslužbenci mobilnih oddelkov Finančne uprave RS v okviru opravljanja nadzorov na področju 
prispevkov za socialno varnost, na terenu pridobivali podatke o izplačanih plačah in opravljali oglede poslovnih 
prostorov, kjer naj bi zaposleni pri posameznem zavezancu opravljali delo. Poleg rednih aktivnosti so mobilni oddelki 
v septembru 2017 izvedli napovedano akcijo nadzora pri nepredlagateljih REK -1 obrazcev, v kateri so opravili 
nadzore pri 453 delodajalcih – nepredlagateljih REK -1 obrazcev. Na podlagi poostrenega nadzora so delodajalci, pri 
katerih je bil izveden nadzor v veli ki meri izpolnili svoje obveznosti, saj je skoraj polovica nadziranih naknadno 
predložila obračune prispevkov za svoje zaposlene delavce. Skupaj so  uslužbenci mobilni h oddelk ov v letu 2017 
opravili 669 nadzorov na področju prispevkov za socialno varnost.  
 
Poleg finančnih učinkov izvajanja nadzora nad prispevki pa je zelo pomemben učinek zmanjševanje števila 
delodajalcev, ki za svoje zaposlene ne predložijo REK -1 obrazca za izplačilo plač. Za obdobje 2016 je bilo na 
seznamu nepredlagateljev na spletnih stran eh F inančne uprave R S mesečno objavljenih v povprečju 4.176 
delodajalcev, v letu 2 017 pa 3.522, kar predstavlja 15,7  % znižanje. Pregled števila nepredlagateljev za obdobje od 
januarja do oktobra  2017 kaže, da se število nepredlagateljev še vedno mesečno z nižuje, pri čemer je veliko   
 
24 zmanjšanje zabeleženo za obdobje oktober  2017 (kar 8  % glede na predhodni mesec). Navedeno zmanjšanje je 
posledica usmerjenega nadzora  uslužbencev mobilnih enot.  
 
Preglednica  20: Aktivnosti in rezultati nadzora  obračunavanja prispevkov za socialno varnost , zneski v evrih  
2017/2016   
Število predloženih obrazcev na podlagi 
samoprijave  643 1.641  1.270  77,4 
 - REK obrazcev  -  1.294  1.064  82,2 
 - obračunov zasebnikov in drugih fizičnih oseb, ki 
ne izplačujejo plač  -  347 206 59,4 
Učinek samoprijav, v €  627.140  787.007  690.659  87,8 
Število pozivov za predložitev obračunov  110.373  105.979  82.171  77,5 
 - REK obrazcev  60.510  79.704  74.886  94,0 
ne izplačujejo plač  - 26.275  7.285  27,7 
organa  - 59.293  51.829  87,4 
 - REK obrazcev  - 46.265  47.058  101,7  
ne izplačujejo plač  - 13.028  4.771  36,6 
Učinek oddanih obračunov po pozivu, v €  68.149.311  105.090.619  55.809.921  53,1 
Število opravljenih kontrol  174.799  209.245  173.596  83,0 
 - REK obrazcev  - 96.206  83.140  86,4 
ne izplačujejo plač  - 113.039  90.456  80,0 
Učinek kontrole, v €  19.425.593  8.385.409  11.377.907  135,7  
Skupni učinek samoprijav, obračunov oddanih 
po pozivu in aktivnosti kontrole, v €  88.202.044  114.263.035  67.878.487  59,4 
Število opravljenih inšpekcijskih pregledov  1.354  1.215  1.726  142,1  
pregledih, v €  -7 7.673.347  10.288.177  134,1  
pregledov, v  € - 200.703  392.005  195,3  
ZDavP2 na osnovi inšpekcijskih pregledov, v €   - 414.998  - 
inšpekcijskih pregledih, v €  - 7.874.050  11.095.179  140,9  
 
V letu 2017 so davčni zavezanci na podlagi samoprijave predložili za 22,6 % manj obračunov. Še posebej se je znižal 
delež predloženih obračunov zasebnikov in drugih fizičnih oseb, ki ne izplačujejo plač, kar je posledica uvedbe 
predizpolnjenih obračunov (POPSV). Navedeno dejstv o vpliva tudi na zmanjšanje finančnega učinka na področju 
prispevkov po predloženih obračunih na podlagi samoprijave.  
 
Uvedba POPSV vpliva tudi na število poslanih pozivov. Finančna uprava RS je v letu 2017 poslala 7.285 pozivov 
samostojnim zavezance za pr edložitev obračuna prispevkov, kar je za 72,3 % manj glede na leto poprej. V zvezi 
                                                      
7 Podatek se je na ta način začel spremljati let a 2016.    
 
 25 s pozivanjem zavezancev je Finančna uprava RS dosegla dobre rezultate, saj je več k akor 65 % zavezancev po 
pozivu predložilo obračune OPSV.  
 
V zvezi z REK obrazc i je Finančn a uprava RS v letu 2017 poslala zavezancem za 6 % manj pozivov k akor leta 2016. 
Je pa odziv zavezancev tudi na tem področju dober, saj se je kar 63 % zavezancev na poziv odzvalo s predložitvijo 
REK obrazca. Ocenjujemo, da je tako velik odziv zavezancev pos ledica poostrenega in usmerjenega nadzora nad 
obračunavanjem in plačevanjem prispevk ov.  
 
V letu 2017 se je v primerjavi z letom 2016 število opravljenih inšpekcijskih pregledov povečalo za 42,1 %, posledično 
pa je višji tudi učinek ugotovljenih obveznosti  v inšpekcijskih pregledih.  Znatno povišal pa se je učinek iz naslova 
prejetih samoprijav na osnovi inšpekcijskih pregledov, ki je za 95 ,3 % višji od preteklega leta. Posebej pa je treba 
omeniti pozitiven učinek spremembe ZDavP -2 v decembru 2016, ki je z n ovim 140.a členom zavezancem omogočila 
predložitev davčnega obračuna v postopku davčnega inšpekcijskega nadzora. Učinki iz na ta način predloženih 
obračunov v letu 2017 znašajo 414.998  evrov . 
 
DAVEK NA DODANO VREDNOST  
 
V prihodke iz naslova davka na dodano vrednost so vključeni prihodki davka na dodano vrednost po obračunu in 
davka na dodano vrednost od uvoženega blaga, ki skupaj v pobranih javnofinančnih prihodkih v letu 2017 
predstavljata 22,6 % delež. Pobranega davka na dodano vrednost skupaj je bilo za 3.504.190.167 evrov, kar je za 
7,1 % več od leta poprej in za 8,5 % več kakor v letu 2015. Prihodki iz naslova uvoznega DDV so v letu 2017 v 
primerjavi z letom 2016 nižji za 73 %, kar je posledica spremenjenih zakonskih  pravil za pobiranje uvoznega DDV .  
 
Na dan 31. decembra  2017 je bilo za namene DDV identificiranih 108.732 davčnih zavezancev, od tega 5 5.216 
mesečnih, 50. 512 trimesečnih in 3.004 letnih davčnih zavezancev.  
 
Preglednica  21: Podatki o številu prejetih DDV obrazcev in izhodnih dokumentih na področju DDV v letih 2015 in 
2016  
  Prejeti dokumenti  Izdani dokumenti  
  2016  2017  Indeks 
2017/2016  2016  2017  Indeks 
2017/2016  
DDV -O 807.560   
852.761  105,6  2.681  2678 - 
DDV - Pavšalno nadomestilo  35.664  35.706  100,1  35.358  34.499  97,6 
DDV - Potniški promet  2.755  2.764  100,3  2.673  2.772  103,7  
DDV - Vračilo DDV davčnemu 
zavezancu, ki v Sloveniji nima 
sedeža  23.878  25.618  107,3  23.700  24.640  104,0  
DDV in trošarine - Diplomati in 
mednarodne organizacije  5.806  5.613  96,7 5.766  5.470  94,9 
MOSS  331 393 118,7  27 0 - 
Rekapitulacijsko poročilo  199.974  212.766  106,4  0 0 - 
Poročilo o dobavah  120.607  123.720  102,6  0 0 - 
                                                      
8 Ker se je v letu 2017 spremenil način zajemanja podatkov o vhodnih in izhodnih dokumentih, so velika odstopanja od leta 2016 (npr. pri DDV -
O), zato primerjava vseh teh podatkov ni realna.   
   
26  2016  2017  Indeks 
2017/2016  
Vloge - DDV  20.600  38.114  185,0  18.961  20.808  109,74  
Skupaj  1.217.175  1.297.455  106,6  89.166  88.456  99,2 
 
S 1. 1. 2017 se je pričela izvajati identifikacija za namene DDV na enem mestu - na Finančnem uradu Nova Gorica.  
 
Nadzor  
Na podlagi uvedenih različnih poslovnih pravil Finančna uprava RS tekoče nadzoruje predložene obračune DDV in 
druge dokumente v zvezi z DDV. V okviru kontrolnih postopkov se preverja pravilnost obračunanih obveznosti na 
predloženih obračunih, pravilnost od danih popravkov in pravočasnost oddaje obrazca. Skupni učinek tovrstnih 
nadzorov se je v letu 2017 zvišal, in sicer za 26 %.  
 
Nadzor obračunov DDV v kontroli izvajajo kontrolorji na finančnih uradih glede na krajevno pris tojnost davčnega 
zavezanca. Začela se je priprava nove strategije izvajanja nadzora obračunov DDV, ki  se bo začela uporabljati s 1. 
aprilom  2018, in sicer se postopki nadzora DDV obračunov v kontroli ne bodo več izvajali samo na krajevno 
pristojnem finančnem uradu, ampak se bodo nadzori izv ajali na katerem koli finančnem uradu.  
 
Ciljni inšpekcijski nadzori na področju DDV so bili usmerjeni v veliki meri na nadzore sistemskih utaj DDV na področjih 
z večjim tveganjem. V inšpekcijskem nadzoru je bil nadzor v veliki meri usmerjen na inšpiciranje  t. i. kanalskih 
podjetjih, »neplačujočih gospodarskih subjektov« in na nadzor zahtevkov za vračilo DDV. Nadzori sistemskih utaj 
DDV so se izvajali že v okviru preventivnih nadzorov pri izdaji identifikacije za DDV, na terenu so se , z vključevanjem 
uslužbe ncev mobilnih oddelkov, aktivno izvajali ogledi v zvezi z izpolnjevanjem pogojev za registracijo za DDV , in 
ogledi, povezani z odvzemom identifikacijske številke za DDV. Nadziralo se je področja trgovanja s tveganim blagom . 
Pri tem so bile ugotovljene nepr avilnosti glede neupravičenega popravka izstopnega DDV, neupravičenega 
uveljavljanja odbitka DDV po fiktivnih računih »neplačujočih gospodarskih subjektov«, ugotavljanje solidarne 
odgovornosti v shemah namenjenih za doseganje neupravičene davčne ugodnosti (trgovanje med povezanimi 
osebami), neupravičeno uveljavljanje oprostitve plačila DDV iz naslova pridobitev v postopkih tristranskih dobav 
blaga, zloraba sistema oprostitve plačila DDV pri dobavah blaga znotraj EU (navidezne dobave blaga v druge države 
članice oziroma dobava »neplačujočim gospodarskim subjektom«), neevidentiranje prometa pri spletni prodaj . 
 
Na področju ciljno usmerjenih nadzorov na področju DDV je bilo v letu 2017 ugotovljeno 41.858.369 evrov dodatnih 
davčnih obveznosti, kar je za 11,7  % manj kakor v letu 2016.  
 
V okviru naknadnih kontrol se je področje DDV nadziralo v zvezi z ugotavljanjem nepravilnosti pri obračunavanju in 
plačevanju DDV od izvajanja cestnega prevoza potnikov v mednarodnem prometu preko ozemlja Republike 
Slovenije. V letu  2017 je bilo izvedenih 5 naknadnih kontrol , v okviru katerih je bil ugotovljen znesek dodatne davčne 
obveznosti v vrednosti 28.069 evrov.  
 
Nadzor področja DDV se je izvajal tudi pri preverjanju uvoznih carinskih deklaracij v okviru izvajanja inšpekcijske ga 
nadzora in naknadnih kontrol. V primeru ugotovljenih nepravilnosti v zvezi s carinskimi postopki pri uvozu in 
posledično povečanju obračuna carinskih dajatev, se je povečala tudi davčna osnova in s tem naknadno ugotovljeni 
znesek uvoznega DDV. Poleg teg a je bilo ugotovljeno tudi neupravičeno uveljavljanje znižane stopnje uvoznega 
DDV za določeno blago iz 49. in 50. člena Pravilnika ZDDV -1, in sicer 9,5 % namesto 22,0 % stopnje DDV. Znesek 
dodatno ugotovljene davčne obveznosti uvoznega DDV je bil ugotovlj en v 14 inšpekcijskih nadzorih v znesku 114.367 
evrov  in v 82 naknadnih kontrolah v znesku 286.798 evrov.  
 
Uslužbenci mobilnih oddelkov so opravili skupno 967 nadzorov na področju ZDDV. Nadzori so obsegali predvsem 
oglede na terenu z namenom preverjanja po slovanja z izvajanjem informativnih razgovorov z zavezanci in 
pridobivanjem listin ter sprejemanjem izjav v postopkih:  
- pred izdajo identifikacije in preklica veljavnosti identifikacije za DDV po uradni dolžnosti,  
- preventivnih nadzorov nad zavezanci, ki se na novo identificirajo za DDV,    
 
 27 - zahtevkov za vračilo DDV po obračunih DDV,  
- zahtevkov za vračilo DDV tujcem.  
 
Uslužbenci mobilnih oddelkov so opravili skupno 1.740 nadzorov tujih prevoznikov glede identifikacije, 
obračunavanja DDV in najav prevozov pri oprav ljanju mednarodnih prevozov potnikov v cestnem prometu. Odkritih 
je bilo 717 kršitev.  
 
Preglednica  22: Aktivnosti in rezultati nadzora obračunov davka na dodano vrednost, zneski v evrih  
2016/2017  
Število predloženih samoprijav  344 489 693 141,7  
Učinek samoprijav  687.330  2.952.898  2.003.850  67,9 
Število davčnih obračunov, predloženih po 
pozivu  20.951  21.136  19.538  94,4 
Učinek po davčnih obračunih, predloženih po 
pozivu  36.403.575  28.712.502  30.264.657  106,7  
Število nepravilnosti naknadnega nadzora  210.632  216.086  228.636  105,8  
Učinek naknadnega nadzora  27.399.856  36.292.240  53.070.779  146,2  
Število opravljenih inšpekcijskih pregledov  510 577 681 118,0  
pregledih, v €  -9 46.589.238  40.624.532  87,2 
pregledov, v €  - 824.990  517.126  62,7 
ZDavP2 na osnovi inšpekcijskih pregledov, v €  - -  
716.712  - 
inšpekcijskih pregledih, v €    
47.414.228  
  
41.858.369  
 88,3 
 
TROŠARINE  
 
Trošarine so prihodek državnega proračuna. V letu 2017 je v strukturi javno finančnih prihodkov njihov delež znašal 
10,2 %. V letu 2017 je Finančna uprava RS pobrala neto 1.585.476.381 evrov trošarin, kar je za 2,2 % več kakor leto 
poprej in za 4,6 % več kakor v letu 2015.   
 
V letu 2017 je bilo 15.344 prejetih obra čunov z a trošarine, kar je 5,8  % manj kakor  v letu 2016. Zmanjšanje števila 
obračunov gre pripisati administrativni razbremenitvi zavezancev, ki po novem Zakon u o trošarinah predl agajo  
obračun trošarine le za davčno obdobje, v katerem je nastala obveznost za obračun trošarine.  Poleg tega je novi 
zakon odpravil vlaganje obračunov trošarine za uvoznika, ker zanj nastane obveznost za obračun in plačilo trošarine 
ob uvozu. V letu 2017 je bi lo 1.236 prejetih dokumentov prijav/spremembe/prenehanja opravljanja dejavnosti in 
izbrisa po uradni dolžnosti in 2.158 dokumentov napovedi prejema trošarinskih izdelkov iz druge države članice in 
napoved odpreme pošiljke v drugo državo članico, ki se upor abljata za spremljanje gibanja trošarinskih izdelkov s 
plačano trošarino. Na podlagi prehodne določbe ZTro -1 je davčni organ malim proizvajalcem žganja, opredeljenim v 
skladu s starim ZTro (pavšalna obdavčitev glede na lastništvo kotla), za davčno obdobje leta 2016 zadnjič odmeril 
trošarino z odločbo. Aprila 2017 je bilo izdanih 13.607 tovrstnih odločb.  
 
9 Podatek se je na ta način začel spremljati leta 2016 .   
 
28 Preglednica  23: Število obračunov trošarine in dokumentov prijav/spremembe/prenehanja opravljanja dejavnosti in 
izbris po uradni dolžnosti  
 
Vračila trošarine na podlagi vloženih zahtevkov  
Zakon o trošarinah omogoča pod določenimi pogoji vračilo trošarine na podlagi vloženega zahtevka. V letu 2017  je 
bilo vloženih 59.132 zahtevkov za vračilo trošarine, s skupnim zneskom vračil 72.933.6 69 evrov. Največji delež 
predstavlja vračilo trošarine za komercialni prevoz in vračilo trošarine za kmetijsko -gozdarsko mehanizacijo za fizične 
osebe. V primerjavi z  letom 2016 so se vračila na letni ravni zvišala za 6.245. 058 evrov oziroma za 9,4 %.  
 
Preglednica  24: Število rešenih zahtevkov in znesek vrnjene trošarine  
Vračilo   2016 2017 
Število 
zahtevkov  Znesek  
v € Število 
v € 
Trošarina za komercialni 
prevoz  20.552  34.583.713  21.912  39.268.344  
Trošarina za industrijsko -
komercialni namen  4.649  8.646.624  4.268  7.563.241  
Trošarina za kmetijsko - 
gozdarsko mehanizacijo 
za pravne osebe  525 1.169.880  444 873.016  
za fizične osebe ( letni 
zahtevki za 2015 in 
2016)12 30.967  19.006.254  31.535  19.649.501  
Zahtevek za vračilo 
trošarine - ostali zahtevki  958 3.282.140  973 5.579.567  
Skupaj  57.651  66.688.611  59.132  72.933.669  
 
Upravno sodelovanje na področju trošarin na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 389/2012 o upravnem 
sodelovanju na področju trošarin in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2073/2004  
Finančna uprava RS sodeluje s pristojnimi upravami držav članic EU. V sistemu preverjanja prejema pošiljke v 
namembni državi lahko centralni urad za zvezo države članice zahteva informacije od centralnega urada druge 
države članice med gibanjem trošarinskih izdelkov ali po njem. Posamezna država članica lahko pošlje drugi državi 
članici zahtevek za dodatno prever janje dovoljenj oseb, ki lahko poslujejo v režimu odloga, ko potrebuje dodatne 
informacije oziroma potrditev podatkov. Države članice si med seboj izmenjujejo zahtevke za informacije potrebne 
za pravilno uporabo zakonodaje s področja trošarin vključno z vs emi informacijami, ki se nanašajo na konkretni 
primer ali primere v zvezi z gibanjem trošarinskega blaga v Uniji. Vse informacije se izmenjujejo elektronsko.  
 
10 Odmera trošarinske obveznosti z odločbo za leto 2016 v skladu s starim ZTro na podlagi prehodne določbe 112. člena novega ZTro -1 
11 Dokumenta sta bila vključena v IS E -TROD 22. februarja 2017  
12 Letni zahtevki se vlagajo za preteklo leto.    2015 2016  2017 Indeks  
2017/2016 
Število obračunov za trošarine  17.680  16.289  15.344  94,2 
Število dokumentov 
prijave/spremembe/prenehanja/izbrisa  1.180  1.339  1.236 92,3 
Mali pro izvajalci žganja – odločbe10 - 15.329  13.607  88,8 
Število dokumentov napoved prejema/napoved  
odpreme pošiljke  trošarinskih izdelkov s plačano 
trošarino iz druge države članice11 - 
- 2.158  -   
 
 29 Preglednica  25: Število in vrsta obdelanih transakcij upravnega sodelovanja na področju trošarin v letu 201 7  
Vrsta transakcije  Število prejetih 
sporočil  Število odposlanih 
sporočil  
Preverjanje prejema pošiljke v namembni državi za 
blago s plačano trošarino  3 5 
Zahtevki za administrativno sodelovanje  49 79 
Spontana informacija  54 8 
Izmenjava podatkov o pošiljkah mazalnih olji iz 
tarifnih oznak 2710 19 91 in 2710 19 99  38 - 
Izmenjava carinskih podatkov s Hrvaško  11 12 
 
Nadzor nad gibanjem trošarinskih izdelkov v sistemu EMCS  
Trošarinski izdelki se lahko znotraj Evropske unije gibljejo pod režimom odloga plačila trošarine med gospodarskimi 
subjekti, ki imajo dovoljenje pristojnih organov države članice za poslovanje v režimu odloga plačila trošarine. Za 
namene spremljanja in na dzora gibanj pod režimom odloga plačila trošarine med državami član icami Unije se od 
leta 2011  dalje  uporablja informacijski sistem EMCS.  
 
V obdobju letu 2017 je bilo v sistemu SIEMCS zabeleženih 121.764 pošiljk trošarinskih izdelkov v režimu odloga 
plačil a trošarine, od tega se 115.125 pošiljk nanaša na gibanje med Slovenijo in drugimi državami članicami, ostale 
pošiljke pa se nanašajo na gibanje v režimu odloga plačila trošarine za trošarinsko blago, ki je poslano v izvoz preko 
ozemlja druge države članic e. 
 
V aplikaciji SIEMCS je bilo v obdobju od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 zabeleženih 82.608 odprem iz trošarinskega 
skladišča v Sloveniji v druge države članice. Iz drugih držav članic je bilo poslanih v Slovenijo 32.517 pošiljk. V 
primerjavi z letom 2016 s e je v letu 2017 število pošiljk trošarinskih izdelkov v režimu odloga plačila trošarine med 
Slovenijo in drugimi državami članicami povečalo za 1 7 %. Glede na leto 2016 beležimo 18, 8 % povečanje števila 
poslanih pošiljk iz Slovenije v druge države članice  in 12,6 % povečanje števila pošiljk poslanih iz drugih držav članic 
v Slovenijo.  
 
Največ pošiljk je bilo v  letu 2017 odpreml jenih iz Slovenije v Italijo (39  %), zatem na Hrvaško (36, 1 %) in v Avstrijo 
(13,6 %). Slovenija je največ pošiljk prejela iz Avstr ije (28  %), sledi Madžarska (27,8 %) in nato Italija (13 %).  
 
Nadzor  
V letu 201 7 je Finančna uprava RS na področju nadzora trošarin izvajala sprotne in naknadne kontrole, inšpekcijski 
nadzor ter nadzor s strani mobilnih oddelkov.  
 
Sprotne kontrole na področju trošarin so bile usmerjene v nadzorne aktivnosti registracije in poslovanja trošarinskih 
zavezancev, izdaje dovoljenj, obravnave obračunov in zahtevkov za vračilo trošarine, spremljanje gibanja 
trošarinskih izdelkov ter preverj anje izpolnjevanja drugih pogojev in meril, ki jih nalagajo predpisi s področja trošarin, 
na podlagi katerih se priznavajo določene pravice, statusi ter druge ugodnosti. Največ ugotovljenih nepravilnosti  v 
letu 2017  se je nanašalo na uveljavljanje odpusta plačila trošarine v režimu odloga ter na neupravičene zahtevke za 
vračilo trošarine.  
 
V letu 2017 je bilo s področja inšpekcijskega nadzora in naknadnih kontrol izvedenih skupno 235 nadzorov, od tega 
129 naknadnih kontrol in 106 inšpekcijskih nadzorov. V o kviru naknadnih kontrol je znašal znesek ugotovljenih 
nepravilnosti 52.346 evrov, v inšpekcijskih nadzorih pa je bilo ugotovljeno povečanje davčnih obveznosti v znesku 
231.158 evrov.  
 
V naknadnih kontrolah na področju trošarin s e je pretežno izvajal nadzor  zlasti nad  upravičenostjo vračili trošarine 
za pogonsko gorivo. Največ nepravilnosti pa je bilo ugotovljenih glede obračunov za pivo, alkohol in alkoholne pijače. 
Nepravilnosti so bile ugotovljene tudi pri preverjanju dovoljenj, in sicer glede neustreznih  evidenc in nenamenske 
uporabe zemeljskega plina.    
 
30  
Inšpekcijski nadzori na področju trošarin so se prioritetno izvajali pri zavezancih, pri katerih obstaja tveganje, da ne 
vlagajo ustreznih obračunov trošarine, predvsem za pivo, alkohol in alkoholne pijače , prav tako pa tudi pri 
zavezancih, za katere obstaja sum, da so neupravičeno prejeli vračila trošarine, predvsem za energente za pogon 
delovnih strojev oziroma za pogon komercialnih vozil. Preverjalo se je tudi oproščene uporabnike in nenamensko 
uporabo e nergentov. Največ nepravilnosti je bilo ugotovljenih na področju neupravičenih vračil za industrijsko 
komercialni prevoz in komercialni namen, sledijo ugotovljene nepravilnosti iz obračunov za električno energijo in 
tekočine za elektronske cigarete. V okvi ru inšpekcijskega nadzora so se preverjali tudi pogoji iz trošarinskih dovoljenj, 
kjer pa ni bilo ugotovljenih večjih nepravilnosti.  
 
Na področju trošarin so uslužbenci mobilnih oddelkov opravili skupno 9.213 nadzorov. Nadzori so bili usmerjeni na 
področje  odkrivanja nezakonitih pošiljk energentov in mazalnih olj, nezakonitega ravnanja in kršitev obveznosti s 
trošarinskim blagom (tobak, tobačni izdelki in alkohol) in preverjanju namenske uporabe energentov. Odkritih je bilo 
269 kršitev.  
 
Preglednica 26: Aktivnosti in rezultati nadzora trošarin , zneski v evrih  
 2016  2017  Indeks  
2017/2016  
Znesek ugotovljenih obveznosti , v € 9.846.405  11.939.577  121,3  
Število opravljenih inšpekcijskih 
pregledov  107 106 99,1 
inšpekcijskih pregledih, v € 660.976  198.496  30,0 
Znesek odprave nepravilnosti po 140.a 
členu ZDavP2 na osnovi inšpekcijskih 
pregledov, v €  - 32.662  - 
Skupni znesek ugotovljenih obveznosti 
v inšpekcijskih pregledih, v €  660.976  231.158  34,9 
 
CARINE  
 
Carine in drugi davki na mednarodno trgovino (izravnalne in protidampinške dajatve) so izvirni prihodek Evropske 
unije in se štejejo za tradicionalna lastna sredstva Evropske unije. Od teh davkov država članica zadrži 20 % za 
stroške pobiranja, 80 % pa se vplača v proračun Evropske unije. Znesek tradicionalnih lastnih sredstev, ki jih je 
Slovenija vplačala v proračun Evropske unije, je v letu 2017 znašal 66.303.300 evrov. V letu 2017 je Finančna uprava 
RS pobrala za 83.265.3 63 evrov prihodkov iz naslova carin in drugih davkov na mednarodno trgovino, kar je za 1,6 
% več kakor v letu 2016 ter za 1 % več kakor v letu 2015. V strukturi javno finančnih prihodkov znaša delež carin in 
drugih davkov na mednarodno trgovino 0,5 %.   
 
Prenovljeni Carinski zakonik Unije , oziroma Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. 
oktobra 2013 o Carinskem zakoniku Unije je bil objavljen 10. oktobra 2013 v Uradnem listu Evropske unije L 269. 
Prenovljeni Carinski zakonik Unije je  začel veljati 30. oktobra 2013, v celoti pa se je začel uporabljati 1. maja 2016. 
Za dokončno vzpostavitev elektronskih sistemov je določeno prehodno obdobje do 31. decembra 2020. Dolgo 
prehodno obdobje omogoča, da bo popolna vzpostavitev novega zakona za  carinske službe držav članic EU in 
zunanje okolje čim bolj gladka in povezana s čim manjšimi stroški.  
 
Glede na to, da se je CZU pričel uporabljati v letu 2016, so bile v letu 2017 glavne aktivnosti vezane predvsem na 
usklajeno uporabo in izvajanje carins ke zakonodaje EU. Na nivoju EU komisije  je Finančna uprava RS  sodeloval a v 
številnih delovnih skupinah, kjer so se sprejemale smernice in usmeritve za usklajeno izvajanje carinske zakonodaje   
 
 31 EU. Na nacionalnem navoju so potekale aktivnosti na področju prip rave navodil v skladu z novo zakonodajo ter 
izvedba izobraževanj za zaposlene in gospodarstvo.  
 
Blagovno carinjenje  
V letu 2017 je bilo sprejetih 736.702 carinskih deklaracij oziroma 1.845.444 blagovnih postavk v teh deklaracijah. 
Število deklaracij je v primerjavi z letom 2016 višje za 8,5 %, število postavk pa za 5,8 % . 
 
Preglednica  27: Podatki o carinskih deklaracijah in blagovnih postavkah  
 2015  2016  2017 Indeks  
2017/2016 
Število carinskih deklaracij  610.002  679.215  736.702  108,5  
Število blagovnih postavk  1.566.231  1.744.984  1.845.444  105,8  
 
Od leta 2011 dalje velja obveznost, da gospodarski subjekti predložijo elektronsko vstopno skupno deklaracijo (VSD) 
oziroma elektronsko izstopno skupno deklaracijo (ISD). V letu 2017 je bilo vloženih 384.585 VSD in 225 ISD.  
 
V letu 2017 je bilo ob uvozu sprejetih 352.888  deklaracij, kar predstavlja 47,9 % vseh sprejetih (uvoznih in izvoznih) 
deklaracij v tem obdobju, ki so vsebovale 643.651  blagovnih postavk oziroma 34,9 % vseh blagovnih postavk.  
 
Preglednica  28: Podatki o uvozu  
 2015  2016  2017  Indeks  
2017/2016 
Število vloženih deklaracij  287.367  316.663  352.888  111,4  
Število blagovnih postavk  534.818  587.527  643.651  109,6  
Statistična vrednost blaga v € 8.566.860.030  8.651.996.198  9.923.096.938  114,7  
Skupna neto masa blaga v tonah  7.422.723  8.028.771  9.309.129  115,9  
 
Pri uvoznih postopkih je v letu 2017 s Finančno upravo RS poslovalo 10.420 slovenskih podjetij (4,6 % več v 
primerjavi z letom 2016), pri tem jih je 79,5 % oz. 8.279 uporabljalo poenostavljene postopke (6,6 % več v primerjavi 
z letom 2016).  
 
Delež uvoznih deklaracij, ki so bile vložene po poenostavljenem postopku, je v letu 2017 znašal 81,1 % (glede na 
število vseh vloženih uvoznih deklaracij).  
 
V letu 2017 je bilo ob uvoznem carinjenju opravljenih 11,8 % pregledov  od vseh  uvoznih deklaracij, od tega 10.209 
fizičnih in 30.047 dokumentarnih pregledov deklaracij, ostalih pregledov je bilo 1.146. Od vseh pregledov jih je bilo 
učinkovitih 18,4 %.  
 
V letu 2017 je bilo ob izvozu spre jetih 383.814 deklaracij, kar predstavlja 52,1 % vseh sprejetih (uvoznih in izvoznih) 
deklaracij v tem obdobju, te pa so vsebovale 1.201.793 blagovnih postavk oziroma 65,1 % vseh blagovnih postavk.  
 
Preglednica  29: Podatki o izvozu  
2017/2016 
Število vloženih deklaracij  322.635  362.552  383.814  105,9  
Število blagovnih postavk  1.031.413  1.157.457  1.201.793  103,8  
Statistična vrednost blaga v € 7.297.271.587  7.854.445.985  8.367.264.092  106,5  
Skupna neto masa blaga v tonah  3.448.761  3.677.412  3.616.350  98,3 
 
Pri izvoznih postopkih je s Finančno upravo RS poslovalo 6.983 slovenskih podjetij (2,6 % več v primerjavi z letom 
2016), pri tem jih je 86,6 % oz. 6.049 uporabljalo poenostavljene postopke  (6,4 % več k akor v letu 2016).  
   
32 Delež izvoznih deklaracij, ki so bile vložene po poenostavljenem postopku, je v letu 2017 znašal 92,6 % glede na 
število vseh vloženih iz voznih deklaracij .  
 
V letu 2017 je bilo ob izvoznem carinjenju opravljenih 4,7 % pregledov od vseh izvoznih deklaracij, od t ega 5.743 
fizičnih, 11.763 dokumentarnih in 237 ostalih pregledov. Od vseh pregledov jih je bilo učinkovitih 5,6 %.  
 
V letu 2017 so slovenski izstopni uradi potrdili izstop 474.570 izvoznim pošiljkam.  
 
Preglednica  30: Število potrjenih izstopov izvoznih pošiljk v Sloveniji  
2017/2016  
Potrditve izstopa izvoznih pošiljk  448.950  532.710  474.570  89,1 
 
V letu 2017 je bilo v Sloveniji začetih 184.171 tranzitnih postopkov, vloženih tranzitnih deklaracij po poenostavljenem 
postopku je bilo 84.130. Končanih tranzitnih postopkov je bilo 159.155, od tega tranzitnih deklaracij s 
poenostavljenimi postopki 136.747.  
 
Preglednica  31: Začeti in končani tranzitni postopki v Sloveniji  
 Število tranzitnih deklaracij  
2017/2016  
Začeti NCTS  145.703  163.089  184.154  112,9  
 - od tega redni postopek  83.136  88.167  95.884  108,8  
 - od tega poenostavljeni postopek  54.931  69.671  84.130  120,8  
 - od tega TIR/NCTS  7.636  5.251  4.140  78,8 
Začeti  OTS (pomožni postopek)  26 128 17 13,3 
Skupaj začeti NCTS  145.729  163.217  184.171  112,8  
Končani NCTS  125.084  140.226  159.093  113,5  
 - od tega redni postopek  22.454  23.281  21.684  93,1 
 - od tega poenostavljeni postopek  101.450  116.077  136.747  117,8  
 - od tega TIR/NCTS  1.180  868 662 76,3 
Končani OTS (pomožni postopek)  36 103 62 60,2 
Skupaj končani NCTS  125.120  140.329  159.155  113,4  
 
Poenostavljeni carinski postopki in pooblaščeni gospodarski subjekt (AEO)  
Nova carinska zakonodaja uvaja določene spremembe pri izdaji dovoljenj za poenostavitve v carinskih postopkih ter 
nekaj terminoloških sprememb. Uvajajo se nove možnosti pospeševanja carinskih postopkov, za kar izdajamo 
dovoljenja za odobren kraj predložitv e blaga carini.  
 
V skladu s prehodnimi določbami nove zakonodaje bo večino dovoljenj, izdanih v skladu s prejšnjo zakonodajo, 
potrebno ponovno oceniti do 1. maja 2019. Ponovna ocena pomeni, da je potrebno v postopku kontrole preveriti, ali 
imetnik dovolje nja izpolnjuje pogoje za dovoljenje v skladu z novo carinsko zakonodajo.  
 
V letu 2017 so se nadaljevale aktivnosti povezane s ponovno oceno carinskih dovoljenj. Postopek ponovne ocena 
poteka po uradni dolžnosti in v sodelovanju z imetniki dovoljenj. Izhod išče postopka je, da se imetnikom dovoljenj 
omogoči nemoteno izvajanje postopkov in čim lažji prehod na nova dovoljenja. Od skupno 388 imetnikov dovoljenj, 
jih je potrebno ponovno oceniti še 150 (38, 7 %).  
 
Poleg dovoljenj za poenostavitve je bilo v letu 2017 izdanih 5 dovoljenj pooblaščenega gospodarskega subjekta 
(AEO) za carinske poenostavitve (AEOC), 2 dovoljenji pooblaščenega gospodarskega subjekta za varnost in varstvo 
(AEOS) in 4 dovoljenja pooblaščenega gospodarskega subjekta za carinske poenostavi tve in varnost in varstvo 
(AEOF). Na dan 31. 12. 2017 je bil v Sloveniji skupaj 101 imetnik statusa AEO.    
 
 33  
Konec leta 201 7 je bilo veljavnih 585 dovoljenj za poenostavljene postopke.  
 
Preglednica  32: Število in vrsta izdanih dovoljenj za poenostavljene post opke  
Vrsta dovoljenja  Veljavni v 
2016 Izdani v letu  
2017 Skupaj  
veljavni v 
2017 
Dovoljenje za opustitev zavarovanja v tranzitnih postopkih  1 - 1 
Dovoljenje za status pooblaščenega pošiljatelja  39 2 41 
Dovoljenje za hišno carinjenje pri izvozu  276 - 163 
Dovoljenje za hišno carinjenje pri uvozu  208 - 199 
Dovoljenje za kraj predložitve blaga carini  2 5 7 
Dovoljenje za status pooblaščenega prejemnika  170 3 166 
Dovoljenje za poenostavljeno prijavljanje pri uvozu  7 - 7 
Dovoljenje za poenostavljeno prijavljanje pri izvozu  1 - 1 
Skupaj  704 10 585 
 
Dovoljenja za centralizirano carinjenje  (CC)  
Trenutno je veljavnih 16 dovoljenj za poenostavljene postopke, ki podjetjem omogočajo vložitev carinske deklaracije 
v eni državi članici EU, predložitev blaga pa v drugi državi članici (v devetih primerih je država izdajateljica Slovenija, 
v ostala pa je vključena kot sodelujoča država).  
 
Preglednica  33: Dovoljenja za centralizirano carinjenje  (CC)   
CC SI - DČ izdajateljica  SI – sodelujoča DČ  
Uvoz  4 4 
Izvoz  5 3 
 
Dovoljenje za uporabo splošnega zavarovanja  
Po 1. 5. 2016 izdana dovoljenja za uporabo splošnega zavarovanja lahko združujejo kritje zneska uvozne ali izvozne 
dajatve, ki ustreza tako nastalemu kot tudi morebitnemu carinskemu dolgu v zvezi z dvema ali  več operacijami ali 
carinskimi postopki. V praksi to pomeni, da dovoljenje za splošno zavarovanje v skladu s CZU lahko združuje prejšnji 
dovoljenji za skupno zavarovanje v tranzitu in splošno zavarovanje za zavarovanje plačila carinskih obveznosti.  
 
Poobl aščenemu gospodarskemu subjektu za carinsko poenostavitev (AEOC) se znesek splošnega zavarovanja 
zmanjša na 30 % referenčnega zneska za nastali dolg. Vsem gospodarskim subjektom, ki izpolnjuje predpisane 
pogoje, se lahko znesek zavarovanja zmanjša na 50 % ali 30 % referenčnega zneska za morebitni dolg ali celo 
odobri opustitev zavarovanja.  
 
V letu 2017 je bilo izdanih 241 dovoljenj za uporabo splošnega zavarovanja, od tega šlo pri 36 dovoljenjih za ponovno 
ocenjeno obstoječih dovoljenj. Skupaj je bilo na da n 31. 12. 2017 veljavnih 358 dovoljenj za uporabo splošnega 
zavarovanja.  
 
Dovoljenja za odlog plačila zneska dajatev carinskega dolga  
Carinski organ na podlagi zahtevka zadevne osebe odobri odlog plačila dajatev, pod pogojem, da je predloženo 
zavarovanje. Dodatni pogoji niso predpisani. Dovoljenje za odlog plačila zneska dajatev carinskega dolga omogoča 
odlog plačila iz 10 na 30 dni. Konec leta 2017 je bilo veljavnih 691 dovoljenj za odlog plačila. V letu 2017 je bilo 
izdanih 28 dovoljenj.  
 
Dovoljenja za ca rinsko skladiščenje in začasno hrambo blaga  
Ob koncu leta 2017  je v Sloveniji odprtih 85 carinskih skladišč in 8 skladišč za začasno hrambo neunijskega blaga.  
   
34 Preglednica  34: Število dovoljenj za carinska skladišča in skladišč za začasno hrambo  
Vrsta dovoljenja  Veljavni v 2016  Izdani v  2017  Skupaj  veljavni v 2017  
Javno skladišče tipa I  40 1 41 
Zasebno skladišče  39 5 44 
Skladišče za začasno hrambo blaga  8 - 8 
Skupaj  87 6 93 
 
Intrastat  – blagovna menjava med državami članicami  
V Intrastat poročajo podjetja, registrirana za namene DDV v Sloveniji, ko presežejo določen vrednostni prag 
poslovanja z drugimi državami članicami EU. Na dan 31.12.2017 je bilo takih podjetij 8.254. V letu 2017 je bilo na 
novo vključenih 1.503 podjetij, 1 .219 podjetjem pa je prenehala obveznost poročanja.  
 
Preglednica  35: Število podjetij, ki so poročala v Intrastat - stanje na zadnji dan obdobja  
2017/2016 
Št. podjetij  7.578  7.953  8.254  103,8  
 
Poročevalske enote lahko oddajo svoja Intrastat poročila, s pomočjo spletne aplikacije ali pa z računalniško 
izmenjavo podatkov. Poročanje s pomočjo spletne aplikacije je v porastu, zmanjšuje pa se računalniška izmenjava 
podatkov, kar je posledica enostavn e in brezplačne uporabe spletne aplikacije.  
 
Carinski laboratorij  
Carinski laboratorij je v letu 2017 zamenjal izrabljeni infrardeči spektrofotometer (FTIR) z diamantno in tekočinsko 
celico. Instrument se uporablja za analiziranje in prepoznavanje različ nih vrst blaga za potrebe pravilnega uvrščanje 
v carinsko tarifo (npr. plastični materiali, tekstil, barve, laki, organske in anorganske substance), kot tudi za analizo 
trošarinskih vzorcev, predvsem naftnih derivatov (vsebnost biodizla v dizelskem gorivu) . 
 
V carinskem laboratoriju je bilo v letu 2017 opravljenih 7.578 preskusov različnih vzorcev blaga, na osnovi katerih je 
bilo skupno izdelanih 1.332 strokovnih mnenj , kar je za 9,5 % več kakor v letu poprej.  Najvišji delež opravljenih 
preskusov predstavljajo laboratorijske analize trošarinskega blaga, in sicer 39 % analize alkohola in alkoholnih pijač 
ter 28 % mineralnih olj. Visok delež opravljenih preskusov (23 %) predstavljajo analize prehranskih proizvodo v. 
Carinski laboratorij sledi zahtevam standarda ISO 17025 Splošne zahteve za usposobljenost pre izkuševalnih in 
kalibracijskih laboratorijev, ki vključujejo tudi zahteve za zagotavljanje kakovosti rezultatov preskusov. Približno 10 
% delež vseh opravljenih  preskusov predstavljajo analize kontrolnih vzorcev, vzorcev medlaboratorijskih primerjav 
in analize vzorcev v postopku validacije metode.  
 
Carinski laboratorij se je v letu 2017, z namenom preverjanja usposobljenosti in zagotavljanja kakovosti rezultatov 
preskusov, uspešno udeležil petih medlaboratorijskih primerjav:  
 medlaboratorijske primerjave za pivo v organizaciji Doemens Academy GmbH iz Nemčije,  
 medlaboratorijske primerjave za evro denaturant v etilnem alkoholu v organizaciji JRC (Joint Research 
Centre) v okviru »FISCALIS« projekta za evrodenaturant,  
 medlaboratorijske primerjave za vsebnost estrov v FAME v organizaciji Češkega carinskega laboratorija,  
 slovenske medlaboratorijske primerjave za krmo SIMP 2017 v organizaciji Carinskega laboratorija FURS , 
 medlaboratorijske primerjave za nikotin v e - tekočinah v organizaciji Poljskega carinskega laboratorija.  
 
Preglednica  36: Izdana strokovna  mnenj a po namenu   
Izdana mnenja  2015  2016  2017  Indeks 
2017/2016  
Mnenje o uvrščanju blaga v KN  546 538 588 109,3 
Mnenje o trošarinskih izdelkih  487 439 561 127,8 
Mnenje o vzorcih , vezanih na preiskave  98 239 183 76,6   
 
 35 Od 561 mnenj, vezanih na vzorce trošarinskega blaga, predstavljajo 57  odstotni  delež vzorci alkohola, 
denaturiranega alkohola in alkoholnih pijač, 21  odstotni del ež vzorci odvzeti zaradi kontrole doziranja markirnega 
indikatorja Solvent Yellow 124 k plinskem olju, 13 % vzorci biodizla in mešanice dizel goriva in biodizla, ostalo pa 
vzorci drugih naftnih derivatov, vključno z odpadnimi mineralnimi olji i n mazalnimi sredstvi.  
 
V okviru trošarinske kontrole nad naftnimi derivati je bilo izvedenih tudi 183 analiz vzorcev mineralnih olj, ki so jih 
kolegi iz mobilnih enot odvzeli zaradi preverjanja namenske uporabe mineralnih olj. Velik delež teh vzorcev je bi l 
odvzetih v akciji »Rezervoar«, ki je potekala v mesecu juniju 2017, manjši delež vzorcev pa je bil odvzet v okviru 
akcije »Cisterna«, ki redno poteka že od leta 2013. Za vsak odvzeti vzorec se je izvedlo naslednjih šest analiz: 
vsebnost žvepla, vsebnost markirnega indikatorja Solvent Yellow 124, prisotnost in vsebnost biodizla, gostota, 
destilacija, ter plinsko kromatografski profil (prisotnost rastlinskih oz. baznih olj). Poleg analiz se je pri vsakem vzorcu 
določila tudi tarifna oznaka.  
 
V letu 2017 je bilo analiziranih 109 vzorcev prepovedanih snovi v športu, ki jih za potrebe Policije izvaja carinski 
laboratorij. V 95 vzorcih je bila ugotovljena vsebnost anaboličnih steroidov, v štirih vzorcih deklarirane vsebnosti 
anaboličnih steroidov ni  bila dokazan a, 6 vzorcev zaradi manjka ustrezne opreme ni bilo analiziranih in so bili 
razvrščeni v listo prepovedanih snovi v športu, le na osnovi deklarirane sestave.  
 
Pri pregledu prehranskih dopolnil je bilo odkrito prehransko dopolnilo, ki je vsebovalo farmacevtsko učinkovino, 
prepovedano za uporabo v zdravilih na trgih EU, uvrščeno na listo prepovedanih snovi in postopkov v športu in 
prehransko dopolnilo, ki je vsebovalo farmacevtko učinkovino za zdravljenje seksualne disfunkcije, za katero se 
izdajajo zdravila na recept.  
 
V letu 2017 je carinski laboratorij za potrebe Tržnega inšpektorata izvedel štiri analize vzorcev tekstilnih izdelkov 
glede preverjanja skladnosti surovinske sestave v skladu s standardoma ISO TR 11827 in SST ISO 1833. V vseh 
analizira nih vzorcih je surovinska sestava izdelka ustrezala navedbam na deklaraciji.  
 
TARIC  
TARIC ali integrirana tarifa Evropskih skupnosti (Tarif Intégré de la Communauté) je podatkovna zbirka, v katero so 
vključeni vsi ukrepi, ki se nanašajo na skupno carinsko  tarifo kakor tudi na trgovinsko in kmetijsko zakonodajo. Z 
integracijo in kodiranjem teh ukrepov TARIC zagotavlja enotno uporabo v vseh državah članicah EU. Hkrati daje 
vsem gospodarskim in drugim subjektom jasen pregled vseh ukrepov, ki jih je treba upoš tevati ob uvozu v EU ali ob 
izvozu iz EU. Poleg ukrepov, ki so integrirani v TARIC, je v TARIC integrirana tudi nomenklatura TARIC, ki ima za 
osnovo KN in predstavlja nadaljnjo delitev blaga. Uporaba desetmestne številčne oznake TARIC in po potrebi 
dodatne  oznake TARIC je obvezna v carinskih deklaracijah pri uvozu iz tretjih držav. TARIC ima svojo zakonsko 
osnovo v uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87.   
 
Na področju TARIC se je v letu 2017 opravljal širok nabor strokovno carinskih in informacijsko tehničnih nalog . 
Podatkovna baza TARIC vsebuje namreč veliko informacij, ki so nujno potrebne pri postopku uvoza in izvoza blaga, 
zato stranke dnevno potrebujejo pomoč pri razlagi predpisov v TARIC -u. V letu 2017 je bilo prejetih  2.145 telefonskih 
klicev (v letu 2016 je bilo 2.299 klicev), 730 elektronskih sporočil (v letu 2016 je bilo 883 elektronskih sporočil) in 
izvedel 10 osebnih informiranj. Skupaj je bilo v letu 2017 postavljeno 2.88513 vprašanj strank (3.182 v letu 2016). 
Najpogosteje zastavljena vprašanja v letu 2017 so bila vprašanja o uvrščanju blaga v carinsko nomenklaturo, sledila 
so vprašanja o listinah o nadzoru, ki so potrebne pri uvozu določenih izdelkov iz železa in jekla (sistem SIGL), o 
uvoznih dajatvah in njihove m izračunu, registraciji in identifikaciji oseb (sistem EORI), ukrepih v TARIC -u, carinskih 
postopkih, protidampinških ukrepih in davku na motorna vozila.  
 
13 Podatek se je začel spremljati na drugačen način v avgustu 2017.    
 
36 Protidamping  
Protidampinška in izravnalna dajatev sta instrumenta zunanjetrgovinske zaščite, ki se u vedeta zaradi odpravljanja 
posledic dampinga in subvencioniranja, ki sta najpogostejši obliki nelojalne konkurence.  Glede na dogovor o 
izmenjavi podatkov med organi javne uprave je bilo v letu  2017  posredovanih 42 mnenj na osnutke novih EU 
protidam pinških/ protisubvencijskih uredb,  kar je za 55,6 % več kakor v letu poprej.   
 
V letu 2017 se je nadaljevalo tudi mesečno zajemanje in poročanje podatkov o uvozu blaga, ki je predmet 
protidampinških in izravnalnih dajatev. Evropski komisiji je bilo posredovanih 10. 626 zapisov , oziroma za 6,8 % več 
kakor v letu 2016 . 
 
Tarifne kvote  
V letu 2017 je bilo prejetih in poslanih 2.148 zahtevkov za črpanje tarifnih kvot. Poleg tega je bil poslan še en zahtevek 
po uradni dolžnosti (v letu 2016 je bilo skupaj poslanih 1.935 zahtevkov). Pri 2.103 zahtevkih je bila tarifna kvota 
dodeljena 100  %, pri 32 zahtevkih je šlo za delno dodelitev in pri 14 zahtevkih tarifna kvota ni bila dodeljena, ker se 
je razpoložljiva količina medtem že izčrpala. V enem primeru je bil vrnjen  del pre več dodeljene tarifne kvote zaradi 
napake špedicije v količini. Pri črpanju tarifnih kvot je šlo v 44,7  % primerih za uvoz blaga na slovenski trg, v 55,3  % 
pa za uvoz v drugo državo članico EU.  
 
Uvozna dovoljenja in listine o nadzoru  
V drugem letu veljavnosti uredbe 2016/670 po kateri je ponovno uveden predhoden nadzor za uvoz nekaterih 
železnih in jeklenih izdelkov v EU, je Finančna uprava  RS izdala  3.671 listin o nadzoru in en zahtevek zavrgl a. V 
dveh primerih pa je stranka sama odst opila od zahtevka. Veljavnost izdanih listin je bila v 113 primerih podaljšana  
še za dodatne štiri mesece, v 3 primerih pa  je bila vrnjena že odobrene količina  v Bruselj. Večina uvožene količine 
jekla 67,4  %, je bila po poreklu iz Južne Koreje, od katere j o je bilo največ namenjeno avtomobilski industriji na 
Češkem in Slovaškem.  
 
EORI  
Za sistem registracije in identifikacije gospodarskih subjektov vključenih v carinsko poslovanje na področju EU se od 
1. 7. 2009 uporablja sistem EORI. V letu 201 7 je bilo vlo ženih 25 zahtevkov pravnih oseb iz tretjih držav za dodelitev 
številke EORI (44 v letu 2016), ki so bili pozitivno rešeni. Pravnim in fizičnim osebam iz Slovenije je bilo aktiviranih 
201 EORI številk (194 v letu 2016). Vlogo za spremembo podatkov je vložil o 12 pravnih oseb.  
 
Mnenje o uvrstitvi motornih vozil v carinsko nomenklaturo in DMV  
V letu 2017 je Finančna uprava RS podal a 125 mnenj (v letu 2016 je bilo podanih 212 mnenj) o uvrstitvi 
večnamenskih motornih vozil v carinsko nomenklaturo, ki so bila potr ebna za pravilen obračun DMV.  
 
Poreklo blaga  
V letu 2017 je Finančna uprava RS pre jela v naknadno preverjanje 1 .986 dokazil o poreklu blaga. Tujim carinskim 
upravam je Finančna uprava RS posredovala odgovore za 1 .882 dokazil o poreklu (za zahtevke, prejete  v letih 2017 
in 2016). V postopku naknadnega preverjanja je bilo ugotovljeno, da je bilo 1 .672 dokazil izdanih upravičeno, 210 
dokazil pa neupravičeno ali delno neupravičeno.  
 
Finančna uprava RS je v letu 2017 poslala v naknadno preverjanje tujim carinski m upravam 89 dokazil o poreklu 
blaga, izdanih v tujini. Razlogi za preverjanje so bili: negativni rezultati preteklih preverjanj, protidampinške dajatve 
in naključno preverjanje. Finančna uprava RS je prejela rezultate preverjanj za 104 v tujini izdana dok azila (za 
zahtevke, poslane v letih 2017, 2016 in 2015). Od teh je bilo neupravičeno izdanih 46 dokazil, za katera je bil 
finančnim uradom podan predlog za naknadni obračun dajatev. V države članice EU je bilo poslanih tudi 390 izjav 
dobaviteljev na notran jem trgu EU. Finančna uprava RS je prejela rezultate preverjanj za 156 izjav dobaviteljev, od 
katerih je bilo neupravičeno ali delno neupravičeno izdanih 81 dokazil. Dokazila o poreklu, ki so bila izdana na osnovi 
teh izjav za namene izvoza v tretje države , so bila preklicana.  
   
 37 Finančna uprava RS je v letu 2017 izdala 5.845 dokazil o nepreferencialnem poreklu blaga, kar je nova pristojnost, 
ki jo za slovenske izvoznike brezplačno opravlja F inančna uprava RS . 
 
Zavezujoče informacije o poreklu blaga  
Finančna uprava RS je v letu 2017 izdala 3 odločbe v zvezi z zavezujočimi informacijami o poreklu blaga, ki določajo 
poreklo določenega blaga in so veljavne v vseh državah članicah EU.  
 
Pooblaščeni izvozniki  
V letu 2017 je Finančna uprava RS izdala 17 novih dovolje nj pooblaščenim izvoznikom. Zaradi prenehanja 
poslovanja družb je bilo v letu 2017 nekaj dovoljenj razveljavljenih (2). Trenutno je v Sloveniji 242 pooblaščenih 
izvoznikov. Status pooblaščenega izvoznika – poreklo omogoča podjetju poenostavitev pri potrjev anju porekla blaga, 
status pooblaščenega izvoznika – A.TR. pa omogoča podjetju poenostavitev pri potrjevanju statusa unijskega blaga 
ob izvozu v Turčijo. Pooblaščeni izvozniki se s tema poenostavitvama izognejo rednim carinskim postopkom ter 
prihranijo čas  in denar, saj dokazila o poreklu oziroma dokazila o statusu unijskega blaga v tem primeru izdajo družbe 
same. Za družbe to pomeni hitrejši pretok in odpremo blaga, večji obrat vozil in pocenitev prevozov, boljšo sledljivost 
blaga in bistveno zmanjšane str oške posredovanja v postopku carinjenja, kar omogoča, da so družbe konkurenčne.  
 
Sistem registriranih izvoznikov (sistem REX)  
1. 1. 2017 se je v okviru sheme GSP Unije (EU je za države upravičenke do GSP enostransko sprejela preferencialne 
tarifne ukrepe) v EU začel uporabljati sistem registriranih izvoznikov (sistem REX). Sistem REX je tako imenovani 
sistem samopotrjevanja porekla blaga, kar pomeni, da izvozniki sami (in ne carinski organi) sestavljajo dokazila o 
poreklu. V okviru sistema GSP Unije in sist ema REX se za dokazovanje porekla blaga uporablja navedba o poreklu. 
Če vrednost izdelkov v pošiljki ne presega 6 000 EUR, lahko navedbo o poreklu sestavi izvoznik, ne glede na to, ali 
je registriran ali ne. Če pa vrednost izdelkov v pošiljki presega 6 000  EUR, navedbo o poreklu lahko sestavi samo 
registrirani izvoznik. To pomeni, da se bodo postopno, odvisno od konca prehodnega obdobja, »stara« dokazila o 
poreklu (izjava na računu, potrdilo o poreklu obrazec A in potrdilo o gibanju blaga EUR.1) nadomestila  z navedbo o 
poreklu. V Sloveniji je za registracijo izvoznikov pristojen FU Celje in je v letu 2017 registriral 75 izvoznikov.  
 
Poleg navedb o poreklu je v EU mogoče sestaviti tudi nadomestno navedbo o poreklu in sicer v primerih, ko izdelki 
s poreklom š e niso sproščeni v prosti promet v EU, so pa dani pod carinski nadzor carinskega urada države članice 
EU. 
 
Prehodno obdobje se je v EU zaključilo 31. 12. 2017 (carinski organi v EU smo lahko samo do vključno 31. 12. 2017 
izdajali potrdila o gibanju blaga E UR.1 za namene bilateralne kumulacije; prav tako so lahko samo še do vključno 
31. 12. 2017 pooblaščeni izvozniki, ki še niso registrirani, sestavljali izjave na računu), kar pomeni, da so se morali 
izvozniki iz EU po preteku prehodnega obdobja registrirati  v sistemu REX, če želijo 1. 1. 2018 ali po tem datumu 
sestavljati navedbe o poreklu za pošiljke v vrednosti nad 6 000 € za namene bilateralne kumulacije v okviru sheme 
GSP Unije, saj so le -te edino veljavno preferencialno dokazilo. Neodvisno od prehodnega  obdobja pa za izdelke s 
poreklom, ki se nahajajo v pošiljki, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR, velja, da morajo izvozniki, ne 
glede na to, ali so registrirani ali ne, od 1. 1. 2017 dalje sami sestaviti navedbe o poreklu.  
 
Države upravičenke do  GSP (v letu 2017 je bilo 76 držav upravičenk do splošnega režima) so/bodo postopoma 
začele uporabljati sistem REX, in sicer 1. 1. 2017 oziroma najpozneje 30. 6. 2020. Če država upravičenka ni mogla 
začeti z registracijo 1. 1. 2017, je lahko do 1. 7. 2016 Komisijo pisno obvestila, da bo odložila registracijo izvoznikov 
do 1. 1. 2018 ali 1. 1. 2019. Na različne datume v letu 2017 je začelo dejansko registrirati izvoznike 11 držav 
upravičenk do GSP. Prehodno obdobje se je za teh 11 držav upravičenk do GSP, ki  so že dejansko začele uporabljati 
sistem REX, končalo 31. 12. 2017, oziroma se bo končalo 30. 6. 2018, če je država upravičenka zaprosila Komisijo 
za šestmesečno podaljšanje roka. V obdobju 12 mesecev (oziroma 18 mesecev, če je prehodno obdobje podaljšano ) 
po dnevu, ko država upravičenka začne registracijo izvoznikov, lahko pristojni organi te države upravičenke še naprej 
izdajajo potrdila o poreklu obrazec A na zahtevo izvoznikov, ki še niso registrirani v času, ko se zahteva potrdilo.  Za 
pošiljke v vredn osti do 6 000 € pa mora izvoznik sam sestaviti navedbo o poreklu. Države upravičenke so razdeljene   
 
38 v tri skupine, odvisno od tega, kdaj so/bodo začele registrirati izvoznike oziroma kdaj nameravajo začeti registracijo 
izvoznikov, zato se tudi prehodno obdo bje konča na različne datume.  
 
Sistem REX pa se ne uporablja samo v okviru sheme GSP Unije, ampak tudi izven tega okvira. 21. 9. 2017 se je 
začel začasno uporabljati Protokol o pravilih o poreklu in postopkih za pridobivanje porekla, ki je del Celovitega 
gospodarskega in trgovinskega sporazuma (CETA) med Kanado in EU (sporazum med EU in Kanado). V EU se (ne 
pa tudi v Kanadi) v okviru tega sporazuma uporablja sistem REX. V okviru Protokola o pravilih o poreklu in postopkih 
za pridobivanje porekla iz sporazu ma CETA je dokazilo o poreklu izjava o poreklu. Izjavo o poreklu za vsako pošiljko, 
ki vsebuje izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 €, lahko sestavi kateri koli izvoznik, za 
pošiljke nad vrednostjo 6 000 € pa samo registrirani izvoz nik. Pravila o poreklu iz sporazuma CETA se razlikujejo od 
pravil o poreklu, ki so v veljavi med državami oziroma skupinami držav, s katerimi je EU že sklenila sporazume o 
prosti trgovini.  
 
Sistem REX pa se bo uporabljal tudi v okviru drugih avtonomnih režimov (Čezmorske države in ozemlja) in v okviru 
bodočih sporazumov (npr. v sporazumu med EU in Vietnamom).  
 
V letu 2017, natančneje 14. 6. 2017, je začela veljati tudi Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/989 o popravku in 
spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447. Z navedeno uredbo je bila uvedena možnost, da 
posamezna dolgoročna izjava dobavitelja zajema tako blago, ki je že bilo dobavljeno do dneva izdaje izjave, kot tudi 
blago, ki bo dobavljeno kasneje.  
 
Nadzor  
V Oddelku za analize in kontrole v Kopru je bila v letu 2017 opravljena ročna analiza tveganja za 269.182 pošiljk, ki 
so v Luko Koper prispele v pomorskem prometu. Glede na leto 2016 to predstavlja 13 % več opravljenih ročnih analiz 
tveganja. Prav tako je bilo potrebno dodatno ročno opraviti analizo za 8.026 vstopnih skupnih deklaracij, ko je bil 
Koper urad prvega vstopa v EU. Glede na leto 2016 to predstavlja 4 % več dodatno opravljenih analiz tveganja.  
 
Naknadne kontr ole na področju carin so se v največji meri izvajale v zvezi s kontrolo izpolnjevanja pogojev iz carinskih 
dovoljenj, pravilnostjo carinskih deklaracij in izvajanjem ostalih carinskih postopkov. Največ nepravilnosti je bilo 
ugotovljenih v zvezi z napačnim uvrščanjem blaga v kombinirano nomenklaturo carinske tarife, napačnim 
izkazovanjem porekla, napačne uporabe dovoljenj za poenostavljene carinske postopke, neupravičenim 
uveljavljanjem oprostitve carinskih dajatev v postopku vračila blaga, neupravičeno upor abo znižane stopnje DDV in 
neustreznim evidentiranjem blaga v evidence carinskega skladišča tipa D.   
 
Na področju carin je bil inšpekcijski nadzor pretežno osredotočen na preverjanje skladnosti uvoznih postopkov z EU 
zakonodajo. Največ nepravilnosti je bil o ugotovljenih glede napačnega uvrščanja blaga v kombinirano nomenklaturo 
carinske tarife, napačnega deklariranja carinske vrednosti in pri nadzoru carinskega postopka 42 in 63 (sprostitev 
blaga v prost promet z davčno oproščeno dobavo v drugo državo člani co), kot posledica neizpolnjevanja obveznosti 
za postopek. V letu 2017 je bilo s področja carin izvedenih 85 inšpekcijskih nadzorov in naknadno obračunanih 
57.852 evrov dajatev (tradicionalnih lastnih sredstev).  
 
Izvajanje naknadnih kontrol s področja cari n je bilo pretežno usmerjeno v nadzor izpolnjevanja pogojev iz carinskih 
dovoljenj ter ostalih uvoznih postopkov. Največ nepravilnosti je bilo ugotovljenih glede napačnega uvrščanja blaga v 
kombinirano nomenklaturo carinske tarife, napačnega porekla blaga pri uvozu, napačnega deklariranja carinske 
vrednosti in pri nadzoru carinskih dovoljenj. V okviru izvedenih 449 naknadnih kontrolah na carinskem področju je 
bilo ugotovljenih za 316.810 evrov dodatnih dajatev (tradicionalnih lastnih sredstev).  
 
Uslužbenci mobilnih oddelkov so opravili 5.817 nadzorov po Zakonu o izvajanju carinske zakonodaje Evropske unije, 
pri čemer je bil nadzor usmerjen v preprečevanje in odkrivanje tihotapljenja blaga, ugotavljanje skladnosti 
spremljajoče dokumentacije z dejanskim status om blaga, preverjanje verodostojnosti carinskih oznak in ugotavljanje 
drugih kršitev carinske zakonodaje. Odkritih je bilo 428 kršitev. Največ odkritih kršitev se je nanašalo na nezakonit   
 
 39 vnos blaga, namenjenega trgu EU, ki se zaradi razlik v obdavčitvi vn aša iz držav zahodnega Balkana ter omogočanje 
možnosti dostopa do blaga v prevoznih sredstvih, brez poškodovanja carinskih oznak.  
 
Preglednica  37: Aktivnosti in rezultati nadzora carin, zneski v €  
 2015  2016  2017  Indeks 2017/2016  
pregledov  170 101 85 84,2 
inšpekcijskih pregledih, v € 169.499  43.125  57.852  143,1  
 
DAVEK NA MOTORNA VOZILA  
 
Davek na motorna vozila (v nadaljevanju: DMV) v strukturi javnofinančnih prihodkov predstavlja 0,2 % delež. V letu 
2017 je bilo pobranega 35.516.786 evrov, to je za 39 % več kakor leto poprej in za 11, 5 % več kakor v letu 2015. 
Davek na motorna vozila je prihodek državnega proračuna.  
 
V letu 2017 je bilo prejetih 35.722 napovedi DMV (v l etu 2016 30.192). Število opravljenih odmer v letu 2016 je 
znašalo 35.326 (v letu 2016 30.907), število prejetih zahtevkov za vračilo DMV je bilo 3.901 (v letu 2016 3.716) in 
število oddanih obračunov DMV je znašalo 1.130 (v letu 2016 1.343).   
 
V letu 2017 je bilo odmerjenega, obračunanega DMV in dodatnega DMV skupaj z obračunanim DMV iz uvoza za 
50.476.210 evrov (v letu 2016 44.560.798 evrov ), kar kaže, da se znesek odmerjenega, obračunanega in DMV iz 
uvoza konstantno povečuje na račun vedno več  pridobljenih/uvoženih vozil (kar je že stalni trend zadnjih nekaj let), 
kljub temu da se stopnje DMV v povprečju znižujejo, zaradi manjših izpustov CO2, ki jih imajo novejša vozila.  
 
Iz spodnje tabele je razvidno, da se je v letu 2017 število opravljenih  kontrol glede na predhodno leto povečalo za 
12,3 %, kar je posledica povečanega števila predloženih napovedi in zahtevkov za vračilo. Na podlagi opravljenih 
kontrol je bilo ugotovljenih za 657.167 evrov dodatno ugotovljen ih obveznosti oz. zavrnje nih zahte vkov za vračilo 
(delno ali v celoti).   
 
Inšpekcijski nadzor področja DMV se je izvajal tudi pri preverjanju uvoznih carinskih deklaracij. V dveh inšpekcijskih 
nadzorih so bile ugotovljene nepravilnosti neupravičenega uveljavljanja nižje stopnje uvoznega DM V oziroma 
neplačila uvoznega DMV, kot posledica neizpolnjevanja pogojev za Oprostitev DDV v okviru davčne dobave v drugo 
državo članico (v nadaljevanju postopek 42), kar ima za posledico dodatno obračunane obveznosti v skupnem 
znesku 27.601 evrov.  
 
Uslužbe nci mobilnih oddelkov so opravili 116 nadzorov pri pravnih in fizičnih osebah, ki so podale napoved za odmero 
DMV, v okviru katerih so predvsem opravljali oglede stanja vozil in usklajenosti dokumentacije z napovedjo, opravljali 
informativne razgovore z za vezanci, istočasno pa so ugotavljali morebitno opravljanje dela na črno, vezano na 
preprodaje vozil.  
 
Preglednica  38: Podatki na področju nadzora DMV, zneski v evrih  
2017/2016 
Število predloženih samoprijav  212 374 394 105,4 
Učinek  samoprijav , v € 75.723  169.594  149.025  87,9 
Število nepravilnosti naknadnega 
nadzora  37.972  49.193  55.229  112,3  
Učinek naknadnega nadzora , v € 649.011  801.602  657.167  82,0 
   
40 DAVEK NA PROMET NEPREMIČNIN  
 
Davek na promet nepremičnin v strukturi javnofinančnih prihodkov  predstavlja 0,3 % delež. V letu 2017 je bilo 
pobranega 41.232.131 evrov, to je za 29,5 % več od leta poprej in za 39,9 % več kakor v letu 2015. Davek na promet 
nepremičnin je prihodek občinskega proračuna.  
 
V letu 2017 je Finančna uprava RS obravnavala 48.413 zadev, kar v primerjavi z letom 2016 (46.742) pomeni porast 
za 3,6 %.  
 
V letu 2017 je bila izvedena tudi integracija z dokumentnim sistemom in eDavki z uporabo funkcionalnosti eVročanja. 
V tem letu so bile tako odmerne odločbe za zavezance pravne osebe in fizične osebe, ki so se prijavile v sistem 
elektronskega vročanja, tem prvič vročene elektronsko preko eDavkov.  
 
OKOLJSKE DAJATVE  
 
Okoljske dajatve so prihodek državnega proračuna, razen okoljske dajatve zaradi odvajanja odpadn ih voda in 
odlaganja odpadkov na odlagališčih, ki so javna infrastruktura. Omenjeni okoljski dajatvi sta prihodka občin, kjer se 
odpadna voda odvaja oziroma odpadki odlagajo.  
 
Okoljska dajatev za onesnaževanje zraka z emisijo ogljikovega dioksida je prihodek državnega proračuna. V strukturi 
javnofinančnih prihodkov predstavlja 0,9 % delež. V letu 2017 so prihodki iz naslova te okoljske dajatve znašali 
138.802.087 evrov in so bil i za 4,5 % višji kakor leta 2016 in za 10,8 % višji kakor leta 2015.  
 
Konec leta 2017 je 4.921  plačnikov okoljskih dajatev  (to je 1,1  % več kakor konec leta 2016) predložilo  29.467  
obračunov okoljskih dajatev, kar je 0,2 % več kakor  leto poprej .  
 
Neto pr ihodki okoljskih dajatev v letu 2017 znašajo 168.691.076 evrov, od tega so največji prihodki iz naslova okoljske 
dajatve za onesnaževanje zraka z emisijo ogljikovega dioksida, ki znašajo 138.802.087 evrov. Neto prihodki okoljskih 
dajatev, ki so prihodki pr oračunov občin , znašajo 25.317.867 evrov.  
 
Za okoljske dajatve za onesnaževanje zraka z emisijo ogljikovega dioksida, za onesnaževanje okolja zaradi 
odvajanja komunalne odpadne vode in za onesnaževanje okolja zaradi odlaganja odpadkov na odlagališču je bil  v 
letu 2017 vzpostavljen nov informacijski sistem (E -TROD). Ta zavezancem za plačilo omenjenih okoljskih dajatev od 
septembra 2017 omogoča varno elektronsko vlaganje prijav dejavnosti in obračunov okoljskih dajatev.  
 
Konec leta 2017 je bila spremenjena ur edba o okoljski dajatvi za onesnaževanje okolja zaradi nastajanja odpadne 
embalaže. Sprememba uredbe na novo ureja vodenje evidence o dajanju embalaže v promet, v okviru katere bodo 
morali proizvajalci in pridobitelji plastičnih nosilnih vrečk voditi predp isane evidence o dajanju v promet plastičnih 
nosilnih vrečk v določenem obdobju.  
 
Posamezni predpisi o okoljskih dajatvah omogočajo vračilo okoljske dajatve, če upravičenci do vračila izpolnjujejo 
pogoje, ki so določeni v posameznem predpisu. Vračilo okoljske dajatve ni predvideno pri okoljski dajatvi zaradi 
odvajanja odpadnih voda in okoljski dajatvi zaradi odlaganja odpadkov na odlagališčih.  
 
Preglednica  39: Število zahtevkov  za vračilo okoljske dajatve  in zneski  
Vrsta okoljske dajatve  2016  2017  
Število 
zahtevkov  Znesek v €  Število 
zahtevkov  Znesek v €  
Emisija ogljikovega dioksida pri zgorevanju 
goriv  203 1.075.773  316 1.605.216  
Mazalna olja in tekočine  273 300.489  225 215.745    
 
 41 Vrsta okoljske dajatve  2016  2017  
Število 
Izrabljene gume  7 113 15 1.423  
Odpadna električna in elektronska oprema  2 1.622  3 1.399  
 
Nadzor  
Finančna uprava RS je pristojna za nadzor nad izvajanjem devetih uredb o okoljskih dajatvah, ki jih je Vlada 
Republike Slovenije  sprejela na podlagi 112. in 113. člena  Zakona o varstvu okolja . Inšpekcijski nadzor na področju 
okoljskih dajatev je bil pretežno usmerjen na preverjanje pravilnosti obračunov in zahtevkov za vračilo okoljskih 
dajatev za onesnaževanje okolja zaradi odvajanja komunalnih odpadnih voda, za onesnaževanje okolja zaradi 
odlaganja odpadkov in onesnaževanje zraka z emisijo ogljikovega dioksida. Najve č nepravilnosti je bilo na področju 
komunalnih odpadnih voda. Skupno je bilo v letu 2017 izvedenih 30 inšpekcijskih nadzorov, v katerih so bile dodatno 
ugotovljene obveznosti v višini 159.645 evrov.  
 
Naknadne kontrole na področju okoljskih dajatev so bile pretežno usmerjene v preverjanje pravilnosti okoljskih 
obračunov in ustreznosti registracije okoljskih zavezancev za obremenjevane okolja zaradi uporabe mazalnih olj in 
tekočin, nastajanja izrabljenih  motornih vozil, nastajanja odpadne embalaže, nastajanja odpadne električne in 
elektronske opreme, nastajanja izrabljenih gum, uporabe hlapnih organskih spojin in zaradi odvajanja industrijskih 
odpadnih voda. Največ nepravilnosti je bilo ugotovljenih v nad zoru okoljske dajatve za onesnaževanje okolja zaradi 
nastajanja odpadne embalaže in uporabe mazalnih olj in tekočin. V izvedenih 40 naknadnih kontrolah so bile dodatno 
ugotovljene obveznosti v višini 17.734 evrov.  
 
Preglednica  40: Aktivnosti in rezultati nadzora okoljskih dajatev, zneski v evrih  
2017/2016  
pregledov  60 34 30 88,2 
inšpekcijskih pregledih, v € 36.536  690.219  72.614  10,5 
Znesek odprave nepravilnosti po  
140.a členu ZDavP2 na osnovi 
inšpekcijskih pregledov, v €  - - 87.031  - 
Skupni znesek ugotovljenih 
obveznosti v inšpekcijskih 
pregledih, v €  36.536  690.219  159.645  23,1 
 
DAVEK OD PROMETA ZAVAROVALNIH  POSLOV  
 
Davek od prometa zavarovalnih poslov v strukturi javnofinančnih prihodkov predstavlja 0,6 % delež, uvršča se v 
skupino davki na posebne storitve. V letu 2017 je bilo oddanih 2.263 obračunov davka od prometa zavarovalnih  
poslov, na podlagi katerih je bilo pobranega 89.844.816 evrov  davka , to je za 5,9 % več kakor leto poprej in za 9,8 
% več kakor v letu 2015. Davek od prometa zavarovalnih poslov je prihodek državnega proračuna.  
 
DAVEK NA FINANČNE STORITVE  
 
Davek na finančne storitve v strukturi javnofinančni h prihodkov predstavlja 0,4 % delež, spada v skupino davki na 
posebne storitve. V letu 2017 je bilo pobranega 58.695.969 evrov, to je za 3,5 % več kakor v letu 2016 in v letu 2015. 
Davek na finančne storitve je prihodek državnega proračuna.  
 
42  
V letu 2017 je bilo oddanih 19.090 obračunov davka na finančne storitve, kar je za 6 % več kakor v letu 2016. Učinek 
kontrole obračunov se je pri davku na finančne storitve povečal za 59 %, predvsem iz naslova predloženih samoprijav 
davčnih zavezancev.  
 
Preglednica  41: Podatki na področju nadzora DFS, zneski v evrih  
2017/2016 
Število predloženih samoprijav  67 140 144 102,9  
Učinek samoprijav  17.139  30.491  51.381  168,5  
pozivu  5 87 75 86,2 
pozivu  1.568  16.021  31.146  194,4  
Število nepravilnosti naknadnega nadzora  1.085  761 494 64,9 
Učinek naknadnega nadzora  10.039  5.285  0 0 
 
DAVEK NA DEDIŠČINE IN DARILA  
 
Davek na dediščine in darila v strukturi javnofinančnih prihodkov  predstavlja 0,1 % delež, pobranega je bilo 
10.555.360 evrov, to je za 22,7 % več od leta poprej in za 30,9 % več kakor v letu 2015. Davek na dediščine in darila  
je prihodek občinskega proračuna.  
 
V letu 2017 je Finančna uprava RS p rejela 38.374 napovedi za odmero davka od prejetih daril in sklepov o dedovanju. 
Izdanih je bilo 41.793 dokumentov, v primerjavi z letom 2016 (50.688) je bilo izdanih 17,5 % manj odločb.   
 
DAVEK NA VODNA PLOVILA IN DODATNI DAVEK OD PLOVIL  
 
Davek na vodna plovila in dodatni davek od plovil se uvrščata v skupino davki na premičnine, po obsegu vplačil se 
uvrščata med manjše prihodke. Skupaj pobranega v letu 2017 je bilo za 523.278 evrov, kar je za 2,6 % več od leta 
poprej in za 2,2 % več kakor v letu 2015. Davek na vodna plovila je prihodek občinskega proračuna, dodatni davek 
od plovil pa je prihodek državnega proračuna.   
 
V letu 2017 je bilo izdanih 6.395 odmernih odločb, v primerjavi z letom 2016 (6.261) je bilo izdanih 2,1 % več odločb.  
 
V letu 2017 so bile odmerne odločbe poleg zavezancem pravnim osebam, katerim so bile prvič elektronsko vročene 
preko eDavkov v letu 2016, na ta način vročene tudi zavezancem fizičnim osebam, ki so se prijavile v sistem 
elektronskega vročanja.   
 
DAVK I OD PRE MOŽENJA  
 
Davki od premoženja (od stavb, od prostorov za počitek in rekreacijo) so manjši davki, ki spadajo v skupino davki na 
nepremičnine. Pobranega je bilo 5.927.961 evrov, to je za 26,9 % več od leta poprej in za 40,1 % več kakor v letu 
2015.  Naveden da vek je prihodek občinskega proračuna.  
 
V letu 2017 je bilo zavezancem izdanih 94.102 odločb. V primerjavi z letom 2016 (81.502) je bilo izdanih 15,5 % več 
odločb, kar je posledica povečanega nadzora na področju plačevanja davka od premoženja.  
   
 43 NADOMESTILO  ZA UPORABO STAVBNIH ZEMLJIŠČ  
 
Nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča (v nadaljevanju: NUSZ) spada v skupino davki na nepremičnine, v 
strukturi javnofinančnih prihodkov predstavlja 1,4 % delež. Pobranega je bilo 215.925.801 evrov, to je za 2,6 % več 
od leta poprej in za 11,5 % več kakor v letu 2015. Navedeni davek je največji prihodek občinskega proračuna.  
 
V letu 2017 je Finančna uprava RS izdala fizičnim osebam 782.628 odmernih odločb z navadnim vročanjem. Od 
tega je bilo ponovno osebno vročenih 9,8 %. Pravnim osebam je bilo izdanih 33.553 odločb. Odločb e so bile pravnim 
osebam vročene preko eVročanja.  
 
V letu 2016 so Ministrstvo za okolje in prostor, Ministrstvo za finance in Ministrstvo za javno upravo pripravili skupna 
sistemska priporočila za izbo ljšanje sistema za odmero nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča za občine. V 
tem sklopu je tudi Finančna uprava RS  v letu 2016  pripravila priporočila oziroma pojasnila glede postopkov priprave 
podatkov za odmero NUSZ in vodenja pritožbenih postopkov, s čimer bi še dodatno izboljšala sodelovanje z občinami 
in Finančno upravo RS. Tako se je zagotovilo kvalitetnejši in hitrejši proces izvedbe odmere NUSZ. Dodatno sta bila 
v letu 2017 na temo NUSZ izvedena dva posveta občin.  
 
V letu 2017 je bilo vloženih 9.943 pritožb zoper odločbe o odmeri NUSZ, kar znaša 17 % manj kakor v letu 2016.  
 
PRIREJANJE  IGER NA SREČO  
 
Igre na srečo se v Republiki Sloveniji prirejajo na podlagi koncesije Vlade Republike Slovenije oziroma dovoljenja 
pristojnega organa. Na dan 31. decembra  2017  sta imela dva prireditelja klasičnih iger na srečo skupaj 1 7 koncesij 
za trajno prirejanje klasičnih iger na srečo, 3 koncesionarji so prirejali posebne igr e na srečo v 10 igralnicah in 25 
koncesionarjev je prirejalo posebne igre na srečo v 2 6 igralnih salonih.  
 
Preglednica  42: Bruto prihodek od iger na srečo14, zneski , v mio evrih  
Leto  Loterije  Igralnice  Igralni saloni  Skupaj  
2015  62,9 139,8  99,8 302,5  
2016  58,6 152,5  94,9 306,0  
2017  53,415 160,1  93,5 307,0  
 
Skupni bruto prihodek od iger na srečo (v nadaljevanju: BPI) se je leta 2017 primerjalno na leto 2016 povečal za 1 
mio evrov . Povečanje je posledica povečanja BPI v igralnicah, še vedno pa ta ne dosega ravni iz leta 2013. Največji 
padec BPI beležita loteriji. Njun BPI se je že drugo leto zapored znižal. Znižanje glede na leto 2016 je za 9 %, glede 
na leto 2013 pa kar za 22,2 %.  
 
Na podlagi Zakon o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma – ZPPFT -1, ki dopušča, da se prireditelje 
klasični h iger na srečo v celoti ali delno izvzame iz izvajanja ukrepov, če obstaja nizko tveganje za pranje denarja, je 
bilo pripravljeno Poročilo o oceni tveganja za pranje denarja pri prirejanju klasičnih iger na srečo.  
 
Na podlagi 9. člena ZIS nadzorni organ z aradi preprečevanja zasvojenosti z igrami na srečo vodi zbirko podatkov o 
igralcih, ki so dali izjavo o samoprepovedi. Leta 2017 je izjavo o samoprepovedi dalo 1.982 igralcev. Na dan 31. 
decembra 2017 je bilo v evidenci z veljavno samoprepovedjo (na podlag i dane izjave jim je prepovedan vstop v 
igralnico ali igralni  salon) vpisanih 3.262 igralcev, kar je 5,6 % več kakor ob koncu leta 2016.  
                                                      
14 Bruto prihodek od iger na srečo - BPI predstavlja skupaj vplačila zmanjšana za izplačane dobitke, razen pri mednarodni igri EuroJackpot, k jer 
ta predstavlja skupaj vplačila zmanjšana za s pravili predviden sklad za dobitke.  
15 Bruto prihodek ugotovljen na podlagi mesečnih obračunov, ki niso dokončni. Dokončni obračun je predložen 10 . marca za preteklo leto.    
 
44 DAVEK OD IGER NA SREČO , KONCESIJSKA DAJATEV , DAVEK NA SREČKE 
IN DAVEK NA DOBITKE OD IGER NA SREČO  
 
Davek od iger na sre čo - DIS se uvršča v skupino davki na posebne storitve, davek od iger na srečo zajema davek 
od posebnih iger na srečo, davek od klasičnih iger in davek na srečke. Navedeni davki so prihodki državnega 
proračuna. Koncesijske dajatve od posebnih iger na srečo  - KDIS se uvrščajo v skupino Udeležba na dobičku in 
dohodku od premoženja ter so prihodek Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij – FIHO (2,2 
%), Fundacije za financiranje športnih organizacij – FŠO (2,2 %), preostali 95,6 % pa j e prihodek občinskega 
proračuna (50 %) in državnega proračuna (50 %). V strukturi javnofinančnih prihodkov predstavljajo skupaj 0,7 % 
delež , kar je v letu 2017 pomenilo  102.172.705 evrov  pobranih dajatev. T o je za 0,2 % manj od leta poprej in za 1,9 
% manj  kakor v letu 2015. Skupni prihodki iz naslova davkov in koncesijske dajatve od prirejanja iger na srečo so se 
v primerjavi z letom 2016 za 1,2 % znižali . 
 
Koncesijska dajatev od trajnega prirejanja klasičnih iger na srečo je prihodek FIHO in FŠO. Prihodek FIHO je 80 % 
sredstev, doseženih s plačilom koncesijskih dajatev za trajno prirejanje številčne loterije, loterije s trenutno znanim 
dobitkom in lota, 20 % pa za financiranje dejavnosti športnih organizacij. Prihodek FŠO pa je 80 % sredstev, 
doseženih s pl ačilom koncesijske dajatve za trajno prirejanje športne napovedi, druge športne stave in kviz loterije, 
20 % pa za financiranje dejavnosti invalidskih in humanitarnih organizacij.  
 
Zavezanci za plačilo DIS in KDIS so prireditelji in koncesionarji, ki prirejajo igre na srečo na podlagi ZIS. Zavezanca 
za plačilo davka na srečke sta oba trajna prireditelja klasičnih iger na srečo. Davek na dobitke od iger na srečo se 
obračuna ob izplači lu dobitkov pri klasičnih igrah na srečo, katerih vrednost je enaka ali večja od 300 evrov .  
 
Preglednica  43 Podatki o dajatvah po vrsti dajatve v obdobju 2012 – 2016, zneski v mio evrih  
Leto  DIS KDIS  DavS16 DavDobitki  
2015  46,3 63,1 16,9 2,8 
2016  47,6 63,2 16,7 2,6 
2017  48,5 59,9* 16,1 2,6 
 
Zaradi povečanja BPI so se povečali tudi prihodki proračuna iz naslova DIS. Ta se je leta 2017 glede na leto 2016 
povečal za 1,9 %. Medtem ko so se prihodki iz naslova KDIS znižali za 3 %. Znižanje je predvsem posledica znižanja 
BPI od trajnega prirejanja klasičnih iger na srečo.  
 
Davek na dobitke od iger na srečo spada v skupino davki na posebne storitve . Pobranega je bilo 2.606.865 evrov, 
to je za 2,5 % manj od leta poprej in za 6,2 % manj kakor v letu 2015. Naveden davek je prihodek občinskega 
proračuna.  
 
Nadzor  
Finančna uprava izvaja neposredni in posredni nadzor iger na srečo. Neposredni nadzor se iz vaja z inšpekcijskim 
pregledom pri zavezancih, ki jim je Vlada RS podelila koncesijo, in pri vseh ostalih zavezancih, ki nedovoljeno 
prirejajo igre na srečo. Posredni nadzor pa se izvaja preko lastnega nadzornega informacijskega sistema, v katerega 
so on-line povezani informacijski sistemi vseh koncesionarjev in prirediteljev. Navedeni način nadzora zagotavlja 
pravilnost in pravočasnost obračunavanja dajatev, ki so vezane na dejavnost prirejanja iger na srečo.  
 
V letu 2017 je bilo opravljenih 348 postopkov  nadzora in ugotovljenih 134 primerov nepravilnosti, na podlagi katerih 
je bilo izdanih 55 odločb o odpravi nepravilnosti in 10 odločb o prepovedi prirejanja iger na srečo. V okviru nadzornih 
                                                      
16 Davek je bil uveden sredi leta 2013 v sklopu interventne zakonodaje za uravnoteženj e proračuna.    
 
 45 postopkov je bilo tudi podano 20 predlogov za izdajo odločbe o p rekršku, in sicer 12 s predlogom za globo ter 8 s 
predlogom za opomin ter izrečenih 52 opozoril po 33. členu ZIN in 7 opozoril po 53. členu ZP -1. 
 
V letu 2017 je bilo v okviru 348 opravljenih postopkov nadzora opravljenih tudi 32 postopkov nadzora nedovoljenega 
prirejanja preko interneta in drugih telekomunikacijskih sredstev v okviru katerih je bilo izdanih 11 odločb o prepovedi 
prirejanja, 8 predlogov za omejitev dostopa do spletne strani in 10 predlogov za uvedbo postopkov o prekršku. 
Blokade tuj ih spletnih prirediteljev so tako posredno povzročile višjo osnovo za koncesijsko dajatev pri spletni igri 
prve stave v višini 16 % glede na preteklo leto.  
 
V letu 2017 je Finančna uprava RS izvedla 348 upravnih postopkov, v katerih je bilo izdanih 1.669 u pravnih aktov 
(dovoljenj oz. soglasij).  
 
Na podlagi določil Zakona o igrah na srečo nadzorni organ opravlja tudi strokovna, administrativna in tehnična 
opravila, povezana z delom komisije za izdajo licenc za delo v dejavnosti prirejanja posebnih iger na s rečo, na tej 
podlagi je bilo do 31. decembra 2017 izdanih tudi 408  odločb, kar pomeni indeks 94,5  glede na leto 2016.  
 
MEDNARODNA IZMENJAVA INFORMACIJ  IN MEDNARODN O SODELOVANJE  
 
Vedno večja globalizacija, mobilnost davčnih zavezancev, povečevanje čezmejnih  transakcij in internacionalizacija 
finančnih instrumentov vplivajo na delovanje nacionalnih sistemov obdavčevanja ter spodbujajo davčne goljufije in 
davčne utaje. Te postajajo resen problem za države po vsem svetu, zato posamezna država brez informacij iz  drugih 
držav ne more uveljavljati svojega notranjega sistema obdavčevanja. Države imajo skupen interes pri ohranjanju 
celovitosti svojih davčnih sistemov, v boju proti davčnim utajam in goljufijam pa je zelo pomembno sodelovanje med 
pristojnimi organi dru gih držav. Podobne goljufije in utaje se dogajajo tudi na carinskem področju, še posebej pri 
zniževanju carinske vrednosti uvoznega blaga ali na področju izogibanja plačevanju protidampinških dajatev. 
Uspešen boj proti goljufijam na podlagi carinskega medn arodnega sodelovanja pomeni večjo blaginjo prebivalcev 
EU, zaščito gospodarstva in delovnih mest.  
 
V letu 2017 so bile zato aktivnosti Finančne uprave RS usmerjene v pravočasno in kakovostno izmenjavo informacij 
s področja posrednega in neposrednega obdavč enja ter področja carin. Z drugimi jurisdikcijami je bila prvič izvedena 
avtomatična izmenjava informacij o finančnih računih, z državami članicami EU se je prek osrednje podatkovne zbirke 
izvedla avtomatična izmenjava podatkov o vnaprejšnjih davčnih stali ščih s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjih 
cenovnih sporazumih, aktivnosti pa so bile usmerjene tudi v razvoj novih vrst izmenjav; v letu 2018 bo namreč prvič 
izvedena tudi izmenjava poročil po državah (CbCR).  
 
Mednarodna izmenjava informacij s carinskega po dročja in trošarinskega področja  
 
Izmenjava informacij s carinskega področja poteka znotraj držav članic EU na podlagi Uredbe Sveta št. 515/97, z 
dne 13. 3. 1997, o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo 
zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje, Konvencije o medsebojni pomoči in 
sodelovanju med carinskimi upravami, sestavljene na podlagi člena K. 3 Pogodbe o EU (konvencija Neapelj II) ter 
Uredbe Sve ta (EU) št. 389/2012 z d ne 2. maja  2012, o upravnem sodelovanju na področju trošarin. Upravno 
sodelovanje na carinskem področju s tretjimi državami temelji na dvostranskih sporazumih in protokolih, sklenjenih 
med EU in tretjo državo ali Slovenijo in tretjo državo.  
 
Finančna uprava RS poskuša pri svojem delu izvajati ustrezne ukrepe, ki naj bi pripomogli k boljšim in bolj ciljno 
naravnanim carinskim kontrolam ob hkratnem zagotavljanju hitrejšega pretoka blaga zanesljivim gospodarskim 
subjektom, ki izpolnjujejo določen a merila in so upravičeni do poenostavitev, ki jih predvidevajo carinski predpisi, 
zato njene kontrole temeljijo na analizi tveganja podprti z avtomatsko obdelavo podatkov. V letu 2017 je bil na novo 
vzpostavljen sistem elektronske analize tveganja v infor macijskem sistemu E -TROD modulu za okoljske dajatve in 
modulu za vračila trošarin in njeno oproščeno uporabo ter IT sistemu za začasno hrambo. Skupaj je bilo v letu 2017 
obdelanih in ovrednotenih 2540 informacij, prejetih iz različnih virov oz. sistemov al i so se obravnav ali kot rezultat   
 
46 lastne analize, to je za 4,5 % več kakor v letu poprej . Na novo je bilo izdelanih oz. dopolnjenih 1 .145 profilov tveganja 
za različne postopke in področja kot pomoč pri cari nskih in trošarinskih kontrolah, ker je za 2,4 %  manj kakor v letu 
poprej.  
 
Preglednica  44: Izmenjava carinskih informacij  
 Število prejetih zaprosil  Število poslanih zaprosil  Skupaj  
2015  2016  2017  2015  2016  2017  2015  2016  2017  
Uredba Sveta št. 
515/97  34  24  19 75  67  9 109  91  28 
Konvencija Neapelj II  11  17  19 6  2  - 17  19  19 
389/2012  1  1  1 -  1  - 1  2  1 
Tretje države  70  84  92 19  13  5 89  97  97 
Skupaj  116  126  131 100  83  14 216  209  145 
 
V letu 2017 je bilo skupno izmenjanih 145 carinskih zaprosil, kar je 30,6 % manj k akor v letu 2016 , in sicer je bilo 
prejetih 4 % več zaprosil, upad za 83,1 % pa je  izkazan  pri poslanih zaprosilih .  
 
Carinski sistem E U za obvladovanje tveganj  
Izmenjava informacij o ugotovljenih ali možnih tveganjih pri carinskih postopkih znotraj držav članic EU poteka na 
podlagi Uredbe (EGS) št. 2454/93 preko carinskega sistema EU za obvladovanje tveganj (CRMS). Države članice 
EU lahko Finančna uprava RS zaprosi za dodatne podatke v pomoč pri odločitvi o carinski kontro li. Države članice 
EU so dolžne na zaprosilo odgovoriti, če imajo na voljo želene podatke. Preko sistema se izmenjujejo tudi odgovori 
držav članic EU o izvedenih ukrepih na podlagi posameznih prejetih sporočil. Vse informacije se izmenjujejo 
elektronsko. Š tevilo izmenjanih informacij se vsako leto povečuje, kar omogoča selektivnejšo obravnavo blaga, ki je 
predmet posameznih kontrol, in s tem hitrejši pretok zakonitega blaga v EU.  
 
Preglednica  45: Število in vrsta obdelanih sporočil, izmenjani h preko sistema CRMS  
Področje informacije  Število prejetih sporočil  Število odposlanih odgovorov  
2016  2017  Indeks 
2017/2016 2016 2017  Indeks 
2017/2016  
Nacionalno  679 632 93,1 539 562 104,3  
Kopenski promet  372 401 107,8  349 390 111,7  
Pomorski promet  404 366 90,6 357 350 98,0 
Zračni promet  513 448 87,3 430 424 98,6 
Skupaj  1.968 1.847  93,2 1.675  1.726  103,0  
 
Skupaj je bilo preko sistema CRMS v letu 2017 prejetih in analiziranih 1.847 sporočil, na podlagi katerih je bilo pri 
1.726 primerih posredovan odgovor o izvedenih ukrepih. Največ sporočil se je nanašalo na kršitve zakonodaje s 
področja  trošarinskega blaga (skupaj izmenjanih 448 sporočil ), sledi področje nezakonitega prometa drog in 
predhodnih sestavin z 305 izmenjanimi sporočili ter finančno področje brez trošarin z 292 izmenjanimi sporočili. 
Navedena 3 področja predstavljajo 57 % delež vseh izmenjanih sporočil znotraj EU. Največ izmenjani h informacij se 
nanaša na tveganja v letalskem prometu (640) in cestnem prometu (601).  
 
Preglednica  46: Število izmenjanih sporočil s posameznega področja tveganja po vrsti transporta  v letu 2017  
Področje 
tveganja  Zdravje 
in 
varnost  CITES  Kontrola 
gotovine  Droga in 
prekurzorji  IPR Varstvo  Finančno  
brez 
trošarin  Trošari -
ne Drugo  
Zrak 138 14 46 171 61 70 47 69 24 
Železnica  2 1     1 9  
Cesta  66 3 10 56 26 19 105 295 21   
 
 47 Področje 
in 
brez 
ne Drugo  
Pošta  1 1  39 3 10 1   
Morje  65 2  39 161 39 138 75 19 
Skupaj  272 21 56 305 251 138 291 448 64 
 
Mednarodni nadzori pošiljk mazalnega olja  
S ciljem preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja goljufija na področju trošarin Finančna uprava RS sodeluje z 19 
državami članicami na področju intrakomunitarnega trgovanja z mazalnimi olji. V okviru  dogovora skupine držav je 
Finančna uprava RS sodelovala v skupni carinski operaciji imenovani Chess Knight V. Na podlagi analiz so bili v 
okviru koordinirane operacije v maju 2017 sproženi postopki nadzora gibanja pošiljk mazalnega olja iz izbranih 
skladi šč. Rezultat akcije je bil zaseg pošiljke v Romuniji. V Sloveniji je bil pri eni od pošiljk sprožen prekrškovni 
postopek po 3. točki 1.odstavka 104. člena ZTro.  
 
Mednarodna izmenjava informacij z davčnega področja  
 
Izmenjava informacij na področju DDV  
Izmenjava informacij na področju DDV se izvaja na podlagi Uredbe Sveta 904/2010 o upravnem sodelovanju in boju 
proti goljufijam na področju DDV ter Izvedbene uredbe Komisije 79/2012 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje 
nekaterih določb Uredbe Sveta (EU) št.904/2010.  
 
Preglednica  47: Izmenjava i nformacij na področju DDV v letih  2015 -2017 
  Število prejetih informacij  Število poslanih informacij  Skupaj  
Izmenjava na zahtevo                                       423 535 432 268 403 393 691 938 825 
Spontane informacije  56 57 62 48 41 50 104 98 112 
Avtomatična17 izmenjava  1.718  1.991  265 2.123  1.453  1.125  3.841  3.444  1.390  
 
V letu 2017 je bilo skupno izmenjanih 825 informacij na zahtevo (SCAC zahtevkov), kar je za 12 % manj kakor v letu 
2016. Skupno število spontano izmenjanih informacij v letu 2017 je 112, kar je za 14,3 % več kakor v letu 2016.  
 
V letu 2017 je bilo preverjenih 56.166 identifikacijskih številk za namene DDV tujih davčnih zavezancev (od tega 
42.428 trenutnih in 13.738 zgodovinskih preveritev identifikacijske številke za DDV tujih poslovnih partnerjev na 
območju EU), kar je za 15,7 % več kakor v letu 2016.  
 
Izmenjava informacij na področju neposrednih davkov  
S pristojnimi organi drugih držav si je Finančna uprava RS izmenjevala informacije v zvezi z neposrednimi davki na 
podlagi:  
 Direktive Sveta 2011/16/EU o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 
77/799/EGS ter Izvedbene Uredbe Komisije 1156/2012,  
 konvencij o izogib anju dvojnega obdavčevanja dohodka in premoženja,  
 Memoranduma o soglasju med Davčno upravo RS in Generalnim direktoratom davčne in carinske uprave 
Nizozemske o izmenjavi informacij v zvezi z neposrednih obdavčevanjem,  
                                                      
17 Glede na spremenjen način zajemanja podatkov, ki se avtomatično izmenjujejo po Uredbi Sveta EU 904/2010, 
primerjava podatkov med leti 2016 in 2017 ni realna.  
   
48  Konvencije o medsebojni upravni pomoči  pri davčnih zadevah s protokolom,  
 Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti,  
 Sporazuma o izboljšanju spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni in izvajanju FATCA, podpisanega 
med Republiko Slovenijo in  ZDA.  
 
Preglednica  48: Izmenjava informacij s področja nep osrednega obdavčenja v let ih 2015 -2017 
  EU Tretje države  Skupaj  
Poslana zaprosila  232 102 120 5 10 8 237 112 128 
Prejeta zaprosila  45 65 47 3 16 11 48 81 58 
Skupaj  277 167 167 8 26 19 285 193 186 
Poslane spontane informacije  25 18 14 1 3 0 26 21 14 
Prejete spontane informacije  56 286 51 2 2 0 58 288 51 
Skupaj  81 304 65 3 5 0 84 309 65 
Poslana zaprosila za vročitev  3 9 9 0 1 0 3 10 9 
Prejeta zaprosila za vročitev  0 2 5 0 0 0 0 2 5 
Skupaj  3 11 14 0 1 0 3 12 14 
 
V letu 2017 je bilo na področju neposrednih davkov skupno izmenjanih 186 zaprosil, kar je za 3,6  % manj kakor v 
letu 2016. V letu 2017 je bilo skupno izmenjanih 65 spontanih informacij, kar je za 79 % manj kakor v letu 2016. V 
tujino je bilo poslanih 9 zaprosil za vročitev, s strani tujine pa je bilo prejetih 5 zaprosil za vročitev.  
 
V okviru zgoraj navedenih pravnih podlag je Finančna uprava RS že v letu 2016 pričel a s spontano izmenjavo 
podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih s čezmejnim učinkom, ki se je v letu 
2017 nadgradila še z avtomatično izmenjavo podatkov. V letu 2017 je bilo spontano in/ali avtomatično izmenjanih 36 
informacij o izdanih vn aprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih za leto 2017 ter 12 za leto 
2016.  
Avtomatična izmenjava informacij  
Finančna uprava RS sledi mednarodnim trendom EU in OECD tudi na področju avtomatične izmenjave informacij. Z 
izmenjavo podatkov o dohodkih nerezidentov iz naslova zaposlitve, plačil direktorjem, produktov življenjskega 
zavarovanja, pokojnin ter informacij o lastništvu nepremičnin in iz njih izhajajočih dohodkov (AEOI DAC1 izmenjava) 
je Finančna uprava RS že tretje leto  zapored uspešno izpeljala fazo prejema in poročanja podatkov drugim državam 
članicam EU. V skladu z določbami Direktive 2011/16/EU je v letu  2017 v načrtovanem roku državam članicam 
poslala 62.738 podatkov  o dohodkih zavezancev, prejela pa je 76.362  podatkov za zavezance, rezidente Slovenije.  
 
V letu 2017 so bile tretjič  avtomatično izmenjane tudi informacije med Finančno upravo RS in Uradom z a notranje 
prihodke ZDA na podlagi Sporazuma o izboljšanju spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni in izvajanju 
FATCA, ki je stopil v veljavo 1. 7. 2014. Po sporazumu so namreč poročevalske finančne institucije Slovenije dolžne 
poročati informaci je o finančnih računih državljanov ali rezidentov ZDA Finančni upravi RS, ki te informacije posreduje 
naprej ameriški davčni upravi. Prav tako po sporazumu tudi Slovenija od ameriške davčne uprave prejme podatke v 
zvezi s finančnimi računi slovenskih davčn ih zavezancev v ZDA. Finančna uprava RS je tako v letu 2017 v ZDA 
poslala 964 informacij, s strani ZDA pa je prejela 1.099 informacij, kar je primerljivo z letom 2016.  
 
V letu 2017 so bile med Finančno upravo RS in pristojnimi organi držav in jurisdikcij,  ki so podpisale Večstranski 
sporazum med pristojnimi organi o avtomatični izmenjavi informacij o finančnih računih in ki so izpolnjevali pogoje, 
opredeljene v pravnih instrumentih za avtomatično izmenjavo o finančnih računih, prvič izmenjane informacije o  
finančnih računih na podlagi OECD Skupnega standarda poročanja (CRS) in Direktive 2014/107/EU. Finančna 
uprava RS je tako v letu 2017 v tujino poročala  15.448 podatkov o finančnih računih nerezidentov, ki imajo račune 
odprte pri finančnih institucijah v S loveniji, s tujine pa je prejela 22.526 podatkov o finančnih računih slovenskih 
rezidentov.    
 
 49  
Preglednica  49: Avtomatična izmenjava informacij s področja neposrednega obdavčenja 201 6 in 2017  
 Vrsta izmenjave  EU Tretje države  Skupaj  
2016  2017 2016 2017 2016 2017 
Poslane informacije OECD  
(ostali tuji dohodki)  - 16.781  - - - 16.781  
Prejete informacije OECD 
(ostali tuji dohodki)  2.854  3.685  413 624 3.267  4.309  
Skupaj  2.854  20.466  413 624 3.267  21.090  
Poslane informacije – 
obrestna direktiva  6.273  - - - 6.273  - 
Prejete informacije – 
obrestna direktiva  14.810  621 362 5 15.172  626 
Skupaj  21.083  621 362 5 21.445  626 
Poslane informacije – AEOI 
DAC1  61.977  62.738  - - 61.977  62.738  
Prejete informacije –  
AEOI DAC 1  63.642  76.362  - - 63.642  76.362  
Skupaj  125.619  139.100  - - 125.619  139.100  
CRS/DAC2  - 15.031  - 417 - 15.448  
Prejete informacije – AEOI 
CRS/DAC2  - 22.212  - 314 - 22.526  
Skupaj  - 37.243  - 731 - 37.974  
Poslane informacije – FATCA 
(v ZDA)  - - 896 964 896 964 
Prejete informacije - FATCA 
(s strani ZDA)  - - 1.144  1.099  1.144  1.099  
Skupaj  -  2.040  2.063  2.040  2.063 
 
Na podlagi podatkov prejetih preko avtomatične izmenjave informacij s področja neposrednega obdavčenja je bilo v 
letu 2017 v postopkih kontrole odmerjenega 3.997.904 evrov davka.  
 
Eurofisc  
V letu 2017 je, v okviru Eurofisc mreže za hitro izmenjavo ciljnih informacij,  Finančna uprava RS na delovnih področjih 
utaj neplačujočih gospodarskih subjektov znotraj EU, prevoznih sredstev in carinskega postopka 42 prejela od 
sodelujočih držav EU v preveritev 598 tveganih transakcij v skupni vrednosti 45.529.367  evrov  in poslala v preveritev 
745 tveganih transakcij v skupni vrednosti 123.581.448 evrov. Zaradi učinkovitega dogovarjanja o obdelavi Eurofisc 
podatkov na nivoju EU , se ugotavlja zmanjševanje števila izmenjanih transakcij. Na podlagi ukrepov iz akcijskega 
načrta 2016 za učinkovitejšo Eurofisc mrežo in na podlagi drugih aktivnosti se v sodelujočih državah izboljšujeta tako 
kvaliteta kot ažurnost izmenjanih in formacij.  
 
V letu 2017 so bile prejete transakcije primarno analizirane na Generalnem finančnem uradu in po pregledu različnih 
podatkovnih baz je bila določena povratna informacija za 84 %  zavezancev. Za 16 %  rizičnih zavezancev je bilo 
potrebno ugotoviti dodatna dejstva, zato je bila finančnim uradom predlagana uvedba nadzora. V nadzoru je bilo 
nato za 41 %  zavezancev ugotovljeno tveganje sodelovanja v davčnih goljufijah in odeljena rizična kvalifikacija 
»Missing trader«, »Defaulter«, »Margin scheme fraud« , »Conduit Company« in »Dubious«. Na osnovi analize 
Eurofisc povratnih informacij je bilo uradom posredovano 20 predlogov za nadzor zavezancev, pri katerih je bilo 
zaznano visoko tveganje čezmejnega poslovanja.  
   
50 Za učinkovitejši boj proti davčnim goljufijam je bilo v letu 2017 ustanovljeno novo delovno področje za centralno 
analitsko zaznavanje tveganih transakcij in odkrivanje davčnih goljufij, kjer Republika Slovenija sodeluje kot aktivna 
članica.  
 
Udeležba v s očasnih nadzorih  
Na podlagi posebnega dogovora z organi ene ali več držav prosilk lahko Finančna uprava RS sodeluje v sočasnem 
davčnem nadzoru zavezancev za davek, ki hkrati poteka v več državah članicah EU (MLC). Na ta način organi držav 
članic EU poveča jo učinkovitost nadzora. V letu 2017 je F inančna uprava RS sodeloval a v treh mednarodnih 
sočasnih nadzorih (dva sočasna nadzora sta v teku iz leta 2016, eden pa iz leta 2017) in potrdil a sodelovanje na 
dveh predizbirnih sestankih v okviru sočasnih nadzorov .  
 
V letu 2017 so bili zaključeni trije sočasni nadzori. V sočasnem nadzoru, v katerem je na predlog F inančne uprave 
RS sodelovala Italija so bile dodatno obračunane davčne obveznosti v skupnem znesku 2 .681.761  evrov (od tega v 
Sloveniji v znesku 1.023.133  evrov), v sočasnem nadzoru, ki je bil predlagan s strani Avstrije in v katerem je poleg 
Finančne uprave RS sodelovala tudi Italija, so bile dodatno obračunane davčne obveznosti v skupnem znesku 
4.270.619 evrov, v sočasnem nadzoru, ki je bil predl agan s strani Hrvaške in v katerem je poleg F inančne uprave 
RS sodelovala tudi Belgija pa so bile dodatno obračunane davčne obveznosti v skupnem znesku 34 0.918  evrov (od 
tega v Sloveniji v znesku 12 2.609  evrov).  
 
Mednarodna dejavnost   
 
Mednarodna dejavnost  Finančne uprave RS obsega sodelovanje in izmenjavo podatkov z organi EU, pristojnimi 
organi držav članic EU in pristojnimi organi drugih držav ter sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in 
strokovnimi združenji z delovnega področja Finančne uprave RS. Finančna uprava RS je članica mednarodnih 
organizacij OECD, IOTA, WCO in kot članica EU sodeluje v delovnih skupinah Sveta EU (skupina za carinsko unijo 
in skupina za carinsko sodelovanje) ter v EU programih in delovnih skupinah Evropske komisije.  
 
OECD ( Organisation for Economic Co -operation and Development)  
Članica organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj je Slovenija od leta 2010. Skupaj z Ministrstvom za 
finance sodeluje v delovnih skupinah za vzpostavitev pravnih podlag in izmenjavo podatkov  z namenom preglednega 
in učinkovitega pobiranja davkov ter pri izgradnji sistemov za preprečevanje utaj in davčnih zlorab.  
 
IOTA (Intra -European Organisation of Tax Administrations)  
Slovenija je od leta 1997 članica te mednarodne organizacije, katere ci lj je zagotavljanje pomoči pri razvoju in 
delovanju davčnih organov, boljšemu izvajanju davčnih predpisov in povečanja pobiranja obveznih dajatev z 
izmenjavo izkušenj in metod. Predstavniki Finančne uprave RS so v letu 2017 udeležili 14. delavnic, seminarj ev in 
drugih aktivnosti in spoznavali trende in sodobne metode dela davčnih uprav.  
 
WCO (World Customs Organisation)  
Članica Svetovne carinske organizacije je Slovenija od leta 1991. Ta postavlja mednarodne standarde na področju 
klasifikacije blaga, pore kla, carinskih postopkov, izmenjave informacij in carinskih poenostavitev v mednarodnem 
prometu. Najodmevnejša dogodka v letu 2017 sta bila vprašanje članstva Kosova in volitve novega generalnega 
sekretarja organizacije in njegovega namestnika.  
 
Svet EU  
Svet Evropske unije je zakonodajna institucija Unije, v kateri so zastopane vlade držav članic EU. Je 
najpomembnejša ustanova v procesu sprejemanja odločitev Evropske unije. V pripravi zakonodajnih predlogov, 
stališč, usmeritev in operativnega sodelovanja delujejo razne delovne skupine Sveta EU.  
 
V okviru Sveta EU se je trikrat sestala Visoka skupina generalnih direktorjev za carine, kjer so govorili o razvoju 
carinske unije, i zgradnji informacijskih sistemov  za podporo delovanju carinskemu zakoniku, nadzoru gibanja   
 
 51 tobačnih izdelkov, zlorabah carinskih postopkov (postopek 42) in volitvah generalnega sekretarja Svetovne carinske 
 
Finančna u prava  RS je aktivno sodelovala v Skupini za carinsko sod elovanje, ki je namenjena carinskim 
predstavnikom držav EU, ki si prizadevajo izboljšati operativno sodelovanje administracij, se borijo zoper zlorabe 
carinskih postopkov in s temi povezanimi kaznivimi dejanji. Cilji skupine so izmenjava dobre prakse, prip rava ocene 
groženj na področjih, ki so predmet tesnejšega sodelovanja in skupnih operacij ter uporaba pravnih podlag za 
izmenjavo operativnih in preiskovalnih podatkov v administrativnih in kazenskih postopkih.  
 
Carina 2020  
Carina 2020 je akcijski program EU, ki je bil ustanovljen z Uredbo EU št.1294/2013 za obdobje 7 let (2014 – 2020). 
Delovni načrt za leto 2017 je obsegal naslednje 4 prednostne cilje: podpora delovanju in posodobitvi carinske unije, 
zaščita finančnih in gospodarskih interesov Unije in drž av članic, zaščita državljanov in okolja za povečanje varnosti 
in varstva ter krepitev konkurenčnosti podjetij Unije in izboljšanje upravne zmogljivosti carinskih organov.  
 
V letu 2017 so predstavniki  Finančne uprave  RS sodelovali v več kot 40 projektnih s kupinah s področij, kot so carinski 
zakonik Unije, informacijska podpora poslovnim procesom, ukrepi varnosti in varstva, laboratorijske analize, 
uvrščanje v carinsko tarifo, poreklo, carinska oprema za detekcijo, upravljanje s tveganji itd.  
 
Na področju usposabljanja so se udeležili 11 delavnic, seminarjev in tečajev ter 2 delovnih obiskov  v tujini , v Sloveniji 
pa so gostili 4 delovne obiske na temo poenostavljenih postopkov, tranzita, tarife in pravic intelektualne lastnine. 
Skupno so se predstavniki  Finančne uprave  RS v letu 2017 udeležili 105 dogodkov.  
 
Pod okriljem programa in v sodelovanju s Pošto Slovenije je Finančna uprava  RS februarja 2017 v Ljubljani gostila 
dvodnevno delavnico o carinskih postopkih v poštnem prometu, ki so se je udeležili preds tavniki carinskih in poštnih 
služb 33 evropskih držav skupaj s predstavniki Svetovne carinske organizacije, Evropske komisije in evropske 
stanovske poštne organizacije PostEurop. Aprila 2017 je Finančna uprava  RS prav tako v Ljubljani organizirala 
tridnevn i sestanek projektne skupine o merjenju učinkovitosti carinske unije, v kateri poleg Slovenije sodeluje še 19 
držav članic EU.  
 
Fiscalis 2020  
Program Fiscalis je namenjen financiranju sodelovanja med davčnimi organi v EU za povečanje njihove učinkovitosti . 
Financira se usposabljanje davčnih uslužbencev ter informacijske sisteme za izmenjavo i nformacij med davčnimi 
upravami  in aktivnosti skupnih ukrepov davčnih organov.  
 
Namen programa Fiscalis 2020 je izboljšati delovanje sistemov obdavčitve na notranjem t rgu s poglobitvijo 
sodelovanja med sodelujočimi državami in njihovimi davčnimi organi ter prispevati k strategiji Evropa 2020. 
Dejavnosti, ki so usmerjene k boju proti davčnim goljufijam, utaji davkov in agresivnemu davčnemu načrtovanju ter 
izvajanju prava  Evropske Unije s področja obdavčitve, so potekale v skladu z letnim delovnim programom za leto 
2017.  
 
V letu 2017 se je 78 slovenskih udeležencev (od tega 70 predstavnikov Finančne uprave RS) udeležilo 39 sestankov 
projektnih skupin programa Fiscalis, 4 delovnih obiskov ter 16 različnih usposabljanj in seminarjev, skupaj so 
slovenskih udeleženci sodelovali na 59 dogodkih Fiscalis.   
 
Slovenski udeleženc i so leta 2017 sodelovali na sestankih Fiscalis z različnih vsebinskih področij, kot so področje IT 
tehno logije in infrastrukture, področje obračuna trošarin v EU, na sestankih različnih delovnih skupin Eurofisc, na 
sestankih s področja upravljanja s tveganji , s področja nadzora rabljenih vozil, nadzora trgovine s koruzo in sojo, itd.  
 
V letu 2017 je Finančna  uprava RS v Sloveniji organiziral a 4 delovne obiske programa Fiscalis, na temo davčnih 
goljufij, uvedbe davčnih številk v Sloveniji in o vsebini davčnih evidenc.  
   
52 Mednarodni sestanki vodstev uprav v 2017  
G28 
Je združenje davčnih administracij držav EU, ki vsako leto zbere najvišje predstavnike, v letu 2017 v Bolgariji. Teme 
sestanka so bile prioritete davčnih služb, uporaba informatike in sistemov za analizo tveganja, izmenjava podatkov 
med državami, ki omogoč a boljši nadzor in preprečuje davčne utaje.  
 
Klub  
Sestanki Kluba so neformalni carinski sestanki generalnih direktorjev EU in Turčije. Sestanek v letu 2017 je gostila 
Avstrija, kjer so govorili o prihodnosti carinske unije, programu Customs, ki podpira de lovanje in razvoj administracij, 
skupnem nastopu na volitvah za generalnega sekretarja WCO  in dolgoročnem razvoju sodelovanja, posebej na 
področju razvoja carinskih informacijskih sistemov.  
 
V6 
Je združenje Poljske, Češke, Slovaške, Madžarske, Avstrije in  Slovenije na davčnem področju, kjer visoki 
predstavniki krepijo regionalno operativno sodelovanje in usklajujejo poglede in stališča ob pomembnih davčnih 
zadevah. Na sestanku na Poljskem so izpostavili carinski postopek 42 in s tem povezane utaje in reviz ijo davčnih 
 
Kvadrilaterala  
Sestanki kvadrilaterale so letna srečanja najvišjih carinskih predstavnikov Italije, Madžarske, Hrvaške in Slovenije. 
Na sestanku oktobra 2017 v Zagrebu so udeleženci izpostavili problem podvrednotenja blaga, nelegal no trgovino z 
mazalnimi olji, govorili o razvoju informacijskih sistemov ter dogajanju v zvezi z volitvami v Svetovni carinski 
organizaciji in skupnemu kandidatu držav EU.  
 
Pomoč Finančne uprave RS tujim upravam  
Najpogosteje za pomoč zaprosijo države zahodnega Balkana, ki želijo spoznati slovenske rešitve in prakso, ki jo 
lahko uporabijo pri izgradnji svojih carinskih in davčnih sistemov ob prilagajanju EU. Na študijskih obisk ih so bili 
predstavniki Albanije, Bosne in Hercegovine, Črne Gore, Kosova in Makedonije. Predstavni k carinske službe BiH je 
na Finančni upravi RS opravil dvomesečno stažiranje.  
 
ZAŠČ ITA IN VAROVANJE ŽIVLJENJA, ZDRAVJA IN PREMOŽENJA  
 
Ena od strateških nalog Finančne uprave RS je tudi zagotavljanje varnosti ljudi, zdravja, gospodars tva in okolja. 
Finančna uprava RS k varnosti prispeva z nadzorom blaga, zavezanega prepovedim in omejitvam: orožja, 
eksplozivov, radioaktivnih snovi, nevarnih kemikalij, blaga z dvojo rabo, jedrskih snovi idr. Prav tako preprečuje 
trgovino s prepovedanimi drogami in predhodnimi sestavinami, ki predstavljajo veliko tveganje za zdravje 
državljanov. Gospodarstvo in družbo varuje z zaščito pravic intelektualne lastnine, z odkrivanjem kaznivih ravnanj 
na področju trošarin, odkrivanjem nedovoljenega trgovanja in tesnim sodelovanjem z gospodarskimi subjekti. Zaščita 
okolja zahteva pozornost na področju mednarodne trgovine z odpadki, škodljivimi snovmi ter trgovanja z ogroženimi 
rastlinskimi in živalskimi vrstami.  
 
Prepovedi in omejitve ter tihotapsko blago  
 
Zaščita  javnega reda in varnosti  
 
Orožje, strelivo, eksplozivi in pirotehnični izdelki  
Finančna uprava RS opravlja nadzor orožja, streliva, eksplozivov in pirotehničnih izdelkov pri uvozu, izvozu, tranzitu 
in prenosu v EU. V letu 2017 je bilo odkritih 42 primerov tihotapljenja orožja, med katerimi prevladujejo primeri 
hladnega orožja (teleskopske palice, gumijevke, bodala ipd.). V dveh primerih pa je bilo na mejnih prehodih s Hrvaško 
odkrito strelno orožje, skrito v prirejenih delih osebnega in kombiniranega vozila, namenjeno v države z ahodne 
Evrope. Orožje se preko Republike Slovenije po južni Balkanski poti poskuša pretihotapiti na področje zahodne 
Evrope.    
 
 53  
Preglednica  50: Podatki o zasegih in določenih vrstah zaseženega orožja  v obdobju 2012 –2016 (kosov)  
 2015  2016  2017  
Skupno število zasegov  38 42 42 
Puške  3 5 19 
Pištole, revolverji  1 1 3 
Plinske pištole  - - - 
Ročne bombe  - - - 
Eksploziv ( kg)  2 - - 
Ročni raketomet  1 - - 
Strelivo  69 4 691 
 
Izpostaviti velja konec leta 2017 izveden zaseg orožja . Pri pregledu osebnega vozila z BiH registrskimi oznakami  so 
v posebej prirejenem dvojnem dnu vozila našli 18 avtomatskih pušk, eno lovsko puško, dve pištoli in 689 nabojev. 
Vse zaseženo orožje je bilo predano Policiji. Dodatno gre izpostavi ti tudi dva večja zasega prepovedanega  orožja v 
Luki Koper, v katerih je bilo zaseženo 680 kosov hladnega orožja. Prepovedno orožje je prispelo iz Kitajske in je bilo 
namenjeno na Madžarsko in Češko.  
 
Finančna uprava RS je sodelovala v naslednjih mednarodnih skupnih operacijah, katerih cilj oz iroma eden izmed 
ciljev je bil odkrivanje in preprečevanje ilegalne trgovine z orožjem in eksplozivi: JAD WB 2016 (nadzor potnikov in 
prevoznih sredstev s področja Zahodnega Balkana), TRIGGER II (nadzor potnikov, prevoznih sredstev in blaga v 
cestnem prome tu na Balkanski poti), JAD WB 2017 (nadzor potnikov in blaga v cestnem prometu  s področja 
Zahodnega Balkana) in JAD DUAL ( nadzor pošiljk v poštnem in ladijskem prometu s področja Južne Amerike ). 
Operacije so organizirali INTERPOL, EUROPOL, FRONTEX, WCO.   
 
Nadzor gibanja gotovine na mejah EU  
Vsak potnik, ki vstopa v EU ali iz nje izstopa preko slovenskega mejnega prehoda in nosi gotovino v vrednosti 10.000 
evrov ali več, mora to gotovino pisno prijaviti mejnemu carinskemu organu. Namen zakonodaje, ki ureja t o področje, 
je krepitev enotnih ukrepov za preprečevanje pranja denarja, financiranja terorizma in drugih nezakonitih dejavnosti. 
Obveznost prijave gotovine pri vstopu v EU ali izstopu iz nje je del strategije EU za preprečevanje pranja denarja in 
boja pro ti financiranju terorizma. V letu 201 7 odmevnejših primerov odkritij neizpolnjevanja obveznosti prijave 
gotovine pri vstopu oziroma izstopu iz EU ni bilo.  
 
Zaščita človekovega zdravja  
 
Republika Slovenija leži na južni Balkanski poti, po kateri poteka promet prepovedanih drog v države zahodne 
Evrope. V letu 2017 so uslužbenci mobilnih oddelkov odkrili primere tihotapljenja večjih količin prepovedane droge 
marihuana in prepovedanih snovi v športu. Uslužbenci mobilnih oddelkov so v dveh primerih  na mejnih  prehodih s 
Hrvaško zasegli skupno 64 kg prepovedane droge marihuana, skrite v osebnih vozilih v enem primeru pa zasegli 
82.960 kosov tablet prepovedanih snovi v športu v prevoznem sredstvu na avtocesti v notranjosti.  
 
Preglednica  51: Zasežene prepovedane droge in prepovedane sn ovi v športu v obdobju 201 5–2017   
Heroin  - - - 
Kokain  - - - 
Marihuana  1,86 kg  133,17 kg  100,22 kg  
Ekstazi  299 -  
Prepovedane snovi  
v športu  130 ml in 
550 tablet  1737 ml in 
4298 tablet  665 ampul in  
83.960 tablet  
 
Finančna uprava RS je sodelovala v naslednjih mednarodnih skupnih operacijah, katerih cilj oziroma eden izmed 
ciljev je bil  odkrivanje in preprečevanje ilegalne trgovine  s prepovedanimi drogami, predhodnimi sestavinami in   
 
54 prepovedanimi snovmi v športu ter odkrivanje novih metod in poti tihotapljenja: DARUISZ (nadzor pošiljk v poštnem 
prometu), JAD DUAL (nadzor pošiljk v poštnem in ladijskem prometu s področja Južne Amerike), POSTBOX (nadzor 
pošiljk v poštnem prometu), JAD DRAGON (nadzor pošiljk v ladijs kem prometu iz Južne Amerike) in TRIGGER II 
(nadzor potnikov, prevoznih sredstev in blaga v cestnem prometu  na Balkanski poti ). Operacije so organizirali WCO, 
OLAF, EUROPOL, FRONTEX in posamezne carinske oziroma finančne  administracije držav članic EU.  
 
Živila živalskega izvora v osebnih pošiljkah  
Vnos živil živalskega izvora iz tretjih držav v EU predstavlja tveganje za prenos nevarnih živalskih bolezni, zato 
morajo biti ti proizvodi ob vnosu v Unijo veterinarsko pregledani. Za majhne količine nekaterih ž ivil živalskega izvora 
za osebno porabo, ki predstavljajo minimalno tveganje za prenos bolezni, pa je vnos v Unijo dovoljen tudi brez 
veterinarskega pregleda. V letu 2017 so carinski organi v okviru nadzora nad vnosom živil živalskega izvora v 
potniškem in  poštnem prometu  odkrili 49 nezakonitih pošiljk, v skupni teži 139,9 kg, od tega največ mesnih 
proizvodov. Vse nezakonite pošiljke so bile odkrite v osebni prtljagi potnikov.  
 
Preglednica  52: Zaseže ne osebne pošiljke živil živalskega izvora    
Število nezakonitih pošiljk  20 29 49 
Skupna količina zaseženih 
živil živalskega izvora (v kg)  68,4 173,8  139,9  
 
Varnost proizvodov  
Carinski organi pri izvajanju nadzora nad varnostjo proizvodov preverjajo, ali ima proizvod oziroma serija proizvodov 
lastnosti, ki vzbujajo utemeljen sum o obstoju resne nevarnosti za zdravje in varnost potrošnikov. Poleg tega 
preverjajo, ali proizvod spr emljajo predpisani dokumenti in nameščenost oznake CE, ter upravičenost do teh 
dokumentov in oznake. V letu 2017 je bilo pregledanih 716 pošiljk, od tega je bilo začasno zadržanih 46 pošiljk, ki jih 
je preveril pristojni inšpektorat za nadzor trga. V 32 pr imerih je bila s strani pristojnega inšpektorata odrejena 
prepoved uvoza zaradi neustreznosti oziroma nevarnosti proizvodov.  
 
Preglednica  53: Število prepovedanih uvozov neustreznih/nevarnih proizvodov  v letih 2015 -2017  
Število pregledanih  pošiljk  845 751 716 
Število začasno zadržanih pošiljk  70 46 46 
Število prepovedanih uvozov  
neustreznih/nevarnih  proizvodov  29 28 32 
 
Zaščita okolja  
 
Finančna uprava RS izvaja nadzor nad čezmejnimi pošiljkami odpadkov ob vstopu in izstopu s carinskega območja 
EU in na območju Republike Slovenije. Pri izvajanju nadzora preverja predpisane spremljajoče dokumente in 
usklajenost odpadkov s podatki, navedenimi v teh dokumentih. V letu 2017 je opravila 827 pregledov glede 
ustreznosti pošiljk odpadkov, pri tem  je začasno zadržala 11 pošiljk zaradi suma o nezakonitosti pošiljke. Pri 3 
pošiljkah je pristojni inšpektorat za okolje potrdil sum o nelegalni pošiljki. S Policijo in Inšpektoratom RS za okolje in 
prostor je sodelovala v 23 skupnih akcijah nadzora.  
 
Preglednica  54: Štev ilo nelegalnih pošiljk odpadkov v letih 2015 -2017  
Število pregledanih pošiljk  937 707 827 
Število začasno zadržanih pošiljk  28 20 11 
Število nelegalnih pošiljk odpadkov  12 16 3 
   
 55 Zaščita živalskega in rastlinskega sveta  
 
Ribištvo  
Finančna uprava RS ob vnosu ribiških proizvodov v EU preverja, ali je predloženo ustrezno potrdilo o ulovu. V letu 
2017 je bilo skupno predloženo 209 potrdil o ulovu in 121 izjav predelovalnih obratov. Od  tega so bila pri sprostitvi v 
prost promet predložena 104 potrdila o ulovu in 21 izjav predelovalnih obratov. Na preverjanje je bilo posredovano 5 
potrdil o ulovu in 1 izjava predelovalnega obrata, vendar v nobenem primeru niso bile ugotovljene kršitve, k i bi 
dokazovale, da gre za nezakonit ribolov.  
 
Varstvo živalskih in rastlinskih vrst (CITES)  
Nezakonita trgovina s prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami je v zadnjem času tako na svetovni ravni kot 
tudi na ravni EU postala deležna resne obravnave, saj je bila prepoznana kot oblika organiziranega kriminala, ki 
poleg biotske raznovrstnos ti in okolja vse bolj ogroža tudi svetovno varnost, pravno državo, človekove pravice in 
trajnostni razvoj. V boju proti njej imajo pomembno vlogo tudi carinski organi, ki opravljajo nadzor nad vnosom in 
iznosom osebkov živalskih in rastlinskih vrst, zavaro vanih s Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi 
prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (konvencija CITES) oziroma Uredbo Sveta (ES) št. 338/97.  
 
V letu 2017 je bilo v štirinajstih primerih skupaj zaseženih 11 4 osebkov zavarovanih vrst ter  poleg tega še 60 kosov 
kapsul za hujšanje z vsebnostjo zavarovanih rastlin. Od navedenega so uslužbenci mobilnih oddelkov obravnavali 
štiri primere, v katerih so zasegli 2.486 gramov kaviarja in več delov lovske trofeje volka, ki so jih odkrili pri pregle du 
osebnega avtomobila registrskih oznak BiH, med osebno prtljago potnika, namenjenega na Nizozemsko. Blago je 
bilo zaseženo, zoper kršitelja pa uveden postopek o prekršku.  
 
Preglednica  55: Število zaseženih osebkov CITES  
Število zasegov  5 9 14 
Število zaseženih osebkov CITES  26 13 11418 
 
Finančna uprava  RS je s področja zaščite živalskega in rastlinskega sveta sodelovala v mednarodni skupni carinski 
operaciji Tembo (nadzor izvoza slonovine v malih pošiljkah - področje CITES).  
 
Finančna uprava RS je  začel a izvajati elektronski način izdaje dovoljenj FLEGIT  (Forest Law Enforcement, 
Governance and Trade) , saj na podlagi veljavne zakonodaje s področja FLEGT pri izvajanju nadzora nastopa kot 
pristojni organ za prejemanje, priznavanje in preve rjanje dovoljenj ter kot nadzorni organ ob sprostitvi določenih 
lesnih proizvodov v prost promet.  
 
Zaščita gospodarstva  
 
Varstvo pravic intelektualne lastnine  
Finančna uprava RS  pregled uje pošiljke na podlagi analize tveganja, pregleda dokumentacije in fizičnega pregleda 
blaga. V primeru suma, da se v pošiljki nahajajo ponarejeni izdelki, ki utegnejo kratiti določeno pravico intelektualne 
lastnine, npr. blagovno znamko, model, patent, geogr afsko označbo porekla, avtorsko in njej sorodno pravico, 
zaščiteno rastlinsko vrsto, lahko carinski organi začasno zadržijo blago.  
 
V letu 2017 je bilo v 746 primerih odkritih in zadržanih 194.050 kosov blaga, v ocenjeni vrednosti 4.032.100 evrov . V 
navede nem obdobju je bilo zadržanih največ oblačil in obutve, modnih dodatkov in igrač. Ponaredki v Slovenijo 
                                                      
18 Poleg tega še 60 kos kapsul za hujšanje .   
 
56 prispejo v zabojnikih z ladjami ter preko pošte iz Kitajske in Hongkonga, nekaj tudi iz Singapurja in Indije. Blago, ki 
prispe v koprsko pristanišče, je  večinoma namenjeno prejemnikom v drugih državah članicah EU (Češka, Madžarska, 
Hrvaška, Avstrija), zadržane poštne pošiljke pa so praviloma namenjene prejemnikom v Sloveniji in so rezultat 
internetnih nakupov.  
 
Preglednica  56: Podatki o zadržanem blagu  
Ponarejeni izdelki (v kosih)  3.188.323  1.289.702  194.050  
Število zadržanj  2.669  1.089  746 
Ocenjena vrednost , v € 28,9 mio  4,9 mio  4.0 mio 
 
Finančna uprava RS je sodelovala v mednarodni carinski operaciji Darius, ki je bila organizirana v  okviru Akcijskega 
načrta Delovne skupine za Carinsko sodelovanje EU, in je bila namenjena odkrivanju tihotapljenja novih psihoaktivnih 
substanc (NPS) in ponarejenih izdelkov priznanih blagovnih znamk ter blaga , pri katerem obstaja nevarnost 
podvrednotenja , v poštnih pošiljkah in pošiljkah hitre pošte. V času operacije je prispelo 16 .632 pošiljk, od tega je 
bilo pregledanih 454 pošiljk oziroma 2,73% vseh prispelih pošiljk ter pri tem je bilo ugotovljeno 107 kršitev iz različnih 
področjih dela naše uprave, k ar predstavlja 23,6% uspešnost kontrol. Največ kršitev je bilo ugotovljenih na področju 
pravilne prijave vrednosti blaga (54 kršitev) ter na področju ponaredkov priznanih blagovnih znamk, pri katerih je bilo 
ugotovljenih 29 kršitev, dve kršitvi pa sta bili  ugotovljeni na področju prepovedanih drog ter orožja. Poleg navedenih 
nepravilnosti pa je bilo zavrnjeno tudi 22 pošiljk, ki so vsebovala zdravila, ker niso izpolnjevala pogojev za uvoz.  
 
Finančna uprava RS je sodelovala tudi v skupni mednarodni akciji P angea X na področju odkrivanja ponarejenih 
zdravil in medicinskih pripomočkov, ki sta jo organizirala INTERPOL in WCO.  
 
Preprečevanje tihotapstva z vidika izkrivljanja konkurence  
Finančna uprava RS je v letu 2017 zasegla skupno 1.562.937 kosov cigaret raz ličnih znamk in 584 kg tobaka, 
primernega za kajenje ali izdelavo cigaret. Na črni trg v Republiki Sloveniji in v države zahodne Evrope se 
najpogosteje tihotapi tobak in cigarete iz balkanskih držav ter cigarete iz držav vzhodne Evrope, predvsem v cestnem 
prometu, v vozilih, med blagom, med prtljago, v konstrukcijskih delih vozil, idr..  
 
Preglednica  57: Zasežene cigarete v obdobju 201 5–2017, v kosih  
Zasežene cigarete  9.308.140  12.143.330  1.562.937  
 
Finančna uprava RS je sodelovala tudi v dveh mednarodnih operacijah, namenjenih odkrivanju tobaka in tobačnih 
izdelkov: PEGASUS (nadzor v vseh vrstah transporta) in MAGNUM II ( nadzor v blagovnem prometu) v organizaciji 
WCO in carinske administracije Eston ije.  
 
V letu 2017 so uslužbenci mobilnih oddelkov odkrili 10 primerov tihotapljenja alkoholnih pijač in pri tem zasegli 
2.208,80 litrov piva in 147,7 litrov žganih alkoholnih pijač. Alkohol in alkoholne pijače se za potrebe črnega trga v 
Republiki Sloveni ji in držav zahodne Evrope nezakonito vnaša predvsem iz balkanskih držav in držav vzhodne 
Evrope.  
 
Uslužbenci mobilnih oddelkov so v letu 2017 na področju namenske uporabe energentov opravili 3.696 nadzorov v 
prevoznih sredstvih in delovnih strojih ter pr i tem odkrili 215 kršitev, največ v osebnih vozilih (120 kršitev). Na področju 
preprečevanja zlorab energentov in odkrivanja goljufij z mazalnimi olji je Finančna uprava RS sodelovala v 
mednarodni operaciji CHESS KNIGHT V, ki jo  je organiziral EUROPOL.  
 
Preglednica  58: Število kontrol pogonskega energenta v obdobju 2012 – 2017 
Vsebina postopka  2012  2013  2014  2015  2016  2017  
Število nadzorov  3.887  5.640  6.612  4.950  4.656  3.696  
Število ugotovljenih kršitev  517 434 481 280 234 215 
   
 57  
Varnost v prometu in druge aktivnosti na področju prometne varnosti  
 
Finančna uprava RS izvaja tudi nadzore nad prevozi v cestnem prometu po Zakonu o delovnem času in obveznih 
počitkih mobilnih delavcev, ter o zapiso valni opremi v cestnih prevozih , Zakonu o prevozu nevarnega blaga  in Zakonu 
o prevozih v cestnem p rometu . 
 
Nadzor po Zakonu o delovnem času in obveznih počitkih mobilnih delavcev ter o zapisovalni opremi v 
cestnih prevozih  (ZDCOPMD)  
 
Neposredni nadzor na cesti opravljajo uslužbenci mobilnih oddelkov . V letu 2017 je bilo na cesti izvedeno 3.544 
nadzorov prevoznikov, oziroma so mobilni oddelki preverili spoštovanje delovnih časov, odmorov in obveznih 
počitkov voznikov avtobusov oziroma tovornjakov za 110.417 delovnih dni.  
 
Ob ugotovljenih kršitvah, ko je to predpisa no v ZDCOPMD, so  uslužbenci mobilnih enot izvedli  tudi upravne ukrepe, 
kot so odreditev izrednega pregleda zapisovalne naprave (tahografa), začasni odvzem vozniškega dovoljenja in 
registrskih oznak vozila, zaseg voznikove kartice ter izrek prepovedi vožnje  do izpolnitve dnevnega oziroma 
tedenskega počitka.  V primerih prekoračitve dovoljenih časov vožnje oziroma nezadostnih počitkov je bil voznikom 
avtobusa ali tovornjaka odrejen obvezen počitek ter začasno odvzeto vozniško dovoljenje.  
 
Zaradi ugotovljenih kršitev je bil voznikom v letu 2017 odrejen obvezen počitek v 81 primerih, zaradi zlorabe je bilo 
zaseženih 115 voznikovih kartic, v 264 primerih pa so finančni preiskovalci začasno zasegli tudi prometno dovoljenje 
in registrske tablice vozil do odprave ne pravilnosti.  
 
Pri opravljanju nadzorov se ugotavlja povečana uporaba nedovoljenih naprav, ki omogočajo nepravilno delovanje 
zapisovalnih naprav (manipulacije s tahografi). S pomočjo teh vgrajenih manipulacijskih naprav se med tem, ko se 
vozilo premika (vo žnja) aktivnost vozila v zapisovalno napravo beleži kot počitek namesto vožnja kar posledično vodi 
k prekoračitvi dovoljenih dnevnih časov vožnje. Ob odkritju, oziroma sumu na vgrajeno napravo za manipuliranje, se 
odredi izredni pregled zapisovalne opreme v pooblaščeni tahografski delavnici, najdeno napravo pa se izgradi iz 
vozila, vozilo se do odprave nepravilnosti izloči iz prometa ter se začasno odvzamejo registrske tablice, vozniku pa 
se odredi obvezni počitek in se mu začasno odvzame vozniško dovoljenj e. 
 
V 3.544 izvedenih nadzorih v letu 2017 je bilo odkritih 486 primerov goljufij, kjer je šlo za zatajitev, uničenje ali 
prikrivanje podatkov, kar se šteje kot najhujše kršitve. Zaradi suma, da tahograf, oziroma zapisovalna naprava v 
vozilu ne deluje prav ilno, oziroma suma, da je tahograf zmanipuliran, je bilo v letu 2017 odrejenih 231 izrednih 
pregledov zapisovalnih naprav – tahografov v pooblaščenih delavnicah za tahografe. Uslužbenci mobilnih oddelkov 
so odkrili in zasegli 105 manipulacijskih naprav, ki  so bile nelegalno vgrajene v vozilih. Skupno je bilo ugotovljenih 
4.747 kršitev, za katere je bilo izrečenih 3.247 gl ob v skupnem znesku 6.228.099  evrov.  
 
Analiza izvedenih nadzorov v obravnavanem obdobju kaže, da je bilo le 31,5 % kontroliranih prevozov brezhibnih. 
Podatki in analize odkritih primerov manipulacij tahografov kažejo, da se pojavljajo vedno nove oblike ter skrita 
mesta, kjer so manipulacijske naprave nameščene, odkrivanje le teh pa je zelo kompleksno in zahteva specifično 
znanje in pogloblje n pristop.  
 
Spoštovanje pravil s področja socialne zakonodaje ima neposreden vpliv na varnost cestnega prometa, usklajene 
pogoje konkurence ter izboljšanje pogojev dela voznikov.  
 
Nadzor po Zakonu o prevozu nevarnega blaga  (ZPNB)  
 
Finančna uprava RS izvaja nadzore nad prevozi nevarnega blaga pri vnosu nevarnega blaga na carinsko območje 
Evropske unije ali iznosu z njega, pri postopkih za odobritev carinsko dovoljene rabe ali uporabe nevarnega blaga   
 
58 ter v okviru finančnega nadzora na cesti. Nadzor i zvajajo uslužbenci mobilnih  enot, oddelki za carinjenje in oddelki 
za trošarine po posameznih finančnih uradih.  
 
V letu 2017 je Finančna uprava RS izvedla 1000 nadzorov nad prevozi nevarnega blaga, v katerih je bilo pri 102 
vozilih ugotovljeno, da ne ustr ezajo določbam evropskega sporazuma o mednarodnem cestnem prevozu nev arnega 
blaga (ADR). Ugotovljeni sta bili  skupaj 102 kršitvi , od tega 51 kršitev kategorije tveganja I, 29 kršitev kategorije 
tveganja II in 22 kršitev kategorije tveganja III. Pri kršitva h kategorije tveganja I so bile izvedene imobilizacije vozil 
(izločitev vozil iz prometa). Za ugotovljene kršitve je bilo izrečenih 69 glob pravnim osebam, 69 glob odgovornim 
osebam pravne osebe ter 37 glob voznikom v skupnem znesku 314.600  evrov.  
 
Nadzor po Zakonu o prevozih v cestnem prometu (ZPCP -2) 
 
Finančna uprava RS opravlja nadzor nad spoštovanjem določb o dostopu na trg EU s področja prevozov v cestnem 
prometu po določbah ZPCP -2. Finančna uprava RS na celotnem ozemlju Republike Slovenije prev erja, ali imajo 
domači prevozniki, prevozniki Skupnosti in tuji prevozniki pri opravljanju prevozov v cestnem prometu dovolilnice, 
dovoljenja, druge dokumente in listine, predpisane v ZPCP -2, predpisih Skupnosti in mednarodnih sporazumih. 
Finančna uprava RS opravlja nadzorstvo nad izvajanjem določ enih pravil tega zakona tudi na sedežu in v drugih 
poslovnih prostorih poslovnih subjektov.  
 
Nadzor izvajajo uslužbenci mobilnih enot , oddelki za carinjenje in oddelki za trošarine po posameznih finančnih 
uradih. V letu 2017  je bilo  izvedenih 4.665 nadzorov, pri katerih je bilo odkritih 995 kršitev. Za kršitve je bilo izrečenih 
995 g lob v skupnem znesku 519.475 evrov. Najpogostejše kršitve so prevozi brez izvoda licence v vozilu, voznik ne 
poseduje vozniške kvalifi kacije (koda 95), zloraba licence prevoznika, prevoz tujega prevoznika brez dovolilnice ali 
nepravilne uporabe dovolilnice.  
 
V okviru naknadnih kontrol je bilo  v letu 2017  v okviru nadzora po ZPCP -2 izvedenih 191 naknadnih kontrol, kršitve 
pa so bile ugoto vljene v 9 primerih.  
 
Nadzor po zakonu o cestninjenju  
 
Pri nadzorih vinjet po Zakonu o cestninjenju so uslužbenci mobilni h oddelk ov v letu 2017 odkrili skupno 1.370 kršitev.  
 
SPODBUJANJE PROSTOVOLJNEGA PLAČEVANJA DAJATEV  
 
Krepitev kulture  prostovoljnega izpolnjevanja zakonskih obveznosti je prednostni dolgoročni cilj Finančne uprave RS . 
V ta namen se  kontinuirano  izvaja vrsta medsebojno povezanih ukrepov na različnih področjih njenega delovanja.  
Posebej izpostavljamo projekt dav čnega opis menjevanja mladih, ki je v letu 2017 začel že svoje četrto šolsko leto.  
Cilj projekta je mlade osveščati o pomembnosti plačevanja davkov tako za družbo kot celoto kot tudi za vse 
posameznike, ki so deležni javnih dobrin . Čedalje večjo  pozornost namenja mo informiranju in izobraževanju davčnih 
zavezancev. Zaveda mo se, da lahko zavezanci  izpolnjujejo svoje obveznosti in izkoristijo pravice le, če so z njimi 
seznanjeni in če jih razumejo.  
 
Med ključne dejavnike, ki vzp odbujajo prostovoljno plačevanje  dajatev  spadata z agotavljanje boljših storitev za 
zavezance ter poenostavljanje postopko v. Pomemben napredek, ki je bil v letu 2017 dosežen na tem področju, 
predstavlja implementacija pred izpolnjenih obračunov prispevkov za socialno varnost za samozaposlene in 
družbenike.  
 
Finančna uprava RS je v letu 2017 nadaljevala z že začetimi aktivnostmi na področju vzpostavitve modela upravljanja 
tveganj pri izpolnjevanju davčnih obveznosti (Compliance Risk Management , v nadaljevanju: CRM ). Cilj je 
obvladovanje tveganj, ki so povezana z izpolnjevanjem obveznosti davčnih zavezancev na temeljnih področjih: 
obveznost registracije, pravočasna in pravilna predložitev obračunov oz. napovedi, pravočasno plačilo davčnih 
obveznosti ter pravočasno i n pravilno poročanje. Vzpostavljen je Model CRM (identifikacija tveganj po posameznih   
 
 59 ključnih davkih in priprava odziva nanje v obliki načrta za izboljšanje izpolnjevanja obveznosti), ki se bo dopolnjeval 
z novimi tveganji na ključnih davkih in z vključit vijo novih vrst davkov.  Model CRM tako vključuje  proces analize 
tveganj, oceno tveganj in določitev prioritet,  določitev najustreznejših aktivnosti ter spremljanje dosežene uspešnosti 
in učinkovitosti posameznih aktivnosti.  
 
Informiranje in ozaveščanje zavezancev  
 
Finančna uprava RS si prizadeva zagotavlja ti kvalitetno in ažurno vsestransk o informiranj e zavezancev, strokovne 
in druge javnosti. Tako se zagotavlja tudi uresničevanje pravice zavezancev, da so pravočasno in na primeren način 
obveščeni o spremembah v zakonih o obdavčenju in v drugih predpisih v zvezi z javnimi dajatvami in da najpozneje 
v 30 dneh prejmejo odgovore oziroma pojasnila na svoja vprašanja o načinu izvajanja posameznih določb navedenih 
predpisov. Zakon o davčnem postopku določa, da mora biti sistem informiranja vzpostavljen tako, da omogoča vsem 
zavezancem čim lažji, enoten in sodob en dostop do informacij in zagotavlja enotno izvajanje zakonov o obdavčenju.  
 
Javnost se obvešča preko različnih kanalov, večinoma preko objav vsebin na spletnih straneh in preko medijev, od 
oktobra 2017 dalje pa tudi preko družbenih medije (Facebook in Tw itter). Na spletnih straneh Finančne uprave RS 
in družbenih medijih  se sledi cilju, da so informacije objavljene sproti, sistematično in pregledno. Na ta način so 
zavezanci hitreje obveščeni, bolje informirani, posledično pa lažje izpolnjujejo svoje davčne  obveznosti in uveljavljaj o 
pravice.  
 
Na intranetnih straneh Finančne uprave RS je bila v zvezi z izvajanjem naloge informiranja zavezancev za davek 
redno dopolnj evana  zbirka stališč, pojasnil in odgovorov, ki je dostopna vsem zaposlenim Finančne uprave  RS in 
omogoča, da davčni zavezanci, ne glede na to, na katerem uradu postavijo vprašanje, prejmejo enak odgovor. 
Finančna uprava RS je tudi ažurno dopolnjevala in spreminjala vsebine na spletnih straneh, na podlagi katerih 
omogoča čim boljšo informiranost o aktualnih vsebinah, temeljnih pravicah in obveznostih ter tudi podrobnejših 
vsebinah za vsa področja njenega delovanja.  
 
V letu 2017 je Finančna uprava RS odgovorila na 985.991 vprašanj zavezancev (974.138 ustnih in 11.853 pisnih). 
Na pisna vprašanja zavez ancev je Finančna uprava  RS v 63,1 % odgovorila v sedmih dneh, v 16,2 % v osem do 
petnajst dni, v 11,3 % v šestnajst do 30 dni in v 9,4 % v več kakor 30 dneh.  
 
V letu 2017 je Finančna uprava RS nadaljevala s proaktivnim medijskim komuniciranjem. Predstavlj ene vsebine so 
se povečini nanašale zakonodajne spremembe ter na spodbujanje zavezancev k prostovoljnemu izpolnjevanju svojih 
obveznosti (npr. prijava dohodkov in računov iz tujine, prijava premoženja iz oddajanja nepremičnim v turistični 
najem, napovedova nje poostrenih nadzorov na številnih področjih itd.). Velik poudarek je bil namenjen boju proti sivi 
ekonomiji, pri tem pa se je nadaljevala nagradna igra »Vklopi razum, zahtevaj račun!«. V letu 2017 je bila  dodatn a 
pozornost namenjena  tudi promociji elekt ronskega poslovanja, tako elektronskega vročanja dokumentov, kakor tudi 
spodbujanja fizičnih oseb k oddajanju dokumentov preko portala eDavki.  
 
Davčni zavezanci so preko medijev obveščeni o vseh pravicah in obveznostih ter o novostih. Poseben poudarek je 
na načinu podajanja informacij. Kljub kompleksnosti tematike, ki se jo sporoča medijem, se jo pripravi na poljuden, 
razumljiv, vendar še vedno strokoven način. Finančna uprava RS je leta 2017 prejela 667 novinarsk ih vprašanj, kar 
je 33,6 % manj  kakor leto poprej. Razlog za nižji odstotek novinarskih vprašanj je v povečevanju proaktivnega 
komuniciranja. S stalnim pojavljanjem v medijih, tudi elektronskih, želi Finančna uprava RS učinkovito obveščati čim 
večji delež javnosti. Novinarji in zavezanci, ki so dob ro informirani, se s svojimi vprašanji redkeje obračajo na 
Finančno upravo RS.  
 
Tudi v letu 2017  je potekala preventivna ozaveščevalna akcija, katere namen je spodbujanje potrošnikov, da račun 
zahtevajo, vzamejo, ga preverijo in pošljejo na Finančno upravo RS. Na ta način pripomorejo k dvigu davčne kulture 
in zmanjševanju sive ekonomije. V ta namen j e nadaljevala s prirejanjem nekoliko spremenjene nagradne igre 
»Vklopi razum, zahtevaj račun!«. Z njo je Finančna uprava RS želela krepiti vsakodnevno motivacijo za zahtevanje, 
jemanje in preverjanje računov ter spodbuditi elektronsko poslovanje preko eDav kov. Preverjanje računov s strani   
 
60 potrošnikov je zelo pomembno tudi za nadzor nad sivo ekonomijo, saj na ta način s strani potrošnikov Finančna 
uprava RS dobi povratno informacijo o tem, kdo izdaja napačne račune in kakšne so nepravilnosti. S tem lahko z 
manjšimi delovnimi resursi poveča učinkovitost nadzora. Spodbujanje poslovanja preko eDavkov je pomembno pri 
zmanjšanju papirnega administriranja in pomeni poenostavitev, skrajšanje ter pocenitev upravnih postopkov.  
 
V letu 2017 je:  
 preko mobilne ali spletne aplikacije »Preveri račun« sodelovalo 17.226 različnih potrošnikov (podatkov o številu 
sodelujočih različnih potrošnikov, ki so pošiljali pisemske kuverte, nimamo statistično obdelanih ) 
 potrošniki so preverili in na F inančno upravo  RS poslali 6.001.077 računov, od tega 5.305.817 (88 %) elektronsko 
preko mobilne ali spletne aplikacije »Preveri račun«,  
 potrošniki so vsaj enkrat preverili 31.442 (60 ,0 %) izdajateljev računov,  
 potrošniki so preverili 7.051 računov podjetij in podjetniko v, ki opravljajo storitve na domu (npr. pleskarji, 
vodovodarji, električarji, gradbinci, parketarji itd.), frizerk, kozmetičark, taksistov itd.  Navedene »kategorije«  
izdajateljev je Finančna uprava RS  vključil a v nagradno igro zato, ker so do sedaj potroš niki zelo redko preverjali 
njihove račune in jih pošiljali na Finančno upravo  RS. 
 
Finančna uprava RS je v letu 2017 nadaljevala z nagradno igro »Vklopi razum, zahtevaj račun!«. Namen nagradne 
igre je spodbujanje potrošnikov za zahtevanje, jemanje in preve rjanje računov. S posebno nagrado smo spodbujali 
potrošnike k jemanju računov od podjetij in podjetnikov, ki opravljajo storitve na domu (npr. pleskarji, vodovodarji, 
električarji, gradbinci, parketarji itd.). Slednji namreč glede izdajanja računov sodijo med najbolj rizične davčne 
zavezance, pri katerih je nadzor zelo težaven, saj storitve potekajo na domu za zaprtimi vrati. Nagrajeni pa so bili 
tudi davčni zavezanci (fizične osebe), ki so s Finančno upravo RS poslovali elektronsko preko sistema eDavki. Z 
večjo uporabo eDavkov želimo zmanjšati papirno birokracijo in poenostaviti, skrajšati ter poceniti upravne postopke.  
 
Zavedanje o pomembnosti informiranja in ozaveščanja zavezancev se odraža tudi v aktivnostih Finančne uprave RS 
na področju izterjave. Z na menom povečanja učinkovitosti izterjave se izvajajo aktivnosti za vzpodbujanje 
prostovoljnega plačevanja dajatev , in sicer: ozaveščanje posameznih skupin zavezancev, medijske objave, 
poenostavitve in pomoč zavezancem pri plačevanju. S ciljem poenostavitve plačevanja zapadlih davčnih obveznosti 
in povečanja prostovoljnega poravnavanja davčnih obveznosti je bila tudi v letu 2017 dopolnjena vsebina opominov. 
Rezultati zadnjih let kažejo, da narašča delež davkov in prispevkov  plačanih prostovoljno, kar pomeni š e pred 
začetkom davčne izvršbe, je tako leta 2017 presegel 94 %.  
 
Zavezanec lahko preko portala eDavki redno preverja stanje in zapadlost terjatev in obveznostih na svoji knjigovodski 
kartici. V letu 2017 je bilo opravljenih 2.915.290 vpogledov v eKartico , kar predstavlja 12 % povečanje glede na leto 
2016D ruga pomembna storitev v zvezi z vpogledom v evidence je razkritje podatkov fizičnim osebam o tem, ali in 
kako delodajalec zanje plačuje obvezne prispevke za socialno varnost iz delovnega razmerja. Zavezanci so preko 
portala e -Davki opravili 4.042 tovrstnih vpogledov.   
 
Vse več zakonov, ki omogočajo določene ugodnosti ali izplačila javnih sredstev gospodarskim in fizičnim subjektom, 
za njihovo pridobitev postavljajo pogoj o izpolnjenih obveznostih do  Finančne uprave RS.  Zavezanec ali upravičenec 
do razkritja  lahko iz evidenc, ki se vodijo pri Finančni upravi RS,  pridobi podatke o izpolnjenih obveznostih v času 
postopka pridobivanja ugodnosti ali pravice. V primeru, če obveznosti niso izpolnjene, ni mo goče pridobiti ugodnosti 
kot npr. postati izvajalec javnega naročila, pridobiti subvencije iz javnih sredstev, odpreti dejavnosti kot samostojni 
podjetnik, itd.,  zato ta preverjanja posredno vplivajo na pravočasno poravnavanje obveznosti iz naslova davkov in 
prispevkov.  V ta namen je Finančna uprava RS v letu 2017 med drugim zavezancem izdala 65.086 potrdil o 
poravnanih obveznostih ter drugim upravičencem posredovala 179.530 razkritij o poravnanih obveznostih, kadar so 
ta podatek potrebovali za vodenje razl ičnih postopkov.  
 
Finančna uprava RS, kot nadzorni organ na področju dela in zaposlovanja na črno, izvaja tudi druge oblike 
preventivnega delovanja, vse z namenom prostovoljnega izpolnjevanja predpisanih obveznosti zavezancev. 
Odgovarja na novinarska vpraš anja, preko medijev obvešča javnost o ugotovljenih nepravilnostih ter o posledicah 
kršitev zakonov in drugih predpisov, pripravlja odgovore na vprašanja državljanov, sodeluje na različnih srečanjih in   
 
 61 izobraževanjih, organiziranih s strani posameznih sekci j OZS in GZS in drugih podobnih združenj. V letu 2017 je 
sodelovanje potekalo z OZS - Sekcijo frizerjev in Sekcijo kovinarjev, GZS in Združenjem delodajalcev Slovenije.  
 
Izobraževanje zavezancev   
 
Na izobraževalnih dogodkih, ki jih je organizirala in izva jala Finančna uprava RS v letu 2017 , so bili udeleženi tudi 
predstavniki podjetij in organov znotraj državne uprave  in drugi.  Skupno se je teh dogodkov udeležilo 343 oseb , in 
sicer večina iz podjetij in drugih organizacij , nekaj pa tudi iz državnih organov.  Večina udeležb predstavnikov podjetij 
in drugih organizacij se je nanaša la na seminarje, ki so bili organizirani ciljno z namenom obveščanja o novostih na 
področjih dela Finančne uprave RS .  
 
Finančna uprava RS je v letu 2017 izvedla dve ponovitvi brezplačnega strokovnega usposabljanja s področja 
carinske zakonodaje, za pridobitev potrdila o poklicni kvalifikaciji, in sicer v terminu od 29. maja do 6. junija 2017 v 
Ljubljani in od 30. maja do 7 . junija v Mariboru. Usposabljanje se zaključi s podelitvijo potrdila o uspešno opravljenem 
usposabljanju.  
 
Usposabljanje s področja carinske zakonodaje je v prvi vrsti namenjeno tistim, ki morajo v skladu z zakonodajo 
dokazati izpolnjevanje merila poklic ne kvalifikacije. Ker so bile z novo carinsko zakonodajo ukinjene licence za 
carinske zastopnike in s tem tudi posebna  usposabljanja za zastopnike, Finančna uprava RS pa si pri svojem 
poslovanju želi usposobljene partnerje, so bili na seminar vabljeni tudi  predstavniki ostalih gospodarskih subjektov, 
ki so vključeni v aktivnosti, ki jih ureja carinska zakonodaja.  
 
Evropska komisija je razvila modul za e -učenje nove carinske zakonodaje. Modul je namenjen tako carinskim 
uslužbencem, kot gospodarstvu. Več info rmacij se nahaja na spletni strani Evropske komisije:  
http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/elearning/ucc/index_en.htm .  
 
Projekt davč nega opismenjevanja mladih  
 
Posebej je treba  izpostaviti projekt Davčnega opismenjevanja mladih, v okviru katerega s e je v šolskem letu 
2017/2018 pričelo že četrto leto izvajanja predavanj po osnovnih in srednjih šolah, katerih cilj je mlade osveščati o 
pomembnosti plačevanja davkov  tako za družbo kot celoto kot tudi za vse posameznike, ki so deležni javnih dobrin, 
kot jih prebivalcem zagotavlja država preko svojih socialnih sistemov. V obdobju od septembra do decembra 2017 
se je v projekt prijavilo 69 osnovnih in srednjih šol (v celotnem preteklem šolskem letu 89), prijave so možne še vse 
do konca meseca maja 2018, saj se predavanja zaključijo s koncem šolskega leta v mesecu juniju.  
 
V tekočem šolskem letu pred avanja izvaja 30 predavateljev,  uslužbencev F inančne uprave RS. Medtem  ko so v prvih 
treh letih izvajali vsebinsko pretežno enak program tako v osnovnih kot srednjih šolah, je le -ta v novem šolskem letu 
spremenjen, in sicer so vsebine za osnovno šolo prilagojene nižji starostni skupini, davki so prikazani na lažji in zanje 
bolj zanimiv način s vključitvijo kratkih animiranih filmčkov, kar je bilo tako med otroci kot učitelji zelo dobro sprejeto. 
V populaciji srednješolcev pa je bil program nadgrajen z nekaterimi promocijskimi vsebinami spletne platforme 
TAXEDU, ki je pod okrilje m Evropske komisije zaživela v novembru 2017, pri čemer je sodelovala tudi Slovenija 
(video -klipi o davkih, moduli e -učenja, računalniška igra Taxlandia). Še ena novost, ki je bila uvedena v letu 2017 z 
novim šolskim letom, je spletno evalviranje rezultatov izvajanja programa. Spletna anketa je dostopna preko 
pametnih telefonov, kar so mladi, za razliko od anket na papirju, zelo dobro sprejeli. Dodatna prednost tega načina 
je, da so  takoj po vnosu odgovorov že vidni tudi rezultati. Do konca leta 20 17 je bilo v sistemu evidentiranih 906 
odgovorov. Kot primer  naj navedemo , da je na vprašanje, ali bi država lahko delovala brez plačevanja davkov, z 
»ne« odgovorilo kar 84 % tistih, ki so izpolnili anketo, kar je zagotovo zelo spodbuden rezultat za dvig d avčne kultur e 
med mladimi.  
Podelitev posebnega statusa  
V letu 2017 je Finančna uprava RS pri šestih zavezancih, ki ž e imajo posebni status, izvajala  program spodbujanja 
prostovoljnega izpolnjevanja obveznosti in zmanjšanja administrativnih bremen finančneg a nadzora (obravnavanje   
 
62 razkritih davčnih tveganj, hitro in odzivno sodelovanje, sprotno spremljanje zavezancev s posebnim statusom). 
Aktivnosti so se izvajale na področju preveritve delovanja notranjih davčnih kontrol in davčne obravnave tistih 
področij, ki so bila prepo znana kot tvegana. Organizirani so bili tudi letni  razgovori  med vodstvom F inančne uprave 
RS in vodstvom zavezancev s posebnim statusom ter preverjalo se je  uresničevanje zavez iz posebnega statusa. 
Finančna uprava RS je o bravnaval a tudi dv e novi vlogi in v letu 2017 podelila  posebni status še sedmemu zavezancu, 
ena vloga pa je še v obravnavi.  Finančna uprava RS je s odeloval a tudi z združenji in zbornicami ter predstavil a 
izkušnje s podelitvijo posebnega statusa na srečanjih in delavnicah do ma in v tujini.  
Ukrepi za k repitev predvidljivosti odločanja Finančne uprave RS  
 
Izdajanje zavezujočih informacij  
Z izdajanjem zavezujočih informacij Finančna uprava RS omogoča zavezancem, da si vnaprej pridobijo informacije 
o davčni obravnavi nameravanih  aktivnostih, kar predstavlja prispevek k davčni gotovosti. Vsebina zavezujoče 
informacije je med drugim podlaga, na kateri temeljijo odločitve zavezancev za davek, ali bodo dejansko izvedli 
nameravane poslovne aktivnosti.  
 
V letu 2017 je bilo prejetih 6 v log za izdajo zavezujoče informacije, ena vloga pa je bila prenesena iz leta 2016. V 
treh primerih je bila zadeva rešena z izdajo zavezujoče informacije, v štirih primerih pa s splošnim pojasnilom po 13. 
členu Zakona o davčnem postopku.  
 
Zavezujoče tarifne  informacije  
Finančna uprava RS izdaja Zavezujočo tarifno informacijo (ZTI), ki omogoča zavezancem, da lahko pred začetkom 
uvoznega postopka pridobijo vse informacije o pravilni uvrstitvi blaga v Kombinirano nomenklaturo in posledično 
vnaprej lahko izračunajo dajatve, veljavna pa je na celotnem področju EU.  
 
Finančna uprava RS je v letu 2017 izdala 148 odločb v zvezi z zavezujočimi tarifnimi informacijami, ki določajo 
uvrstitev določenega blaga v carinsko nomenklaturo in so veljavne v vseh državah članicah EU. Največje  število 
odločb je bilo izdanih za živila, za titanove izdelke, za izdelke iz železa in jekla ter za preje.  
 
Vnaprejš nji cenovni sporazum na področju transfernih cen (APA)  
S Pravilnikom o spremembah in dopolnitvah Pravilnika o izvajanju Zakona o davčnem postopku, ki je začel veljati 1. 
1. 2017 je bilo določeno izvajanje in postopek sklepanja APA sporazuma, za izva janje katerega je pristojna Finančna 
uprava RS. APA sporazum je dogovor, s katerim se še pred izvajanjem transakcij med povezanimi osebami določ ijo 
metodologija, kritične predpostavke in druga primerna merila za določanje transfernih cen za določene transakcije, 
v določenem obdobju. Sklenjeni APA sporazum davčnemu zavezancu zagotavlja, da bo davčni organ sklenjen APA 
sporazum spoštoval in ne bo za hteval dodatnih prilagoditev za transakcije, ki so predmet konkretnega APA 
sporazuma, če bo davčni zavezanec tekom obdobja veljave sklenjenega APA sporazuma izpolnjeval vse zakonske 
določbe in določbe APA sporazuma.  
 
Plačilne ugodnosti  
 
 Zakonito in pravoč asno izpolnjevanje in plačevanje davčnih obveznosti predstavlja osnovno obveznost in 
odgovornost strank v davčnih postopkih. Kljub načelni obveznosti plačati le toliko davka ter na način in v rokih, 
določenih z zakonom ali akti na podlagi zakona, imajo dav čni zavezanci, ki se nahajajo v finančni stiski, pravico do 
obročnega odplačevanja, odloga ali celo do odpisa davka.  
 
Odpis, odlog in obročno plačilo davka po Zakonu o davčnem postopku  
V letu 2017 je bilo prejetih 21.580 vlog za odpis, odlog in obročno plačila davka, kar je 2,1 % več kakor letu 2016.  
 
V primerjavi z letom 2016 se je število odobrenih zahtevkov za odpis zmanjšalo za 21 %, število odobrenih zahtevkov 
za odlog plačila pa z a 44,8 %, medtem ko se je število odobrenih zahtevkov za obročno plačilo povečalo za 4,5 %.  
   
 63 V letu 2017 je bilo na podlagi vlog zavezancev odpisanih 250.089 evrov davčnih obveznostih, kar je 21,6 % manj 
kakor v letu 2016. Znesek odloženih davčnih obveznos ti se je v primerjavi z letom 2016 zmanjšal za 63,1 %, znesek 
odobrenih obročnih plačil pa povečal za 19 %.  
 
Preglednica  59: Odpisi, odlogi in obročno plačil davka po ZDavP -2  
Vrsta z ahtevk a 2016  2017  Indeks 2017/2016  
Število 
odobrenih 
zahtevkov  Znesek 
odobrenih 
zahtevkov            
(v €) Število 
odobrenih 
odobrenih 
zahtevkov          
(v €) Število  Znesek  
Odpis dolga  566 319.006  447 250.089  79,0 78,4 
Odlog plačila  286 10.233.329  158 3.778.486  55,2 36,9 
Obročno plačilo  17.356  44.191.561  18.129  52.608.78 4 104,5  119,0  
 
Obročno plačilo prekrškovnih terjatev po Zakonu o prekrških  
Z uveljavitvijo novele Zakona o prekrških – ZP-1J, ki je stopila v veljavo dne 6. novembra 2016, se je pristojnost 
odločanja o obročnem plačilu glob in drugih prekrškovnih terjatev prenesla na Finančno upravo RS.  
 
Prošnjo za obročno plačilo globe in drugi h prekrškovnih terjatev mora storilec vložiti pri pristojnem finančnem uradu, 
in sicer po zapadlosti terjatve oziroma po odstopu zadeve v izterjavo. Storilec lahko zaprosi za obročno plačilo ne 
glede na višino izrečene globe oz. drugih naloženih prekrškovn ih terjatev, davčni organ pa lahko dovoli obročno 
plačilo v največ 12 mesečnih obrokih. Najmanjši obrok za fizično osebo in odgovorno osebo znaša 20 evrov, za 
pravne osebe, samostojne podjetnike posameznike in posameznike, ki samostojno opravljajo dejavnos t pa 200 
evrov.  
 
V letu 2017 je bilo izdanih 7.991 sklepov za obročno plačilo glob in drugih prekrškovnih terjatev v skupnem znesku 
7.308.498 evrov. Od tega se 693 sklepov za obročno plačilo glob nanaša na prekrškovne terjatve davčnega organa, 
ki skupaj znašajo 1.278.541 evrov.   
 
Preglednica 60: Obročno plačil prekrškovnih terjatev po ZP -1 
Vrsta z ahtevk a 2016  2017  
Število odobrenih 
zahtevkov  Znesek odobrenih 
zahtevkov            
(v €) Število odobrenih 
zahtevkov (v €)  
Obročno plačilo  53219 466.33120 7.991  7.308.498  
 
Ključne poenostavitve  pri poslovanju   
 
Spremembe v poslovnih procesih, ki poenostavljajo poslovanje, so ena izmed strateških prioritet Finančne uprave 
RS. Pri tem gre tako za administrativne razbremenitve oziroma poenostavitve postopanja za zavezance in druge 
subjekte, kot tudi za poenostavitve, ki so namenjene zgolj organu za učinkoviteje pobiranje obveznih dajatev in 
opravljanje drugih nalog. V nadaljevanju izpostavljamo najpomem bnejše poenostavitve v let u 2017 .  
 
Implementacija predizpolnjenih obračunov prispevkov za socialno varnost   
Za mesec januar 2017 je Finančna uprava RS prvič sestavila pred izpolnjene obračune prispevkov za socialno 
varnost za samozaposlene in družbenike  (POPSV) . Gre za bistveno poenostavitev in tudi pocenitev poslovanja 
zavezancev, saj jim ni več treba skrbeti za sestavo in pravočasno oddajo obračuna. Tako je bilo v letu 2017 
sestavljenih preko 600.000 POPSV – povprečno je bilo mesečno sestavljenih 1.850  POPSV z a družbenike in 50.500 
                                                      
19 Podatki za obdobje november – december 2016 .   
 
64 POPSV za zaposlene. Dodatne pozitivne učinke beležimo tudi pri zmanjšani obremenitvi uslužbencev Finančne 
uprave RS pri kontroli tako sestavljenih obračunov.  
 
Vlaganje nekaterih zahtevkov s področja carin prek portala eDavki  
Od 13. septembra 2017 je mogoče prek portala eDavki elektronsko vlagati tudi vloge s področja carin. Prek portala 
eDavki se lahko elektronsko vlagajo naslednje vloge s področja carin:  
 Zahteva za carinsko ukrepanje  
 Zahteva za podaljšanje veljavnosti odločbe o zahtevi za ukrepanje  
 Zahtevek za odobritev kraja predložitve blaga carini  
 Zahte vek za izdajo dovoljenja za pooblaščeni gospodarski subjekt (AEO)  
 Zahtevek za izdajo odločbe v zvezi z zavezujočimi tarifnimi informacijami (ZTI)  
 Zahtevek za povračilo ali odpust . 
 
Elektronski nadzor pri prejemanju dovoljenj za določena področja prepovedi in omejitev  
FLEGT (sistem FLEGIT)  je elektronski način izvajanja sheme izdajanja dovoljenj FLEGT z uporabo TRACES -a, ki 
poenostavlja nadzor uvoza posameznih lesnih proizvodov iz določenih tretjih držav na ozemlje Evropske unije. Za 
nadzor nad izvajanjem sheme izdajanja omenjenih dovoljenj so pristojni carinski organi, k i prav tako podeljujejo 
licence za vstop uvoznikov v sistem FLEGIT.  
 
Fluorirani ogljikovodiki (sistem F -GAS) . Za dajanje fluoriranih ogljikovodikov in določene opreme ki te pline vsebuje, 
na trg, je potrebno upoštevati sistem kvot. Kvote podeljuje Evropska komisija preko portala F -gas, carinski organi ob 
postopku sprostitve omenjenih snovi preko portala preverjajo p ridobljene kvote. Vsi navedeni postopki so se z uvedbo 
e-poslovanja poenostavili in pospešili.  
 
Ozonu škodljive snovi (sistem ODS) .Tudi na področju nadzora ad uvozom in izvozom snovi, ki povzročajo tanjšanje 
ozonskega plašča je bil zaradi poenostavljene in  učinkovitejše kontrole v 2017 spremenjen sistem ODS. Vsa uvozna 
in izvozna dovoljenja preko sistema izdaja Evropska komisija, carinski organi pa jih preverijo in zaključijo v sistemu.  
 
Ekološki proizvodi preko TRACES . Od 19. oktobra 2017 dalje poteka celo ten postopek uvoza ekoloških proizvodov 
preko sistema TRACES, kar je pospešilo postopke nadzora carinskih organov in skrajšalo čas uvoznikov. Carinski 
organi preverjajo, overjajo in dopolnijo potrdila o kontrolnem pregledu v sistemu TRACES.  
 
Širitev eVročanja  
S 1. januarjem 2016 je Zakon o davčnem postopku uvedel nov, sodobnejši način vročanja dokumentov davčnim 
zavezancem. Z navadnim elektronskim vročanjem dokumentov, od katerih vročitve ne začne teči rok za izpolnitev 
kakšne obveznosti ali vložitev pravnega sredstva, je Finančna uprava RS začela že v letu 2014, v letu 2017 pa je 
Finančna uprava  RS nadaljevala z naborom dokumentov za elektronsko vročanje.  
 
Vročanje se izvaja preko informacijskega sistema Finančne uprave RS, portala eDavki, ki se sedaj  glede 
komuniciranja med zavezanci in Finančno upravo RS uporablja v obe smeri – za vlaganje davčnih obračunov ter 
drugih vlog zavezancev in za vročanje dokumentov. Elektronsko vročanje je obvezno za pravne osebe, samostojne 
podjetnike posameznike in fizič ne osebe, ki opravljajo dejavnost. Druge fizične osebe pa se lahko v sistem eVročanja 
prijavijo prostovoljno.  
 
V letu 2017 so bile za elektronsko vročanje pripravljene odločbe o odmeri davka na promet nepremičnin, dohodnine 
od dividend, dohodnine od obres ti ter odločbe o odmeri melioracij. V vseh teh primerih gre za vrste odločb, ki se 
množično pripravljajo v zalednih sistemih Finančne uprave. Poleg tega so bili za elektronsko vročanje pripravljeni 
tudi dokumenti, ki se individualno izdajajo v dokumentnem sistemu Finančne uprave, to so predvsem dokumenti, ki 
se izdajajo v postopkih davčnega nadzora (npr. vsi akti, ki se izdajajo v postopku davčnega inšpekcijskega nadzora) .  
   
 65 V letu 2017 je bilo elektronsko vročenih 684.069 dokumentov , kar je 31,9 % več kakor v letu  2016. Od teh je bilo 
osebno vročeno (ob podpisu elektronske vročilnice ali z nastopom fikcije vročitve) 205.270 dokumentov (30 ,0 % 
vseh)  navadno pa 478.799 dokumentov, kar predstavlja 70,0 % vseh eVročenih dokumentov v letu 2017.   
 
Preglednica  61: Število e lektronsko vročeni h dokumentov  prek portala eDavki  v 2015 -2017  
2017/2016  
Vsi eVročeni  dokument i (osebno in navadno)  258.456  518.630  684.069  131,9  
Osebno eVročeni dokument i - 145.498  205.270  141,1  
Osebno eVročeni dokument i na podlagi podpisa 
eVročilnice  - 45.660  124.719  273,1  
Osebno eVročeni dokument i na podlagi fikcije 
vročitve  - 99.838  80.551  80,7 
Navadno eVročen i dokument i 258.456  373.132  478.799  128,3  
 
Računovodstvo in izterjava  
Na področju računovodstva in  izterjave  so bile v letu 2017 izvedene spremembe, ki vplivajo na večjo ažurnost 
knjigovodskega stanja zavezanca in poročanje prihodkov po vrsti dajatev javnofinančnim blagajnam. Izboljšanje je 
bilo tako na strani evidentiranja terjatev in obveznosti iz od mernih sistemov kot na strani zapiranja terjatev s plačili in 
poboti. Na plačilnih nalogih, ki se pošiljajo iz finančne uprave kot priloga k listini za odmero dajatve, je bila kot 
poenostavitev pri plačevanju, uvedena QR koda.  
 
Dodatna možnost za odpravo nepravilnosti tekom nadzornega postopka  
S 1. 1. 2017 je bil uveden  nov institut za davčne zavezance, ki omogoča predložitev davčnega obračuna v postopku 
davčnega inšpekcijskega nadzora v primerih, ko se davčni zavezanec strinja z ugotovitvami v zapisniku. Na podlagi 
140.a člena ZDavP -2 tako lahko davčni zavezanec v dvajsetih dneh po vročitvi zapisnika predloži davčni obračun 
oziroma popravljen davčni obračun, kjer upošteva ugotovitve davčnega organa, navedene v zapisniku. Hkrati mora 
plačati davek, ugotovlj en v tem obračunu, skupaj s 5  % obrestmi od poteka roka za plačilo do predložitve obračuna. 
Inšpektor zavezanca o pravici iz 140.a člena ustno obvesti že med vodenjem inšpekcijskega postopka  ter pisno v 
samem zapisniku, kjer tudi opiše postopek, kako in na  kakšen način je zavezanec izpolnil obveznost.  
 
Poenostavitve v sistemu Davčnih blagajn   
Na portalu eDavki je bila izdelana funkcionalnost preko katere lahko zavezanci avtomatsko pridobivajo podatke o 
davčno potrjenih računih in registriranih poslovnih prostorih. Za davčne zavezance - izdajatelje računov je na 
osebnem portalu na voljo  vpogled v podatke posameznega računa,  vpogled v podatke o poslovnih prostorih,  
zavezanci pa lahko naročijo paket  s podatki o davčno potrjenih računih za določen dan. Paket s podatki je zavezancu 
na voljo naslednji dan.   
 
Funkcionalnost zavezancem omogoča, da preverijo pravilnost podatkov o računih in poslovnih prostorih, ki so jih 
poslali v potrjevanje, ter podatke primerjajo s svojimi knjigovodskimi in davčnimi evidencami.  
 
Nadgrajena je bila aplikacija za izdajanje davčno p otrjenih računov – miniBlagajna.  Nove funkcionalnosti omogočajo:  
 izdajo računa v tujem imenu in za tuj račun,  
 izdajo računa za dobave za katere se uporablja posebna ureditev, po kateri se obdavčuje razli ka v ceni,  
 izdaja računa za nabave pri katerih se obračunava pavšalno nadomestilo,  
 vnos cene na 4 decimalna mesta,  
 vnos datuma plačila računa,  
 dopolnitev seznama izdanih računov s podatkom o kupcu in datumom plačila računa.  
   
66 Izdelana je bila tudi različic a miniBlagajne za mobilne naprave z Android operacijskim sistemom. Ta različica 
aplikacije omogoča tudi izdelavo in uporabo šifranta artiklov.  V letu 2017 je miniBlagajno uporabljalo 16.573 
zavezancev, ki so preko nje izdali 2.205.864 računov.  
 
Z dopolnitvijo Zakona o davčnem potrjevanju računov je omogočena trajna možnost izbire glede uporabe vezane 
knjige računov za izdajanje računov po izteku prehodnega obdobja (31. december 2017) in s tem odprava obveznosti 
dokazovanja nezmožnosti dostopa do spleta za zavezanca. Zavezanec se lahko prostovoljno odloči ali bo za 
izdajanje računov v poslovnem prostoru uporabljal elektronsko napravo ali vezano knjigo računov. Podaljšal se je 
tudi rok za sporočanje podatkov o izdanih računih iz vezane knjige, in si cer mora zavezanec davčnemu organu 
poslati podatke o računih, izdanih z uporabo vezane knjige računov, do desetega dne v mesecu, ki sledi mesecu, v 
katerem je bil račun izdan.  
 
NADZOR  
 
V Finančni upravi RS se opravlja več oblik nadzorov, glede na postopek  nadzora in organizacijsko enoto, ki nadzor 
opravi.  
 
Najpogostejša oblika nadzora se izvaja neposredno ob predložitvi obračuna, napovedi, deklaracije ali drugega 
dokumenta. Formalne, logične in računske kontrole, ki so praviloma vgrajene v programsko podporo, določajo obseg 
in vrsto nepravilnosti, ki jih je potrebno preveriti ob sprejemu vhodnega dokumenta. Med tovrstno obliko nadzora sodi 
tudi preverjanje pravočasnosti predlaganja vhodnih dokumentov, na podlagi katerih se določi obveznost za plačilo 
dajatev, ter pozivanje zavezancev k predložitvi teh dokumentov.  
 
Vse pomembnejši del nadzora sčasoma postajajo poglobljene vsebinske kontrole, ki jih opravljajo kontrolorji.  Nadzor 
nad obračunavanjem in plačevanjem obveznih prispevkov za socialno varnost pri delodajalcih,  ki kljub pozivu 
davčnega organa niso predložili REK obrazca za izplačilo dveh ali več plač ter nadzor upravičenosti do uveljavljanja 
davčne olajšave za vlaga nja v raziskave in razvoj  sta se nadaljevala tudi v letu 2017. V letu 2017 so se začeli tudi 
nadzor nad fizičnimi osebami sobodajalci, ki oddajajo turistične kapacitete preko spletnih portalov, nadzor na 
področju plačevanja davka od premoženja, nadzor na p odročju neupravičenega zmanjševanja davčne osnove na 
podlagi odhodkov izvirajočih iz neposlovne rabe in nadzor na področju pravilnega stanja in uveljavljanja preteklih 
davčnih izgub ter olajšav za investiranje.  
 
Inšpekcijski nadzor je namenjen sistemskemu nadzoru zavezancev, ki se zagotavlja z letnim načrtom  Ta se pripravi 
z analizo tveganja in objektivnimi kriteriji, s katerimi se upošteva načelo enakomernega izvajanja inšpekcijskega 
nadzora vseh zavezancev za davek in načelo pomembnosti davka, ki ga zavez anec za davek prispeva v 
javnofinančnih prihodkih. Objektivni kriteriji so pripravljeni zlasti na podlagi statističnih metod in predhodnih ugotovitev 
v postopkih nadzora. Določen del letnega načrta se pripravi tudi na osnovi prejetih informacij drugih drža vnih 
organov, prijav, mednarodnih zaprosil in drugih pobud, prav tako pa priprava letnega načrta temelji tudi na metodi 
naključnega izbora, ki je eden izmed ključnih dejavnikov za izračun t.i. davčne vrzeli. Poleg kriterija pomembnosti 
posamezne dajatve v nacionalnih javnofinančnih prihodkih in proračuna Evropske unije, pa so se v letnem načrtu 
upoštevali tudi kriteriji zaščite državljanov, varnosti in varstva okolja.  
 
Finančne preiskave zagotavljajo enoten in organiziran pristop k preprečevanju, preiskovan ju in odkrivanju 
zahtevnejših oblik delovanja, ki ogroža finančni interes, varstvo in varnost države. Osredotočajo se predvsem na 
primere, v katerih je zaznano usklajeno delovanje več povezanih subjektov, ki je načrtno usmerjeno v izogibanje 
oziroma utajev anje plačevanja javnih dajatev. Hkrati predstavljajo del  koordiniranega  institucionalnega odzivanja na 
zahtevne oblike finančnega in gospodarskega kriminala znotraj države kot tudi na mednarodni ravni.  
 
Nadzorne aktivnosti mobilnih oddelkov so usmerjene p redvsem v odkrivanje in sankcioniranje kršitev na terenu, 
zaznavanje dejanskega stanja, zbiranju in preverjanju informacij in opravljanju posameznih procesnih dejanj (npr. 
izvedba ogleda, pridobitev izjave, listin ipd.). Mobilni oddelki se vključujejo tako  v odmerne postopke , sodelujejo pa 
tudi pri izvajanju  poglobljenih naknadnih kontrol in  inšpekcijskih nadzorov.    
 
 67 V letu 2017  so se v kontroli, inšpekciji, preiskavah in mobilnih oddelkih izvajali ciljno usmerjeni nadzori na področjih 
sistemskih utaj DDV, davkov in prispevkov od dohodkov fizičnih oseb, poslovanja z davčnimi oazami, prijave 
premoženja fizičnih oseb ter transfernih cen. V skladu s strategijo Vlade RS je F inančna uprava RS namenila 
posebno pozornost boju zoper sivo ekonomijo , katere nadzor je bil v veliki meri kombiniran z nadzorom davčnih 
blagajn.  
 
Podatki  o dos eženi h rezultatih so razvidni v preglednici 62. 
 
Preglednica 6 2: Število postopkov nadzora ter učinki nadzora v letu 2015 - 2017  
KONTROLE  2015  2016  2017  Indeks  
2017/2016  
Carine, trošarine, okoljske dajatve         
Število kontrol (pregledov) – uvozne carinske deklaracije  39.509  40.343  41.402  102,6  
Učinkovitost (v %)  18,7 18,5 18,4 99,5 
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  676.351  683.604  766.439,01  112,1  
Število kontrol (pregledov) – izvozne carinske deklaracije  17.155  17.447  17.743  101,7  
Učinkovitost (v %)  5,0 6,1 5,6 91,8 
Število sprotnih kontrol – trošarine  - 200.81520 214.453  106,8  
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  - 9.846.405  11.939.577  121,3  
Število sprotnih kontrol – okoljske dajatve  - 35.68821 31.916  89,4 
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  - 3.499.178  943.574  27,0 
Število naknadnih kontrol – carine, trošarine, okoljske dajatve  939 720 627 87,1 
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  1.092.168  823.049  610.762  74,2 
Število predloženih samoprijav  0 12 17 141,7  
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  0 2.429  68.644  2826,0  
Davki         
Število pozivov za predložitev davčnih obračunov ali napovedi  173.651  168.286  153.099  90,9 
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  135.183.714  178.771.945  113.786.256  63,6 
Število opravljenih kontrol – davčni obračuni in napovedi  731.467  849.522  904.876  106,5  
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  70.624.260  62.625.647  90.047.152  143,8  
Število opravljenih kontrol v okviru projektov , s samoprijavami   1.407  285 55 19,3 
Znesek ugotovljenih obveznosti  v okviru projektov s 
samoprijavami v €   2.430.946  628.413  240.330  38,2 
Znesek posrednih obveznosti na osnovi kontrol v €   1.813.284  1.847.255  121.347.458  656,9  
Število predloženih samoprijav   16.156  17.102  15.316  89,6 
Znesek ugotovljenih obveznosti v €   17.691.513  14.076.129  18.01 2.716 128,0  
 
20 Podatek se je začel spremljati v letu 2016  
21 Podatek se je začel spremljati v letu 2016    
 
68 Preglednica 6 2: Število postopkov nadzora ter učinki nadzora v letu 2015 - 2017  - nadaljevanje  
INŠPEKCIJSKI NADZOR   2015  2016  2017  Indeks  
2017/2016  
Carine, trošarine, okoljske dajatve       
Število inšpekcijskih pregledov  337 242 230 95,0 
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  585.073  1.687.606  499.569  29,6 
Nepravilno izplačana sredstva Evropskega kmetijskega 
jamstvenega sklada  52.852  23.784  47.894  201,4  
Število predloženih samoprijav  0 1 0 0 
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  0 249.729  0 0 
Število nadzorov z odpravo nepravilnosti po 140.a členu 
ZDavP2  - - 8 - 
Znesek odprave nepravilnosti po 140.a členu ZDavP2 na 
osnovi inšpekcijskih pregledov v €  - - 119.693  - 
Davki       
Število inšpekcijskih pregledov  5.834  10.294  5.957  57,9 
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  97.737.595  108.658.828  91.074.887  83,8 
Znesek posrednih obveznosti na osnovi inšpekcije v €  53.764.456  299.053.884  105.957.353  35,4 
Število predloženih samoprijav  84 133 348 261,6  
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  2.029.349  3.745.583  8.646.864  230,9  
ZDavP2    70 - 
osnovi inšpekcijskih pregledov v €    3.666.873  - 
PREISKAVE      
Število inšpekcijskih pregledov  78 97 83 85,6 
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  18.735.234  45.545.040  38.59 4.063 84,7 
Posredne obveznosti na osnovi preiskav v €  6.883.946  5.860.149  10.724.337  183,0  
Število predloženih samoprijav  36 4 9 225,0  
Znesek ugotovljenih obveznosti v €  477.049  265.842  940.435  353,8  
Nadzor nad igrami na srečo        
Število postopkov nadzora  351 320 348 108,8  
NADZOR MOBILNIH ODDELKOV       
Število postopkov nadzora  60.699  70.415  56.685  80,5 
 
Z vidika uporabe pooblastil izpostavljamo ukrepa začasne prepovedi opravljanja dejavnosti in zapečatenja, ki sta bila 
v letu 2017 uporabljena v 75 primerih. Gre za ukrep, ki je eden od strožjih ukrepov Finančne uprave  RS, ki se ga 
uporabi le, ko je to nujno potrebno zaradi preprečitve nadaljnjih kršitev ali odpravo nepravilnosti. Uporabi se ga 
praviloma pri zavezancih, ki kontinuirano kršijo zakone in druge predpise, katere izvajanje nadzoruje Fi nančna 
uprava RS, če nobeni ukrepi niso več učinkoviti in če je to nujno potrebno zaradi preprečitve nadaljnjih kršitev.  
 
Kontrole  
 
Preglednica  63: Skupni podatki o k ontrolah  davčnih obračunov in napovedi  
Vsebina postopka  2015  2016  2017  Indeks  
2017/2016 
Skupno število opravljenih kontrol , skupaj s pozivi  906.843  1.018.093  1.058.030  103,9  
Skupno število ugotovljenih nepravilnosti  151.031  167.634  163.736  97,6 
Skupni znesek dodatno obračunanega davka v 
kontroli, s samoprijavami, v € 225.930.433  256.102.134  222.846.454  86,6   
 
 69 Vsebina postopka  2015  2016  2017  Indeks  
2017/2016 
Znesek ugotovljenih nepravilnosti, ki vplivajo na 
obračunan davek v naslednjih davčnih obdobjih v 
€ 1.813.284  1.847.255  121.347.458  656,9  
 
V letu 2017 so davčni zavezanci v 15.31 6 primerih oziroma v 10,4% primerih manj kakor leto poprej davčni obračun 
ali napoved predložili kot samoprijavo. Na podlagi tako predloženih napovedi in obračunov je bilo obračunanega za 
18.01 2.716 evrov oziroma 28 ,0 % več davka kakor leto poprej.  
 
Preglednica  64: Predloženi davčni obračuni in napovedi na podlagi samoprijave v kontroli  - skupaj   
Vsebina postopka22 2015  2016  2017  Indeks  
2017 /2016 
Število pozivov za predložitev davčnih obračunov 
ali napovedi  173.651  168.286  153.099  91,0 
Število predloženih davčnih obračunov in napovedi  16.189  17.102  15.316  89,6 
Obračunan davek v €  17.817.887  14.076. 129 18.01 2.716  128,0  
 
Predložitve davčn ega obračuna ali napovedi  
Zavezanci so na podlagi pozivov k predložitvi davčnega obračuna ali napovedi v 89.221 oziroma v 58,3 % primerov 
predložili davčni obračun ali napoved, kar je za 1,2 odstotne točke  več k akor v preteklem letu, ko sta bila davčni 
obračun oz. napoved po pozivu  predložena v 57,1 % primerov.  
 
Na podlagi prejetih obračunov in napovedi, oddanih po pozivu finančnega urada, je bilo obračunanega 113.786.256 
evrov davka, kar znaša 36,4 % manj kakor preteklo leto. Največji padec učinka dodatno odmerjenega davka in 
obresti v primeru napovedi, oddanih po pozivu, beležimo pri:  
 akontaciji dohodnine od dohodka iz zaposlitve in drugih dohodkov in letni odmeri dohodnine, saj so bili pozivi 
za vložitev napovedi poslani davčnim zavezancem šele proti koncu leta 2017 na podlagi po datkov iz mednarodne 
izmenjave AEOI, zato bo znesek učinkov evidentiran šele v letu 2018, ko bodo izvedene odmere. Poleg tega se je 
na podlagi podatkov, prejetih iz AEOI, v letu 2016 zavezance pozivalo k vložitvi napovedi za več let nazaj, v letu 
2017 pa s o bili davčni zavezanci pozvani le k prijavi dohodkov, doseženih v letu 2016, viden pa je tudi že učinek 
pozivanja preteklega leta, ko so zavezanci za leto 2017 že sami brez pozivanja napovedali dosežene dohodke, večji 
je tudi učinek samoprijav. Nižji učin ek je pričakovan tudi zaradi upoštevanja davčnih ugodnosti, priznanih za dohodke 
iz delovnega razmerja v tujini, kar je posledica spremenjene sodne prakse , 
 dohodnini od obresti na denarne depozite, kjer nižji učinek lahko pripišemo dejstvu, da so bili k vl ožitvi 
napovedi pozvani le zavezanci, za katere smo prejeli kontrolne podatke od slovenskih bank in hranilnic, saj za leto 
2016 nismo več prejeli podatkov o dohodkih od prihrankov v obliki plačil obresti na podlagi Obrestne direktive, ki je 
v letu 2016 pre nehala veljati. Učinki iz naslova podatkov iz tujine bodo vidni šele v letu 2018, ko bodo finančni uradi 
zavezancem poslali pozive na podlagi podatkov o obrestih, dividendah, dobičku iz kapitala ter drugih dohodkih, 
prejetih v mednarodni izmenjavi na podla gi DAC2 in CRS,  
 prispevkih za socialno varnost, kjer je bil v letu 2017 uveden institut predizpolnjenega obračuna prispevkov 
za socialno varnost (POPSV) za samozaposlene in družbenike. POPSV, ki ga sestavi davčni organ, postane 16. v 
mesecu obračun prispevkov za socialno varnost, če zavezanec ni oddal svojega obračuna oziroma ni popravil 
podatkov v POPSV, in s tem izvršilni naslov po 145. členu ZDavP -2. Glede na navedeno je izkazan manjši učinek 
dodatno odmerjenih prispevkov za socialno varnost.  
 
Preglednica  65: Predloženi davčni obračuni in napovedi po pozivu kontrolorja  
2017 /2016 
Število pozivov za predložitev davčnih 
obračunov ali napovedi  173.651  168.286  153.099  91,0   
 
70 Vsebina postopka  2015  2016  2017  Indeks  
2017 /2016 
Število davčnih obračunov ali napovedi 
oddanih po pozivu finančnega organa  90.839  96.072  89.221  92,9 
Znesek dodatno odmerjenega davka v €  135.183.714  178.771.945  113.786.256  63,6 
 
Kontrole davčnih obračunov in napovedi  
Finančni uradi so v letu 2017 opravili 904.876 kontrol davčnih obračunov in napovedi in evidentirali 74. 515 kontrol z 
ugotovljenimi nepravilnostmi, kar je 4,1 % več kakor v preteklem letu. Nepravilnosti so bile ugotovljene v 8,2 % 
opravljenih kontrol. Dodatno odmerjen davek znaša 90. 287.482  evrov ali 42, 7 % več kakor v letu 2016.  
 
Največji porast odmerjenega davka v postopkih kontrole je ugotovljen pri obračunih DDV -O (48.164.541 evrov oz. 
58,7 % več kot leto poprej, ki je znašal 30.358.267 evrov), odmeri dohodnine (13.326.838 evrov oz . 112 % več k akor 
v letu 2016, ki je znašala 6.278.660 evrov), prispevkih za socialno varnost (11.377.907 evrov oz. 35,7 % več k akor 
leto poprej, ki je znašal 8.385.408 evrov), akontacije dohodnine od dohodka iz zaposlitve in drugih dohodkov 
(2.064.353 evr ov oz. 20 % več k akor leto poprej, ki je znašal 1.720.367 evrov).  
 
Preglednica  66: Izvedene  kontrole davčnih obračunov in napovedi  
2017 /2016 
Število opravljenih kontrol  731.467  849.522  904.876  106,5  
Število kontrol z ugotovljenimi nepravilnostmi  59.213  71.562  74.515 104,1  
Znesek dodatno obračunanega davka v 
izvedenih kontrolah v €  70.624.260  63.254.060  90.287.482  142,7 
 
Kontrole  na področju carin, trošarin in okoljskih dajatev   
Na področju carin se v okviru  sprotnih kontrol v fazi carinjenja blaga preverjanja točnost podatkov v carinskih 
deklaracijah in priloženih spremnih listin ter izvaja preglede blaga. V 2017 se je v primerjavi z letom 2016 za 2,6 % 
povečalo število kontrol nad uvoznimi carinskimi deklar acijami, ob tem se je za 0,5 % zmanjšala učinkovitost 
izvedenih kontrol. Na izvozni strani se je število kontrol povečalo za 1,7 %, učinkovitost pa padla za 8,2 %.  
 
V letu 2017 je bilo na področju trošarin opravljenih 214.453 sprotnih kontrol. Finančni uči nek sprotnih kontrol je bil 
11.939.577 evrov. Na področju okoljskih dajatev je bilo opravljenih 31.916 sprotnih kontrol. Finančni učinek sprotnih 
kontrol je bil 943.574 evrov.  
 
Uradne osebe, ki izvajajo naknadne kontrole s področja carin, trošarin in okolj skih dajatev, so v letu 2017 izvajale 
nadzor nad obračunavanjem in plačevanjem DDV od prevoznih storitev v mednarodnem potniškem prometu ter 
nadzor v skladu z Zakonom o prevozih v cestnem prometu. V letu 201 7 je bilo izvedenih 627 naknadnih kontrol, kar 
je v primerjavi z letom 2016 manj za 12,9 % (720 izvedenih naknadnih kontrol v letu 2016). Znesek dodatno 
ugotovljenih obveznosti je v letu 2017 znašal 610.762 evrov in je v primerjavi z letom 2016 nižji za 25,8 % (823.049 
evrov v letu 2016).  
 
Inšpekcijski nadzor  
 
Pri izvedbi nadzorov je bila upoštevana pomembnost posameznega davka v javno finančnih prihodkih ter dejavniki 
tveganja. Večino davčnih inšpekcijskih nadzorov predstavljajo ciljno usmerjeni postopki nadzora.  
 
Izvedenih je bilo 5.957nadzorov, kar predstavlja 57,9 % izvedenih nadzorov v primerjavi z letom 2016. Navedeno 
zmanjšanje števila nadzorov je povezano z dejstvom, da so bile v letu 2016, zaradi uvedbe sprememb na področju 
gotovinskega poslovanja , izvedeni številni preventivni in nadzorni postopki prav v povezavi z davčnimi blagajnami.  
   
 71 V letu 2017 so bile ugotovljene dodatno davčne obveznosti na področju davkov 91.074.887 evrov (za 16,2 % manj 
kakor v letu 2016). Glavni razlog izkazanih nižjih davčnih obve znosti je povezano z nadzori na področju transfernih 
cen, saj je bilo zaradi začetih APA postopkov v letu 2017, del inšpektorjev, namesto v inšpekcijske nadzore s področja 
transfernih cen, potrebno vključiti v navedene postopke.  
 
Izpostaviti velja pozitiv ne rezultate iz naslova podanih samoprijav in na novo uvedene možnosti oddaje obračuna v 
okviru inšpekcijskega nadzora (140. a člen Zakona o davčnem postopku), saj se je število prejetih prijav povečalo za 
161,6 odstotkov ter znesek ugotovljenih obveznosti  v samoprijavah za 130,9 odstotkov. Obračuni v okviru 
inšpekcijskega nadzora so bili prejeti v 70 primerih ter pri tem ugotovljena in plačana obveznost v višini 3.666.873 
evrov.  
 
V postopkih davčno inšpekcijskih nadzorov so bile ugotovljene nepravilnosti,  ki vplivajo na obračunan davek v 
naslednjih davčnih obdobjih (posredni učinek) v višini 105.957.353 evrov.  
 
Inšpekcijski nadzor s področja carin, trošarin in okoljskih dajatev, je bil v letu 2017 osredotočen predvsem na nadzor 
postopka 42 in postopka p onovnega uvoza s hkratno sprostitvijo v prosti promet za blago, ki je oproščeno DDV v 
okviru davčne dobave v drugo državo članico (t.i. postopek 63), plačevanja protidampinške dajatve, trošarinskih 
dovoljenj, obračunavanja trošarine od piva, alkohola in alko holnih pijač, upravičenosti vračila trošarin za pogonsko 
gorivo in obračunavanja okoljskih dajatev. Inšpektorji, ki izvajajo inšpekcijski nadzor navedenih področij, pa so izvajali 
nadzor tudi nad določenimi specifičnimi področji, kot je nadzor nad upraviče nostjo dodeljenih sredstev Evropskega 
kmetijskega jamstvenega sklada, ki se izvaja v skladu z Uredbo EU št. 1306/2013 ter nadzor sistema potrebne 
skrbnosti v skladu z Uredbo EU št. 995/2010, ki se izvaja v skladu s pooblastili iz Zakona o gozdovih.  
 
Na po dročju  nadzora iger na srečo je bila v letu 2017, zaradi prevladujočega javnega interesa zaščite igralcev, 
preprečevanja zasvojenosti, pranja denarja, javno varnost, varovanje javnega reda in miru, namenjena posebna 
pozornost blokadam nedovoljenih spletnih  prirediteljev. Ukrepi Finančne uprave so se tako izkazovali skozi 
intenzivno izvajanje neposrednega nadzora nedovoljenega prirejanja iger na srečo preko interneta in drugih 
telekomunikacijskih sredstev kot tudi v nadzoru prirejanja iger na srečo na igraln ih avtomatih nameščenih v javnih 
lokalih ter nedovoljenega oglaševanja in opravljanja storitev za prireditelje, ki za prirejanje iger na srečo nimajo 
dovoljenja ali koncesije Republike Slovenije.  
 
Preiskave  
 
V letu 2017 je  bilo uvedenih 213 postopkov, od tega 123 preiskav in 90 inšpekcijskih postopkov. Zaključenih je bilo 
191 postopkov, od tega 108 finančnih preiskav, 83 inšpekcijskih nadzorov in vloženih 9 samoprijav. V finančnih 
preiskavah, ki so se zaključile v poročeval nem obdobju, je bilo obravnavanih 179 preiskovancev. Glede na preteklo 
leto, se je število zaključenih postopkov povišalo (indeks znaša 107), pri čemer se je spremenila struktura, in sicer je 
bilo več zaključenih finančnih preiskav in vloženih samoprijav, medtem, ko je bilo manj opravljenih inšpekcijskih 
postopkov. V letu 2017 je bilo manj odmerjenih obveznosti, pozitiven indeks je beležiti na račun plačanih obveznosti 
na podlagi vloženih samoprijav in pri izračunu posrednih učinkov zaključenih nadzorov.  V zaključenih inšpekcijskih 
nadzorih so bile obračunane dajatve v skupnem znesku 38.59 4.063 evrov in izkazanih za 10.724.337 evrov 
posrednih učinkov. V okviru samoprijav so zavezanci poravnali 940.434,85 evrov dajatev.  
 
Postopki finančnih preiskav so v pret ežni meri ciljno usmerjeni. Prevladujejo postopki ugotavljanja nenapovedanih 
dohodkov, kjer je tudi dobra četrtina vseh izkazanih neposrednih finančnih učinkov. V okviru vseh preiskav je bilo 12 
% preiskav zaključenih na področju utaj DDV. Poleg navedenega  je bilo v okviru finančnih preiskav obravnavano 
področja poslovanja z davčnimi oazami, področje plačevanja prispevkov za socialno varnost, trošarin in okoljskih 
dajatev, obdavčitve davka od dohodka pravnih oseb ter preiskave povezane z mednarodno izmenjav o podatkov.  
  
Največje nepravilnosti so bile ugotovljene  na področju trošarine iz naslova vnosa alkohola in alkoholnih pijač iz druge 
države članice,  na področju dohodnine iz naslova drugih dohodkov (dvig gotovine iz računov  v tujini) , pri trgovanju z 
maza lnimi olji, kjer gre za sodelovanje več družb na mednarodnem trgu,  na področju nenapovedanih dohodkov, kjer   
 
72 se odmera izvede zaradi precejšnjega razkoraka med potrošnjo vključno s premoženjem in prijavljenimi dohodki,  na 
področju navideznih prodaj deležev v gospodarskih družbah, posledica česar so nenapovedana izplačila dobičkov 
ali prikrita izplačila dobičkov,  na področju sistemskih utaj DDV, z uporabo tako imenovanih davčnih vrtiljakov,  na 
področju davka od dohodka pravnih oseb iz naslova davčnega odteglj aja pri izplačilu dohodka nerezidentu.  
 
Specializirane preiskovalne skupine in finančne preiskave  
V letu 2017 je bilo uvedenih 8 finančnih preiskav zaradi sodelovanja v finančni preiskovalni skupini ustanovljeni v 
skladu z določili Zakona o odvzemu premoženja nezakonitega izvora. Poleg navedenega sta bili v letu 2017 
ustanovljeni 2 specializirani preiskovalni skupini.  
 
Preglednica 67: Število nadzorov in dodatno obračunane obveznosti v ciljno usmerjenih nadzorih v letu 2017 , 
zneski v €  
Ciljno usmerje ni nadzori  Število 
nadzorov  Dodatno 
obračunane 
obveznosti  
Ciljni nadzor na področju DDV  545 32.757.17 6 
Ciljni nadzor na področju prispevkov za socialno varnost  495 17.105.637  
Ciljni nadzor na področju prijave premoženja  43 11.787. 450 
Ciljni nadzor na področju obdavčitve DDPO in Doh Dej  227 11.998.552  
Ciljni nadzor na področju poslovanja z davčnimi oazami  30 4.661.621  
Ciljni nadzor na področju sive ekonomije  1.692  2.754.130  
Ciljni nadzor na področju carin, trošarin, okoljskih dajatev, SKP in ZG  195 1.124.512  
Ciljni nadzor na področju davčnih blagajn  774 124.847  
Ciljni nadzor - ostalo  409 4.746.492  
Skupaj  4.410  87.060.418  
 
Mobilni oddelki  
 
Finančni nadzor, ki ga izvajajo uslužbenci mobilnih oddelkov je bil tudi v letu 2017 namenjen spoštovanju in 
zagotavljanju izpolnjevanja davčnih, carinskih, trošarinskih, okoljskih predpisov, predpisov s področja prevozov v 
cestnem prometu in drugih predpi sov, za nadzor nad izvajanjem katerih je pristojna Finančna uprava  RS. Tovrstni 
nadzor se je izvajal tudi zaradi preprečevanja in odkrivanja goljufij, kaznivih ravnanj in drugih nepravilnosti ter zaščiti 
državljanov, varnosti in varstvu okolja. Pomemben del aktivnosti mobilnih oddelkov je bil namenjen tudi 
preventivnemu del ovanju, usmerjenemu k povečevanju prostovoljnega plačevanja obveznih dajatev in izpolnjevanja 
drugih obveznosti. Mobilni oddelki so bili posebej aktivni na področju boja zoper delo in zaposlovanje na črno ter 
področju nadzora gotovinskega poslovanja.  
 
Preglednica  68: Izvedene nadzorne aktivnostih mobilnih oddelkov v letu 2015 - 2017 
Področje nadzora   Število 
nadzoro
v v letu 
nadzorov 
v letu 
2017   
Indeks  
2017/ 
ugotovljenih 
nepravilnosti  
2017   
Indeks 
2017/ 
2016  
Področje carin, trošarin in 
prepovedi/omejitev  24.170  19.218  79,5 1.130  850 75,2 
Davčno področje : 33.743  25.23 7 74,8 2.286  2.690  117,7  
ZPDZC -1 9.203  8.845  96,1 832 1.004  120,7  
ZDavPR  21.148  13.978  66,7 1.106  1.420  128,4  
ostalo22 3.392  2.414 71,2 - 266 - 
       
30 Opomba: za ostala davčna področja, kjer je bilo opravljeno 2.145 nadzorov, ni podatkov o številu ugotovljenih nepravilnosti    
 
 73 Področje nadzora   Število 
nadzoro
v v letu 
nadzorov 
v letu 
2017   
Indeks  
2017/ 
2017   
Indeks 
2017/ 
2016  
Druga področja  (prevozi v 
cestnem prometu, zakon 
o gozdovih)  12.502  12.230  97,8 3.602  4.548  126,3  
Skupaj  70.415  56.685  80,5 7.018  8.088  115,2  
 
Specifična področja nadzora  
 
Nadzor poslovanja z davčnimi oazami  
V okviru nadzora poslovanja z davčnimi oazami  se je Finančna uprava RS usmerjala predvsem na tiste transakcije, 
pri katerih so bili zaznani visoki odlivi sredstev v tujino in različne sheme z izključnim namenom prihranka na davku, 
kjer so podani razlogi za sum, da te transakcije nimajo temelja v svoji gospo darski (ekonomski) vsebini.  Izbori 
zavezancev so bili opravljeni na podlagi lastnih analiz podatkov, prejetih podatkov na podlagi mednarodne izmenjave 
in na podlagi informacij drugih državnih organov . Posebna pozornost je bila namenjena tudi analizi podatk ov razkritih 
v t.i. »Panamskih« in »Rajskih« dokumentih.  Ugotovljeno je bilo, da so bili številni zaznani rizični zavezanci 
identificirani kot tvegani tudi na drugih specifičnih področjih nadzora. Posledica navedenega in številnih aktivnosti 
izvedenih v ok viru analiziranja podatkov je bila v letu 2017 opravljeno manjše število nadzorov, ki so izključno 
identificirani zaradi poslovanja za davčno ugodnejšimi področji. V letu 2017 je bilo zgolj iz naslova poslovanja z 
davčnim oazami odmerjeno 4.661.620,85 evro v (od tega le 47.352,93 evrov iz naslova samoprijav). Poleg tega je 
bilo ugotovljenih 419.434,42 posrednih učinkov, in sicer iz naslova zmanjšanja izgub.  
 
Obravnava fizičnih oseb, katerih premoženje in trošenje je izrazito nesorazmerno prijavljenim dohodk om 
Finančna uprava RS je v letu 2017 nadaljevala z ugotavljanjem davčnih utaj na področju plačevanja dohodnine preko 
posrednega inšpiciranja napovedanih dohodkov pri fizičnih osebah, katerih premoženje in trošenje je izrazito 
nesorazmerno prijavljenim doho dkom v določenem obdobju. Opravljenih je bilo 43 nadzorov, dodatno so bile 
ugotovljene davčne obveznosti v višini 11.787.450 evrov. Poleg opravljenih inšpekcijskih nadzorov z odmerjenimi 
obveznostmi je bilo izvedenih v letu 2017 23 finančnih preiskav in 41  opravljenih analiz.  
 
Nadzor nad upravičenostjo dodeljenih sredstev Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada  
Inšpektorji Finančne uprave RS v skladu s svojimi pooblastili izvajajo nadzor nad upravičenostjo sredstev Evropskega 
kmetijskega jamstvenega sklad a (EKJS) v skladu z Uredbo EU št. 1306/2013, ki jih izplačuje Agencija RS za 
kmetijske trge in razvoj podeželja. V letu 2017 so bili izvedeni 3 nadzori, od tega so bile v enem primeru ugotovljene 
nepravilnosti, in sicer je bilo ugotovljeno, da upravičenec ni predložil verodostojnih računovodskih listin, s katerimi bi 
ustrezno dokazal obseg in naravo poslovnih dogodkov. Ugotovljene nepravilnosti neupravičeno izplačanih sredstvih 
EKJS so znašale 47.894 evrov.  
 
Nadzor sistema potrebne skrbnosti pri dajanju lesa in lesnih proizvodov na trg EU  
V skladu s pooblastili iz Zakona o gozdovih, inšpektorji Finančne uprave RS izvajajo inšpekcijski nadzor nad določili 
Uredbe EU št. 995/2010 glede obveznosti gospodarskih subjektov za vzpostavitev sistema potrebne skrbno sti pri 
dajanju lesa in lesnih proizvodov na trg EU. V letu 2017 je bilo izvedenih 21 nadzorov, od tega so bile v 7 primerih 
ugotovljene nepravilnosti, in sicer gospodarski subjekti niso uspeli zagotoviti vse potrebne dokumentacije do izvora 
lesa in s tem dokazati zakonitost posekanega lesa.  
 
Siva ekonomija  
Že iz same definicije sive ekonomije izhaja, da gre za zelo širok pojem, njen obseg pa je težko ugotoviti, saj dejavnosti 
niso uradno evidentiranje. V skladu s strategijo Vlade RS je Finančna uprava RS tudi v letu 2017 posebno pozornost 
namenili boju zoper sivo ekonomijo na način, da so bile aktivnosti vodene v okviru ciljnih delovnih skupin za nadzor 
sive ekonomije in davčnih blagajn. V okviru sive ekonomije pa je poseben poudarek bil namenjen področjem , ki so 
bila zaznana kot tvegana in sicer nadzoru dela in zaposlovanja na črno, davčnih blagajn in e -poslovanja, kar je 
podrobneje opisano v nadaljevanju. Aktivnosti so bile izvedene s strani finančnih inšpektorjev in uslužbencev   
 
74 mobilnih oddelkov, ki opra vijo pretežni del nadzorov na tem področju, saj njihova 24 -urna prisotnost na terenu 
zagotavlja večjo učinkovitost v tovrstnih nadzorih. Podrobnejši opis dela uslužbencev mobilnih oddelkov  na področju 
sive ekonomije je razviden iz poročanja mobilnih oddelk ov. 
 
Finančni inšpektorji so v okviru ciljno usmerjenih nadzorov sive ekonomije opravili 1687 nadzorov, največji delež 
nadzorov pa se po vsebini nanaša na nadzor zaposlovanja na črno, dela na črno, davčnih blagajn po ZDavPR, 
nedovoljenega oglaševanja in bl agajniškega poslovanja. Ugotovljenih je bilo 2.754.130 evrov neposrednih finančnih 
učinkov in 426.338 evrov posrednih finančnih učinkov. Delež nadzorov s kršitvami je znašal 55,5 %. V 937 nadzorih 
je bilo ugotovljenih 1356 različnih kršitev predpisov, za n adzor katerih je pristojn a Finančna uprava RS. 
 
Z vidika uporabe posebnih pooblastil pooblaščenih oseb izpostavljamo ukrepa začasne prepovedi opravljanja 
dejavnosti in zapečatenja, ki sta bila uporabljena v 58 primerih. Najpogosteje sta bila ukrepa uporabljena pri 
zavezancih, ki opravljajo predelovalno dejavnost, gostinstvo in gradbeništvo.  
 
Na področju sive ekonomije so bile izvedene tudi preventivne aktivnosti, usmerjene k povečevanju prostovoljnega 
izpolnjevanja zakonskih obveznosti in plačevanja dajatev, kot so:  
- obveščanje javnosti preko medijev o napovedanih nadzorih, ugotovljenih nepravilnostih ter o posledicah 
kršitev zakonov in drugih predpisov  
- odgovori na pisna vprašanja posameznikov, podjetij in institucij ter  
- ostali načini delovanja v smisl u osveščanja javnosti z namenom, da bi javnost kritično presojala svoja ali tuja 
dejanja, vse z namenom zavarovanja interesov pravnih in fizičnih oseb in preprečevanja nezakonitosti.  
 
Finančna uprava RS je sodelovala tudi v koordiniranih akcijah različnih inšpekcijskih služb, predvsem na področju 
nadzora nad gotovinskim poslovanjem, s poudarkom na izpolnjevanju določil po ZDavPR, kot tudi na področju 
odkrivanja dela in zaposlovanja na črno. Koordinirane akcije so bile izvedene nad tujimi delodajalci, na gra dbiščih, 
pri avtobusnih prevoznikih, na stojnicah – prodajalcih sadja, v dejavnosti zakola živali in pri sobodajalcih.  
 
V okviru aktivnosti boja zoper sivo ekonomijo je Finančna uprava RS  v poročanem obdobju posebno pozornost 
namenil a sobodajalcem, ki dose gajo dohodke z oddajanjem nepremičnin v turistični namen. Gre za tvegano 
dejavnost tako z vidika dela na črno, kot tudi neprijavljenih dohodkov. Finančna uprava  RS je pridobila podatke o 
dohodkih, doseženih z oddajanjem nepremičnin v turistični najem (tudi  za osebe, ki so ponujale proste kapacitete 
preko spletnih portalov booking in airbnb) in na podlagi opravljenih analiz prepoznala fizične osebe, ki nimajo 
registrirane dejavnosti in posledično niso napovedali prejetih dohodkov ali pa dohodkov niso v celot i prijavili 
davčnemu organu. Z namenom preventivnega delovanja in prostovoljne odprave nepravilnosti je bilo decembra 2017 
v medijih objavljeno sporočilo za javnost, kot poziv zavezancem  - sobodajalcem, da do konca januarja 2018 izkoristijo 
inštitut samopr ijave in napovejo vse dohodke, prejete iz oddajanja nepremičnin v turistični najem tudi za obdobja za 
nazaj ter da se ustrezno registrirajo za opravljanje dejavnosti sobodajalcev. Namen poziva je spodbuditi zavezance 
k prostovoljni odpravi nepravilnosti na  podlagi samoprijave, pri čemer se na ta način lahko izognejo plačilu globe za 
prekršek. Poleg navedenega pa so bili obveščeni, da se bodo po preteku roka, določenega za prostovoljno izpolnitev 
davčnih obveznosti, začeli izvajati poostreni nadzori.  
 
Nadzori dela in zaposlovanja na črno  
Eno izmed pomembnih področij sive ekonomije je tudi preprečevanje dela in zaposlovanja na črno, ki mu Finančna 
uprava RS, kot nadzorni organ po Zakonu o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno (ZPDZC -1), namenja vel ik 
del aktivnosti, tako preventivnih kot tudi restriktivnih . 
 
Preglednica 69: Podatki o nadzorih dela in zaposlovanja na črno v letu 2017 in v primerjavi s preteklim a letoma  
2017/2016  
Število nadzorov po ZPDZC -1 10.599  10.965  8.782  80,1 
Število ugotovljenih kršitev v nadzorih  1.928  1.482  1.996  134,7  
Število prepovednih odločb po ZPDZC -1 380 314 700 222,9    
 
 75  2015  2016  2017  Indeks 
2017/2016  
Število prekrškovnih ukrepov  1.683  1.978  2.517  127,2  
Znesek glob , v € 2.396.402  2.978.433  4.867.320  163,4 
Prejete prijave  3.815  3.318  4.362  131,5  
 
V letu 2017 je bilo opravljenih skupaj 8 .782 nadzorov dela in zaposlovanja na črno, od tega je bilo opravljenih 6 .499 
nadzorov na področju zaposlovanja na črno in 2 .157 nadzorov na področju dela na  črno ter izvedenih 934 ostalih 
aktivnosti. Nadzore so opravljali mobilni oddelki in finančni inšpektorji, opravljali pa so se na podlagi letnega plana, 
ob izvajanju drugih nalog nadzora, izborov, ki so bili pripravljeni na podlagi identifikacije tveganih zavezancev, po 
različnih kriterijih, saj gre za področje, za katero običajno ne obstajajo podatki v uradnih evidencah. Nadzori so bili 
opravljeni tudi na podlagi prejetih prijav ter na podlagi oglasov iz različnih medijev ali na drug način, ki je dostopen 
javnosti. Število prijav se vsako leto povečuje, v poročanem obdobju je za področje dela in zaposlovanja na črno bilo 
prejetih 31 % več prijav kot v letu 2016, kar kaže na osveščanje javnosti, z namenom zavarovanja njihovih interesov 
in preprečevanja nezak onitosti.  
 
V nadzorih je bilo ugotovljenih 35 % več sumov kršitev kot v letu 2016. V postopkih nadzora je bilo izdanih 700 
prepovednih odločb za delo oz. zaposlovanje na črno, pri čemer je potrebno vedeti, da odločbe ni potrebno izdati v 
primerih, ko zavez anec odpravi nepravilnosti pred izdajo prepovedne odločbe. Tudi število kršitev in vodenih 
prekrškovnih postopkov se vsako leto povečuje, tako je bilo v letu 2017 uvedenih za skoraj 30 % več prekrškovnih 
postopkov v primerjavi z letom 2016. Za kršitve po Z PDZC -1 je bilo vodenih 2 .517 prekrškovnih postopkov, v katerih 
je bilo v letu 2017 izrečenih za 60 % več izrečene globe kot v letu 2016.  
 
Največji delež nepravilnosti in posledično tudi največji delež izrečenih glob (92%) se nanaša na kršitve iz naslova 
zaposlovanja na črno. V prekrškovnih postopkih je bilo izrečenih tudi 498 opominov in podanih 13 obdolžilnih 
predlogov. Zaradi suma storitve kaznivega dejanja zaposlovanja na črno po 199. členu Kazenskega zakonika (KZ -
1) je bilo podanih 6 kazenskih ovadb. N ajpogosteje nadzirane dejavnosti so bile gradbeništvo, gostinstvo, cestni 
promet, pekarne, trgovine, popravila motornih vozil ter predelovalne dejavnosti.  
 
Nadzor nad plačevanjem z gotovino nad zneski višjimi od 5.000 evrov na podlagi Zakona o preprečevanj u 
pranja denarja in financiranju terorizma (ZPPDFT -1): 
Finančna uprava RS izvaja nadzor nad plačevanjem z gotovino nad zneski višjimi od 5.000 evrov (67. člena ZPPDFT -
) praviloma hkrati v inšpekcijskih nadzorih dajatev v dejavnostih, pri katerih se pričaku je večje tveganje kršitve pravil 
omejitve plačil z gotovino. V letošnjem letu je bilo tako v inšpekcijskih postopkih ugotovljenih osem kršitev plačevanja 
z gotovino. Za prekršek po 26. točki prvega odstavka 163. člena Zakona o preprečevanju pranja denarja in 
financiranja terorizma (ZPPDFT -1) je prekrškovni organ Finančne uprave RS storilcem prekrškov izdal 5 odločb o 
prekršku. Skupaj je bila izrečena globa v znesku 29.600 evrov.  
 
Nadzor eP oslovanja  
Zaradi velikega razmaha e Poslovanja ter s tem tveganj i pravilnega plačevanja davčnih obveznosti  je Finančna 
uprava RS v letu 2017 začela z izvajanjem nadzorov na področju elektronskega poslovanja.  
 
Nadzor je bil ciljno usmerjen zoper podjetja, ki poslujejo brez zaposlenih, imajo nizek prikazan promet pri poslovanju 
ali niso registrirana za spletno trgovino, na podjetja, ki ne potrjujejo računov pa ZDavPR in tuje družbe, ki opravljajo 
prodajo v Sloven iji ter posameznike podjetja z opravljanjem e -poslovanja na črno. Namen izbora je ob nadzoru 
spletnih trgovin tudi pregled celotnega poslovanja z morebitnimi ostalimi dejavnostmi, ki jih zavezanec opravlja.  
 
V letu 2017 je bilo tako izvedenih 15 nadzorov,  skupaj ugotovljene nepravilnosti pa so znašale 8.668 evrov.  
Obravnavani so bili tudi  zavezanci za davek, o katerih je bila prejeta prijava v zvezi spletno prodajo in za katere je 
bilo ugotovl jeno, da na spletnih straneh v Sloveniji prodajajo različne izde lke, največ pa kozmetičnih izdelkov, 
mobilnih telefonov, avtomobilskih delov, prehranskih dopolnil  in zdravilstva .  
   
76 Davčne blagajne - izvajanje Zakona o davčnem potrjevanju računov  
Davčne blagajne je v letu 2017 uporabljajo 53.488 davčnih zavezancev, ki s o skupaj izdali 1.053.917.633 računov 
(2,9 milijona računov na dan).  
  
V letu 2017 je davčni organ v zvezi z davčnimi blagajnami izvedel 15.416 nadzorov (v letu 2016 je bilo izvedenih 
27.180). Manjše število izvedenih nadzorov v letu 2017 v primerjavi z l etom 2016 je posledica dejstva, da je bilo v 
letu 2016 zaradi uvedbe davčnih blagajn izvedenih veliko število preventivnih nadzorov z namenom informiranja 
zavezancev. V letu 2017 izvajanje teh nadzorov ni bilo več potrebno.  
 
Finančna uprava RS v letu 2017  organizirana nekoliko prenovljeno nagradno igro »Vklopi razum, zahtevaj račun« z 
nagradnim skladom 120.000 evrov. Z vidika preverjanja računov so se potrošniki, ki so preverjali račune, potegovali 
za nagrado »Paket računov« in za nagrado »Storitve«. Z uve dbo nagrade »Storitve« je bil zasledovan cilj, da 
potrošniki zahtevajo račune za storitve, ki so z vidika nadzora najtežje nadzorljive.  
 
Največ opravljenih nadzorov je bilo v dejavnosti gostinstva, trgovine, vzdrževanja in popravila motornih vozil, 
gradben ištva, drugih dejavnosti (npr. frizerske dejavnosti in osebne storitve), zdravstva in socialnega varstva, 
predelovalnih dejavnostih ter dejavnosti pekarstva. Največ nepravilnosti je bilo odkritih v dejavnostih gostinstva in 
trgovine. Storilcem prekrškov je  bilo izdanih 1.885 prekrškovnih aktov (1.295 odločb in 590 plačilnih nalogov). Skupaj 
jim je bila izrečena globa v znesku 3.185.000 evrov, izrečenih pa je bilo tudi 662 opominov.  Preko mobilne in spletne 
aplikacije »Pre veri račun« je račune preverjalo 17. 226 različnih potrošnikov. Potrošniki so preverili 6.001.077 
računov, od tega 5.305.817 (88  %) elektronsko preko mobilne ali spletne aplikacije. Najmanj enkrat je bilo preverjenih 
31.442 (60  %) izdajateljev računov.  
 
Obravnavanje prijav  
Finančna uprava RS vsako leto prejme veliko število prijav. Z namenom, da bi večjo pozornost namenili tistim najbolj 
tveganim, je bil v letu 2016 prenovljen sistem obravnavanja prijav. Vse prijave, ki jih prejme Finančna uprava RS so 
obravnavane, tako da s e najprej ovrednotijo po enakih, vnaprej določenih kriterijih. Prioritetno se obravnava tiste 
najbolj tvegane, ki predstavljajo največjo škodo proračunu oziroma zdravju in življenju ljudi.  
 
Največ prijav Finančna uprava RS še vedno prejme iz področja dela  in zaposlovanja na črno ter iz področja 
nepravilnosti pri izdajanju računov. V letu 201 7 se je število prijav zmanjšalo, kar lahko kaže tudi na zmanjšanje 
kršitev ter na večje zavedanje kršiteljev, da tudi sama lažna prijava predstavlja kršitev.  
 
Pregled nica 70: Število prijav po predmetih nadzora v letih 2015 - 2017  
Nosilni predmet prijave  Število prijav  
 po predmetih 2015  Število prijav po 
predmetih 2016   
Število prijav po 
predmetih 2017  Indeks 
2017/2016  
Delo na črno  2.245    2.073    1.637   79,0  
Zaposlovanje na črno  1.312    1.216    1.304   107,2   
ZDavPR – Zakon o davčnem 
potrjevanju računov in nadzor 
blagajniškega poslovanja  2.669    2.982    1.309   43,9  
Davki in prispevki od dohodkov 
fizičnih oseb iz zaposlitve  784   779   450  57,8  
Davek od dohodkov pravnih 
oseb  642   361   219  60,7  
DDV  446   353   332  94,1  
Drugo  3.342    2.152    1.826   84,9  
Skupaj  11.440    9.916    7.077   71,4  
 
 77 KAZNIVA RAVNANJA  
 
Vodenje prekrškovnih postopkov  
 
Finančna uprava RS je v letu 2017 sankcionirala 32.189 storilcev s plačilnim nalogom in 5.609 storilcev z odločbo o 
prekršku. Skupno je bilo tako v letu 2017 obravnavanih 37.798 storilcev ter obravnavanih 38.575  prekrškov. Izrekla 
je za 41.599.476 evrov glob (kar je za 10.398.033 evrov oz. 33,3 % več kakor v l etu 2016) in 1.893 opominov (kar je 
za 44 oz. 2,4 % več kakor v letu 2016).  
 
Preglednica  71: Najpogostejše kršitve zakonodaje v le tu 2016  in 2017  
Zakon  Število 
obravnavani
h prekrškov 
po plačilnih 
nalogih v 
letu 2016  Število 
po odločbah 
v letu 2016  Skupaj 
obravnavan
ih 
prekrškov 
nalogih v 
letu 2017  Število 
v letu 2017  Skupaj 
2016/2017  
Zakon o davčnem 
postopku  9.422  1.371  10.793  11.541  1.173  12.714  117,80  
Zakon o davku na dodatno 
vrednost  5.018  667 5.685  7.178  738 7.916 139,42  
Zakon o preprečevanju 
dela in zaposlovanja na 
črno 438 1.463  1.901  496 1.738  2.234  117,52  
Zakon o finančni upravi  1.340  243 1.583  6.292  334 6.626  418,57  
Zakon o izvajanju carinskih  
predpisov Evropske 
skupnosti  117 220 337 0 78 78 23,15  
Zakon o izvajanju carinske 
zakonodaje Evropske 
Unije  233 54 287 323 243 566 197,21  
Zakon o trošarinah  294 234 528 237 188 425 80,49  
Prometna zakonodaja  5.270  312 5.582  5.546  256 5.802  103,94  
Okoljske dajatve  4 34 38 108 47 155 407,89  
potrjevanju računov 
(ZDavPR)  376 712 1.088  585 1.295  1.880  172,79  
Ostalo (zakon o o rožju, 
zakon o gozdovih, zakon o 
igrah na srečo, zakon o 
davku na motorna vozila )  48 127 175 20 159 179 102,29  
Skupaj  22.560  5.437  27.997  32.326  6.249  38.575 137,82  
 
Storilci prekrškov so v letu 2017 vložili 4.833 zahtev za sodno varstvo, kar je posledica večjega števila  izdanih 
prekrškovnih aktov , ki so bili izdani  v letu 2017 . Rešenih je bilo 4.832 zahtev za sodno varstvo (kar je 30,7 % več 
kakor v letu 2016), od tega 2.357 v lastni pristojnosti (kar je 19 ,3 % več kakor v letu 2016).  
 
Preglednica 7 2: Rešeni postopki z zahtevo za sodno varstvo  v letu  2017  in v primerjavi s preteklim letom  
Odločitev prekrškovnega organa 
o zahtevi za sodno varstvo  2016  2017  Indeks 
2016/2017  
Ustavitev  250 224 89,6 
Odprava/predlog drugemu organu  0 2 -  
Izdana odločba z opominom  1.338  1.658  123,9    
 
78 Odločitev prekrškovnega organa 
2016/2017  
Nov plačilni nalog ali odločba  7 13 185,7  
Zavrženje  381 460 120,7  
Odstop sodišču  1.721  2.475  143,8  
Skupaj  3.697  4.832   130,7  
 
V  letu 2017 je Finančna uprava RS od sodišč prejela 1.356 sodnih odločitev o zahtevah za sodno varstvo . Števila 
posameznih odločitev sodišč in primerjava podatkov z letom 2016 so razvidna iz preglednice 7 4. 
 
Preglednica 7 3: Prejete odločitve sodišč o zahtevi za sodno varstvo  v letu  2017  in v primerjavi s preteklim letom  
Odločitve sodišča  2016  2017  Indeks 
2016/2017  
Zavrnjene  597 621 104,0 
Zavržene  37 19 51,4 
Ustavitev postopka  140 180 128,6 
Odprava akta  5 4 80,0 
Sprememba odločitve  401 445 111,0 
Odločitev o stroških postopka  25 63 152,0  
Druga odločitev  23 24 104,3 
Skupaj  1.228  1.356  110,4  
 
Obravnava kaznivih dejanj  
 
Finančna uprava RS je v letu 2017 vložila 163 kazenskih ovadb (kar je za 71 oziroma 77,2 % več kakor v letu 2016) 
zaradi suma o storitvi kaznivega dejanja po Kazenskem zakoniku na pristojna okrožna državna tožilstva ter policiji 
posredovala 62 naznanil sum a storitve kaznivega dejanja.  
 
Podatki po posameznih kršitvah zakonodaje za leto 2017 in v primerjavi z letoma 2015 in 2016 so prikazani v spodnji 
preglednici.  
 
Preglednica  74: Obrav nava kaznivih dejanj v letu 2017  in v primerjavi s preteklim a letom a 
Kaznivo dejanje  Kazenska 
ovadba  Naznanilo 
kaznivega 
dejanja  Skupaj   Indeks 
2016/2017  
143. člen - Zloraba osebnih 
podatkov  1 0 1 0  0 0 1 0 1 - 
158. člen - Razžalitev  0 0 0 0 0 1 0 0 1 - 
186. člen - Neupravičena 
proizvodnja in promet s 
prepovedanimi drogami, 
nedovoljenimi snovmi v športu in 
predhodnimi sestavinami za 
izdelavo prepovedanih drog  0  0  0 1 0 0 1 0 0 - 
196. člen - Kršitev temeljnih pravic 
delavcev  15 9 25 1 3 10 16 12 35 291,7 
199. člen  - Zaposlovanje na črno  2 17 6 1 1 0 3 18 6 33,3 
211. člen - Goljufija  0 1 1 0 0 0 0 1 1 100,0  
223. člen - Oškodovanje tujih 
pravic  5 11 13 0 0 0 5 11 13 118,2    
 
 79 Kaznivo dejanje  Kazenska 
kaznivega 
2016/2017  
226. člen – Povzročitev stečaja z 
goljufijo ali nevestnim poslovanjem  0 0 1 0 0 0 0 0 1 - 
227. člen - Oškodovanje upnikov  1 1 1 0 0 0 1 1 1 100,0  
229. člen - Goljufija na škodo 
Evropske unije  2 7 0 0 5 0 2 12 0 - 
235. člen - Ponareditev ali 
uničenje poslovnih listin  2 14 24 10 6 10 12 20 34 170,0  
240. člen – Zloraba položaja ali 
zaupanja pri  gospodarski 
dejavnosti  0 0 1 0 1 0 0 1 1 
100,0  
249. člen - Davčna zatajitev  18 29 82 10 7 14 28 36 96 266,7  
250. člen - Tihotapstvo  0 0 0 0 1 0 0 1 0 - 
251. člen - Ponarejanje listin  4 2 5 9 8 6 13 10 11 110,0  
253. člen - Overitev lažne vsebine  0  0  2 1 0 0 1 0 2 - 
303. člen - Odstranitev ali 
poškodovanje uradnega pečata ali 
znamenja  1 0 0 0 1 0 1 1 0 
- 
308. člen - Prepovedano 
prehajanje meje ali ozemlja države  1 0 0 0 0 0 1 0 0 - 
332. člen - Obremenjevanje in 
uničevanje okolja  0 1 0 0 0 0 0 1 0 - 
344. člen – Nezakonito ravnanje z 
zaščitenimi živalmi in rastlinami  0 0 1 0 0 0 0 0 1 - 
374. a člen - Kršitev omejevalnih 
ukrepov  0 0 0 1 0 0 1 0 0 - 
Obvestilo o sumu storitve 
kaznivega dejanja  0 0 0 31 40 21 31 40 21 52,5 
Skupaj  52 92 163 65 73 62 117 165 225 136,4  
 
Na podlagi s strani Finančne uprave RS vloženih kazenskih ovadb oziroma naznanil v primerih suma storitve 
kaznivega dejanja po Kazenskem zakoniku, je bilo v letu 2017 izdanih 12 obsodilnih sodb sodišč, s katerimi je sodišče 
storilca (zavezanca za davek in/ali odgovorno osebo zavezanca za davek) spoznalo za krivega in mu izreklo pogojno 
kazen (kazen zapora in/ali denarno kazen), in sicer:  
 4 obsodilne sodbe sodišča za kaznivo dejanje kršitve temeljnih pravic delavcev po prvem odstavku 1 96. člena 
KZ-1; 
 4 obsodilne sodbe sodišča za kaznivo dejanje oškodovanje tujih pravic po drugem odstavku 223. člena KZ -1; 
 2 obsodilni sodbi sodišča za kaznivo dejanje zaposlovanja na črno po prvem odstavku 199. člena KZ -1; 
 1 obsodilna sodba sodišča za kaznivo dejanje ponareditve ali uničenja poslovnih listin po prvem in drugem 
odstavku 235. člena KZ -1; 
 1 obsodilna sodba sodišča za kaznivo dejanje goljufije na škodo Evropske unije po prvem odstavku 229. člena 
KZ-1. 
 
80 DAVČNI DOLG  
 
Davčni dolg je stanje dolga davčnih zavezancev do Finančne uprave RS na presečni dan, ki vključuje vse zapadle 
neporavnane terjatve, ki jih odmerja, nadzira in izterjuje Finančna uprava RS, v skladu z zakonskimi predpisi.  
 
Skupni davčni dolg (aktivni in pogojno izterljiv i) je na dan 31. decembra 2017 znašal 1.267.045.690 evrov in se je 
glede na stanje 31. decembra 2016 znižal za 53.677.727 evrov oz. 4,1 %. Trend zniževanja davčnega dolga se 
nadaljuje zadnja štiri leta, od ustanovitve Finančne uprave RS.  
 
Stanje aktivnega  davčnega dolga znaša 766 .469.790 evrov, pogojno izterljivega pa 500.575 .900 evrov. Glede na 
stanje na dan 31. decembra 2016 je evidentirano  zvišanje aktivnega dolga, in sicer za 79.190.411  evrov oz. 11,5 % 
ter znižanje pogojno izterljivega dolga za 132.86 8.138 evrov oz. 21 %.  
 
Preglednica  75: Stanje aktivnega, pogojno izterljivega in skupnega dolga, v evrih  
Davčni dolg  31. 12. 2013  31. 12. 2014  31. 12. 2015  31. 12. 2016  31. 12. 201 7 Indeks  
2017 /2016  
 
Aktivni dolg  916.454.933  797.241.221  756.599.919  687.279.379  766.469.790  111,5  
Pogojno 
izterljivi dolg  581.370.440  624.084.939  630.065.127  633.444.038  500.575.900  79,0 
Skupaj  1.497.825.373  1.421.326.160  1.386.665.046  1.320.723.417  1.267.045.690  95,9 
 
Na razmerje med aktivnim in pogojno izterljivim dolgom je v veliki meri vplivala sprememba zajema podatkov o 
zavarovanem dolgu, ki ni predmet postopkov zaradi insolventnosti. Pogojno izterljiv dolg tako ne vključuje več 
zavarovanih terjatev23 do dolžnikov, zoper katere ne teče postopek zaradi insolventno sti. Zavarovane terjatve po 
stanju na dan 31. 12. so vključene v aktivni dolg, saj iz pravnih podlag, ki določajo pogoje za določitev pogojno  
izterljivega dolga ne izhaja, da bi sodile mednje tudi zavarovane terjatve do dolžnikov, zoper katere ne teče pos topek 
zaradi insolventnosti. Pri tem je potrebno izpostaviti, da zavarovanje z zastavno pravico na nepremičnini pogosto ni 
prvovrstno zavarovanje, saj je Finančna uprava RS kot upnik redko navedena na prvem mestu.  
 
Hkrati je potrebno izpostaviti, da je za dolg, ki je zavarovan z zastavno pravico na nepremičninah, mogoče doseči 
poplačilo dolga samo z vložitvijo predloga za izvršbo sodiščem. Na hitrost ali višino izterjave tega dela aktivnega 
dolga v višini 67.144.205 evrov Finančna uprava RS nima vpliva, ker  se postopki izvajajo pri sodiščih.  
 
Slika  7: Gibanje vrednosti dolga v obdobju 31. 12. 201 3―31. 12. 201 7, v evrih  
 
23 Vrste zavarovanj: zastavna pravica na nepremičninah, zavarovanje z začasnim sklepom , … 0200.000.000400.000.000600.000.000800.000.0001.000.000.0001.200.000.0001.400.000.0001.600.000.000
31.12.2013 31.12.2014 31.12.2015 31.12.2016 31.12.2017Dolg skupaj
Aktivni dolg
Pogojno
izterljivi dolg  
 
 81 V strukturi davčnega dolga ima aktivni dolg 60,5 % delež. Postopki za izterjavo tega dela dolga so v teku, zato je 
verjetnost izterjave navedenega dolga velika v nasprotju s pogojno izterljivim dolgom, ki predstavlja 39,5 % dolga. 
Večina tega dolga je namr eč predmet insolvenčnih postopkov, v katere je prijavljeno kar 98,7 % pogojno izterljivega 
davčnega dolga.  
 
Z dnem začetka insolvenčnega postopka se zoper davčnega zavezanca ne sme več voditi postopka davčne izvršbe, 
temveč se lahko terjatve poplačajo le v  skladu z insolvenčno zakonodajo. Za terjatve, ki so prijavljene v insolvenčnem 
postopku (v letu 2017 je bilo izdanih 12.174 seznamov izvršilnih naslovov, kar je 18,5 % manj kakor v letu 2016), 
davčni organ torej ne sme voditi postopka davčne izvršbe. Gre za dolgotrajne postopke, na katere davčni organ nima 
vpliva, saj je v skladu z insolvenčno zakonodajo izenačen z drugimi (civilnimi) upniki. Večino postopkov zaradi 
insolventnosti, v katerih se uveljavlja davčni dolg, predstavljajo stečajni postopki. V ste čajnem postopku je delež 
poplačila davčnih terjatev zelo nizek, običajno le nekaj odstotkov . Poleg tega pa gre za dolgotrajne postopke, saj 
mora stečajni upravitelj prodati vse premoženje stečajnega dolžnika in iz tega naslova po načelu proporcionalnosti 
poplačati upnike. Terjatve, ki v stečajnem postopku niso bile poplačane, se odpišejo, razen t erjatev, ki se uveljavljajo 
v postopku osebnega stečaja, pa nanje odpust obveznosti ne učinkuje. Davčni dolžnik namreč v postopku osebnega 
stečaja ne more več doseči odpusta in tako posledično odpisa davčnih terjatev iz naslova prispevkov, ki so nastale 
pred začetkom postopka zaradi insolventnosti24. V letu 2017 je bilo glede na leto 2016 zaznati upad v številu začetih 
stečajnih postopkov za več kakor 20 %, predvsem začetih postopkov osebnih stečajev.  
 
Podobno kot za insolvenčne postopke velja tudi za davčni  dolg, ki je zavarovan z zastavno pravico na nepremičninah. 
Postopek prodaje nepremičnine in poplačila upnikov vodi izvršilno sodišče, zato davčni organ po podanih predlogih 
sodiščem v višini 67.144.205 evrov  nima vpliva na hitrost postopka ali višino popl ačila dolga.  
 
Po stanju konec leta 2017 glede na preteklo leto Finančna uprava RS beleži znižanje skupnega davčnega dolga na 
vseh glavnih blagajnah. V postavki ostalo, kljub razvidnemu povečanju dolga, beležimo vrednostno nizek znesek 
dolga iz naslova terj atev, ki jih Finančna uprava RS pobira za druge prejemnike.  
 
Preglednica  76: Stanje skupnega dolga po blagajnah, v evrih  
Skupaj 
dolg po 
blagajnah  31. 12. 201 3 31. 12. 201 4 31. 12. 201 5 31. 12. 201 6 31. 12. 201 7 Struktu -
ra  
dolga  
31. 12. 
2017  Indeks  
31. 12. 
2017/  
31. 12. 
2016  
Država  1.003.553.725  941.433.800  923.767.981     880.892.574  852.489.090  67,3 96,8 
ZPIZ  305.291.872  293.970.803  294.771.607  266.460.747  252.917.585  20,0 94,9 
ZZZS  147.116.461  141.822.905  142.669.396  129.496.952  124.087.696  9,8 95,8 
Občine  41.863.315  44.098.276  25.345.089  43.857.301  37.531.374  3,0 85,6 
Ostalo  - 376 110.973  15.843  19.946  0,0 125,9  
Skupaj  1.497.825.373  1.421.326.160  1.386.665.046  1.320.723.417  1.267.045.690  100,0  95,9 
 
24 Z Zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (Uradni list 
RS, št. 27/16) je bila spremenjena opredelitev prednostnih terjatev, na katere odpust ne učinkuje, na način, da se za prednostne terjatve štejejo 
vse terjatve iz naslova prispevkov, ki so nastale pred začetkom postopka zaradi insolventnosti in ne več samo terjatve iz nas lova prispevkov, ki 
so nastale v  zadnjem letu pred začetkom postopka zaradi insolventnosti.    
 
82 Največji delež skupnega davčnega dolga pripada blagajni države, in sicer 67,3 %, sledi blagajna ZPIZ z 20 %, 
blagajna ZZZS z 9,8 % in blagajna občin s 3 % dolga.  
 
Pri oceni učinkovitosti pobiranja dajatev je poleg znižanja absolutnega zneska davčnega dolga v primerjavi s 
predhodnim obdobjem, potrebno upoštevati tudi relativno gibanje zneska dolga glede na pobrane  javnofinančne 
prihodke in prejemke Finančne uprave RS . Delež dolga v letno pobranih javnofinančnih prihodkih in prejemkih , je v 
letu 2017 zdrsnil na 8,2%, potem ko je v letu 2015 prvič padel pod 10 %.  
 
Preglednica  78: Delež davčnega dolga v vseh pobranih javnofinančnih prihodkih in prejemkih,  v evrih  
  2014 2015 2016 2017 
Skupaj javnofinančni prihodki in  
prejemki FURS  13.611.469.377  14.118.086.176  14.612.161.475  15.535.944.909  
Davčni dolg na dan 31. 12.  1.421.326.160  1.386.665.046  1.320.723.417  1.267.045.690  
Delež davčnega  dolga v pobranih 
javnofinančnih prihodkih  in 
prejemkih FURS, v % 10,4 9,8 9,0 8,2 
 
ZAVAROVANJE PLAČILA DAJATEV  
 
Zakon, ki ureja davčni postopek , predvideva zavarovanje izpolnitve in plačila davčnih obveznosti v postopku odmere, 
v postopku davčne izvršbe in v postopku odločanja o odlogu oziroma obročnem odplačevanju.  Prav tako carinska 
zakonodaja in predpisi, ki urejajo področje trošarin, določajo,  da mora biti v določenih carinskih in trošarinskih 
postopkih predloženo zavarovanje. Če se zavarovanje predloži v obliki bančne garancije (garant je banka), 
garantnega pisma (garant je zavarovalnica) ali denarnega depozita se vodi v evidenci predloženih instrumentov 
zavarovanj, predpisani s 60. in 71. členom ZFU.   
 
Preglednica  77: Stanje in spremembe zavarovanj v Evidenci predloženih instrumentov zavarovanja v letih 2016 in 
2017   
Vsebina postopka  2016  2017  Indeks 2017/2016  
Število  Znesek v 
evrih  Število  Znesek v  
evrih  Število  Znes ek 
Zavarovanje plačila trošarinskih in 
carinskih obveznosti – stanje 31.12.  1.184  150.178.736  1.186  112.779.216  100,2  75,1 
Novo predloženi instrumenti za 
zavarovanje plačila trošarinskih in 
carinskih obveznosti  1.060  59.982.725  557 54.586.140  52,5 91,0 
Zavarovanje izpolnitve in plačila 
davčnih obveznosti – stanje 31.12.  96 3.608.052  14 2.280.055  14,6 63,2 
zavarovanje izpolnitve in plačila 
davčnih obveznosti  41  
15.349.583  
 28 6.847.081  68,3 44,6 
 
Zmanjšanje zneska zavarovanj za carinske obveznosti je posledica milejših pogojev za obveznost predložitve 
(možnost opustitve) za zavezanca v carinski zakonodaji in sprememb glede plačevanja DDV pri uvozu sredi leta 
2016. Razlog za zmanjšanje obsega trošar inskih zavarovanj pa je v spremembi Pravilnika o izvajanju Zakona o 
trošarinah, ki od jeseni 2016 za začasno pooblaščene prejemnike in za prejeme trošarinskih izdelkov v skladu z 29. 
oziroma 30. členom ZTro -1 dovoljuje namesto zavarovanja, plačilo trošarin skega dolga za trošarinske izdelke pred 
predvideno odpremo.  
   
 83 V postopkih unovčitve zavarovanja plačila Finančna uprava RS pošlje garantu poziv za unovčenje predloženega 
zavarovanja ali unovči predložen gotovinski polog z depozitnega podračuna. V letu 2017  je bilo zavarovanje 
unovčeno v znesku 6.035.140 evrov.   
 
IZTERJAVA  
 
Finančna uprava RS je v prvi vrsti pristojna za izterjavo davkov, prispevkov in drugih obveznih dajatev, ki jih sama 
odmerja, izterjuje pa tudi nedavčne obveznosti drugih predlagateljev, če za to obstaja pravna podlaga v zakonu.  
 
Kljub temu, da zakonodaja  ne predpisuje obveznega opominjanja, se pred začetkom davčne izvršbe dolžnika, ki še 
ni v postopku izvršbe, pozove k prostovoljni poravnavi zapadle obveznosti. Poleg poziva k plačilu, se dolžnika z 
opominom opozori na posledice neplačila dolga in stroške,  ki bi ga bremenili v primeru začetka izvršbe.  
 
Postopek davčne izvršbe se začne z izdajo sklepa o davčni izvršbi. Z izvršbo po upravni poti se lahko poseže na 
dolžnikove denarne prejemke, denarna sredstva, ki jih ima dolžnik pri bankah ali hranilnicah, d enarne terjatve do 
tretjih, vrednostne papirje in premičnine.  
 
V letu 2017 je bilo na podlagi izvedenih ukrepov izterjanega za 474.264.165 evrov dolga (od tega za 449.696.363 
evrov iz naslova obveznih dajatev in 24.567.802 evr a iz naslova nedavčnih obvezno sti). Največji delež predstavljajo 
plačila po opominih , in sicer 57 % vseh plačil. Plačila prejeta na podlagi sklepov o davčni izvršbi imajo 43 % delež.  
 
V letu 2017 je bilo izvedenih več ukrepov izterjave, ob tem pa izterjano za 19.434.130 evrov  manj dolg a. Navedeno 
je mogoče pripisati zlasti dejstvu, da se je tudi v letu 2017 močno izboljšalo prostovoljno poravnavanje davčnih 
obveznosti, kar izhaja tudi iz že obravnavanih podatkov o pobranih prihodkih v letu 2017, ki izkazujejo 6,3 % rast. 
Tudi po izdanih  opominih je bilo plačanega za 19.206.889 evrov  oziroma 7,7 % več dolga. Nadalje se nadaljuje trend 
povečevanja obsega izvedenih pobotov, kar posledično znižuje (iz)terjan dolg v izvršbi. V letu 2017 je bilo pred 
začetkom davčne izvršbe izvedenih za 3.927. 991 evrov  oziroma 4,6 % več pobotov z obveznostmi do zavezancev 
kakor leta 2016.  
 
Nekoliko slabši rezultati izvršbe so v določeni meri tudi posledica zakonskih sprememb, ki vplivajo na zmanjševanje 
učinkovitosti administrativne izvršbe, torej izvršbe na de narne prejemke , oziroma na denarna sredstva, ki sta 
najpogosteje uporabljena , in sicer  sta to  najučinkovitejša ukrepa davčne izvršbe. Od začetka leta 2017 se v postopkih 
davčne izvršbe uporabljajo zakonska pravila o omejitvah davčne izvršbe v primeru dolžnikove dolžnosti preživljanja, 
ki imajo za posledico dodatno zvišanje varovanega zneska, na katerega z izvršbo ni dovoljeno poseči.   
 
Preglednica  78: Ukrepi in aktivnosti izvršbe davčnih in nedavčnih obveznosti v let ih 201 6 in 2017 
Ukrepi  izterjave  2016  2017  Indeks 2017/2016  
Število  Znesek v evrih  Število  Znesek v evrih  Število  Znesek  
Opomini pred začetkom davčne izvršbe  
Poslani opomini  615.724  375.695.337  673.521  412.066.565  109,4  109,7  
Plačila na podlagi  
opominov  384.049  251.064.192  437.612  270.271.081  113,9  107,7    
 
84 Ukrepi izterjave  2016  2017  Indeks 2017/2016  
 
Sklep i o davčni izvršbi  
Izdani sklepi  306.386  887.827.319  335.673  870.163.734  109,6  98,0 
Plačila na podlagi 
sklepov  416.864  242.634.103  383.834  203.993.084  92,1 84,1 
Terjan i dolg po 
opominih in sklepih 
SKUPAJ   922.110  1.263.522.656  1.009.194  1.282.230.299  109,4  101,5  
Realizacija po 
opominih  in sklepih 
SKUPAJ  800.913  493.698.295  821.446  474.264.165  102,6  96,1 
 
Pri zavezancih, ki imajo v knjigovodski evidenci izkazane neporavnane obveznosti, hkrati pa so upravičeni do vračila 
davka, Finančna uprava RS izvaja pobot obveznosti. V letu 2017 je bilo izvedenih za 90.189.038 evrov pobotov . 
 
V primeru zavarovanja davčnega dolga Finančna uprava RS izvede unovčitev predloženih instrumentov zavarovanja . 
V letu 2017 je bilo unovčenih zavarovanj za dolg v višini 6.035.140 evrov.   
 
Preglednica  79: Izvedeni poboti in  unovčitve zavarovanj , v evrih  
Ukrepi izterjave  2016  2017  Indeks 
2017/2016  
Poboti  86.261.047  90.189.038  104,6  
Unovčitve zavarovanj  6.838.014  6.035.140  88,3 
Skupaj  93.099.061  96.224.178  103,4  
 
Izterjava davčnih in drugih obveznih dajatev  
 
Opominjanje in upravna izvršba  
V letu 2017 je Finančna uprava RS z izdanimi opomini, sklepi o davčni izvršbi in telefonskimi pozivi terjala za 
1.132.425.421 evrov dolga iz naslova davčnih dajatev.  
 
Na podlagi izvedenih ukrepov je bilo izterjanih 449.696.363 evrov. Večji delež plačil pr edstavljajo sredstva, izterjana 
na podlagi opominov in sicer 58,6 % vseh plačil, preostanek plačil z 41,4% deležem pa odpade na izvršene sklepe 
o davčni izvršbi.  
 
Po opominih je bilo v povprečju poplačanega 73,1 % dolga, po sklepih o izvršbi pa 24,1 % terjanega dolga.  
 
 85 Preglednica  80: Ukrepi izterjave dav čnih dajatev v le tih 201 6 in 2017 
Ukrepi  izterjave  2016  2017  Indeks 201 7/2016 
Število  Znesek v € Število  Znesek v € Število  Znesek  
Poslani opomini  484.452  334.101.390  512.567  360.546.898  105,8  107,9  
opominov  355.658  246.302.118  385.156  263.416.582  108,3  106,9  
Izdani sklepi  187.920  841.193.418  193.277  771.878.523  102,9  91,8 
sklepov  296.610  225.754.577  255.690  186.279.781  86,2 82,5 
SKUPAJ   672.372  1.175.294.808  705.844  1.132.425.421  105,0  96,4 
SKUPAJ  652.268  472.056.695  640.846  449.696.363  98,2 95,3 
 
V letu 2017 je bilo izdanih  193.277 sklepov o davčni izvršbi  za dolg v znesku 771.878.523 evrov. Na podlagi izdanih 
sklepov je bilo izterjano 186.279.781 evrov. V povprečju je bilo po sklepih o izvršbi poplačanega za 24,1 % terjanega 
dolga.  
 
Največ sklepov o izvršbi je bilo izdano na denarna sredstva pri bankah in hranilnicah, in sicer 117.359 (60,7 % vseh). 
Sledijo sklepi o izvršbi na denarne prejemke, ki jih je bilo izdanih 61.342 (31,7 %). Izvršba na dolžnikove premičnine 
je bila začeta v 1 3.673 primerih (7,1 %). Manj sklepov pa je bilo izdanih na denarno terjatev dolžnika (882 oz. 0,5 % 
vseh) , oziroma na vrednostne papirje (21).  
 
Najučinkovitejše sredstvo izvršbe z vidika plačil je bila izvršba na denarna sredstva dolžnika pri bankah ali hr anilnicah 
s 65,5 % deležem vseh plačil, sledi izvršba na premično premoženje s 21,9 %, 8,3 % predstavlja izvršba na 
dolžnikove denarne prejemke, 4,2 % izvršba na dolžnikove denarne terjatve in 0,1 % izvršba na vrednostne papirje.   
 
Preglednica  81: Sklepi o  izvršbi po načinu v letih 201 6 in 2017 
Način izvršbe 
glede na 
predmet  2016  2017  Indeks 2017/2016  
Število  Znesek 
terjanega 
dolga po 
izdanih 
sklepih v €   
 
Plačila po 
izdanih 
sklepih v €  Število  Znesek 
terjanega 
dolga po 
izdanih 
sklepih v €   
 
Plačila po 
izdanih 
sklepih v €  Število  Terjan 
dolg  Plačila  
Izvršba na 
denarna 
sredstva pri 
bankah oz. 
hranilnicah  115.068  313.339.127  171.380.046  117.359  280.961.993  121.981.530  102,0  89,7 71,2 
Izvršba na 
denarne 
prejemke  58.600  87.859.296  15.019.956  61.342  107.170.707  15.411.793  104,7  122,0  102,6    
 
86 Način izvršbe 
glede na 
terjanega 
dolga po 
izdanih 
sklepih v €   
 
Plačila po 
izdanih 
terjanega 
dolga po 
izdanih 
sklepih v €   
 
Plačila po 
izdanih 
Izvršba na 
premičnine  13.502  335.386.077  33.254.505  13.673  328.973.112  40.888.191  101,3  98,1 123,0  
Izvršba na 
denarne 
terjatve  714 101.406.429  6.031.459  882 45.407.922  7.795.567  123,5  44,8 129,2  
Izvršba na 
vrednostne 
papirje  36 3.202.489  68.611  21 9.364.789  202.700  58,3 292,4  295,4  
Skupaj  187.920  841.193.418  225.754.577  193.277  771.878.523  186.279.781  102,9  91,8 82,5 
 
Glavnino davčnega dolga, ki je bil v letu 2017 terjan s sklepi o izvršbi, predstavljajo  obveznosti iz naslova davkov na 
dohodek in dobiček (36,2 %) in prispevkov za socialno varnost (30,1 %). Sledijo domači davki na blago in storitve 
(26,6 %), davki na premoženje (2,2 %) ter obveznosti iz naslova ostalih davkov (4,9 %).  
 
Preglednica  82: Učinkovitost  izvršbe po vrstah dajatev  v letu 201 7, v evrih  
Vrsta obveznosti  Znesek terjanega dolga po 
izdanih sklepih  % v znesku dolga 
po izdanih sklepih  Plačila po 
izdanih sklepih  % plačil po 
sklepih  
Prispevki za socialno varnost  232.688.851  30,1 71.054.564  38,1 
Domači davki na blago in storitve  205.066.632  26,6 57.281.527  30,8 
Davki na dohodek in dobiček  279.224.111  36,2 43.758.612  23,5 
Davki na premoženje  16.902.467  2,2 7.495.858  4,0 
Ostali davki  37.996.462  4,9 6.689.219  3,6 
Skupaj  771.878.523  100,0   186.279.781  100,0   
 
Največji delež izterjanih sredstev po sklepih o izvršbi predstavljajo plačila iz naslova prispevkov za socialno varnost 
(38,1 %), sledijo domači davki na blago in storitve (30,8 %), davki na dohodek in dobiček (23,5 %), davki na 
premoženje (4 %) in plačila  iz naslova ostalih davkov (3,6 %).  
 
Izvršba na dolžnikove premičnine  
V letu 2017 je bilo v postopkih davčne izvršbe zarubljenih 6.772 premičnin, ocenjenih na 22.040.067 evrov. Največ 
je bilo rubežev gotovine, in sicer 3.781 oziroma 55,8 % vseh, 1.323 (19,5 %) je bilo rubežev osnovnih sredstev, 1.297 
(19,2 %) rubežev motornih vozil, 201 (3 %) rubežev trgovskega blaga, 168 (2,5 %) rubežev drugih premičnin in 2 
rubeža vrednostnih papirjev.   
 
 87 Slika  8: Število zarubljenih premičnin po vrstah zarubljenih predmetov  v letu 201 7 
 
Po začetku postopka davčne izvršbe na premičnine je v izogib prisilne prodaje zarubljenih premičnin  7.346 dolžnikov 
poravnalo svoj dolg v znesku 13.889.429 evrov. Zarubljene predm ete, ocenjene na 11.662.537 evrov, je Finančna 
uprava RS poskušala prodati na javnih dražbah, z zbiranjem ponudb, z neposrednimi pogodbami, s komisijskimi 
pogodbami ali tako, da je bilo dolžnikom dano pooblastilo, da zarubljene premičnine prodajo sami. S p rodajami 
zarubljenih premičnin je bil poravnan dolg v višini 1.696.441 evrov.  
 
V največ primerih (600) je dolžnik po pooblastilu sam prodajal zarubljene premičnine. To premoženje je bilo ocenjeno 
na 5.712.164 evrov. V 299 primerih je bila prodaja uspešna in iz tega naslova dosežena kupnina v višini 1.023.931 
evrov. Za prodajo zarublj enega premoženja je bilo oklicanih 245 javnih dražb. Premičnine, ki so bile predmet prodaje 
na javni dražbi, so bile ocenjene na 4.160.641 evrov. Uspešnih je bilo 87 javnih dražb, katerih izkupiček je bil 534.444 
evrov.  
 
Zarubljene premičnine se lahko pro dajo tudi z neposredno pogodbo. Ta je dovoljena v primerih prodaje živali, hitro 
pokvarljivega blaga, premičnin, katerih hramba je povezana z velikimi stroški ter premičnin, za katere ni večjega 
povpraševanja. V letu 2017 je bilo sklenjenih 44 neposrednih pogodb o prodaji za premičnine, ocenjene na 297.172 
evrov. Uspešnih je bilo 32 prodaj z izkupičkom 62.075 evrov. V letu 2017 je bilo izvedenih tudi 89 prodaj z zbiranjem 
ponudb za zarubljene predmete, ocenjene na 1.448.035 evrov. Uspešnih je bilo 39 prodaj , katerih izkupiček je znašal 
75.991 evrov.  
 
Zarubljene premičnine se lahko prodajo tudi z neposredno pogodbo. Ta je dovoljena v primerih prodaje živali, hitro 
pokvarljivega blaga, premičnin, katerih hramba je povezana z velikimi stroški ter premičnin, za  katere ni večjega 
ponudb  za zarubljene predmete, ocenjene na 1.448.035 evrov. Uspešnih je bilo 39 prodaj, katerih izkupiček je znašal 
 
Predlogi sodišču za izvršbo na dolžnikove nepremičnine na podlagi vknjižbe zastavne pravice  
Če dolga ni mogoče izterjati z ukrepi  davčne izvršbe po upravni poti (iz dolžnikovih denarnih prejemkov, denarnih 
sredstev, vrednostnih papirjev ali premičnin) se z izvršbo lahko poseže na nepremičnine ali na poslovni delež 
dolžnika v družbi. Ta postopek na predlog F inančne uprave RS oziroma Državnega odvetništva RS vodi sodišče. 
Finančna uprava RS je preko državnega odvetništva predlagala sodiščem vknjižbo zastavne pravice na dolžnikove 
nepremičnine, prav tako je podala tudi več predlogov za izvršbo na dolžnikove nepremičnine.  
 
Motorna vozila
1.297
19,2%
Gotovina
3.781
55,8%
Vrednostni papirji
2
0,0%Trgovsko blago
201
3,0%Osnovna sredstva
1.323
19,5%Druge premičnine
168
2,5%  
 
88 V 608 primerih je bil vložen predlog za izvršbo na dolžnikovo nepremičnino premoženje za dolg v znesku 34.277.696 
evrov.  S prodajo nepremičnin v okviru postopka sodne izvršbe je bilo poplačanega za 4.611.887 evra dolga. Ob 
koncu leta 2017 je bil v izvršbi pri so diščih dolg v višini 67,1 mio evrov.  
 
Preglednica  83: Izvedene vknjižbe zastavne pravice , predlogi sodišču za izvršbo na dolžnikove nepremičnine in 
prejeta plačila od sodišč za prodaje nepremičnin dolžnikov v letih 2016 in 2017 
Število  Znesek v €  Število  Znesek v €  Število  Znesek  
Vknjižba zastavne pravice na 
nepremičnine  2.471  102.588.186  2.240  63.651.445  90,7 62,0 
Predlogi sodišču za izvršbo na 
nepremičnin e  626 41.887.301  608 34.277.696  97,1 81,8 
Prejeta p lačila  na podlagi prodaje 
nepremičnin dolžnikov  292 2.286.044  1.119  4.611.887  383,2  201,7  
 
Predlaganje izbrisov poslovnih subjektov  
Finančna uprava RS se poslužuje tudi zakonskih možnosti za izbris neaktivnih poslovnih subjektov, v skladu z 
Zakonom o gospodarskih družbah za samostojne podjetnike posameznike in Zakonom o finančnem poslovanju, 
postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju za subjekte vpisa v sodni register. V letu 2017 je bilo podanih 
280 obvestil o obstoju razlogov za izbris. Od tega 17 za samostojne podjetnike  zaradi neopravljanja dejavnosti in 
263 za pravne osebe, pri katerih so bili izbrisni razlogi povezani s poslovnim naslovom.  
 
Preglednica  84: Predlogi davčnega organa za izbris poslovnih subjektov v letih 201 6 in 201 7 
Vsebina postopka  2016  2017  Indeks  
2017/2016  
Število predlogov za izbris pravnih oseb  265 263 99,2 
Število predlogov za izbris samostojnih podjetnikov  10 17 170,0  
Skupno število predlogov za izbris poslovnih subjektov  275 280 101,8  
 
Predlogi za uvedbo stečajnih postopkov  
V letu 2017 je Finančna uprava RS predlagala začetek stečajnih postopkov zoper 496 dolžnikov, ki so skupaj 
dolgovali 70.079.069 evrov. Sodišče je stečajne postopke, ki so bili začeti pred letom 2017, zaključilo v 49 primerih. 
Iz stečajne mase je bilo poplačanega za 455.754 evrov dolga.   
 
Preglednica  85: Predlogi davčnega organa za uvedbo stečajnega postopka  v letih  2016 in 201 7 
Število  Znesek v €  Število  Znesek v €  Število  Znesek €  
Predlogi za začetek  stečajnega 
postopka  405 92.656.800  496 70.079.069  122,5  75,6 
Plačila na podlagi predlogov za 
začetek  stečajnega postopka  20 402.673  49 455.754  245,0  113,2  
 
 89 Medsebojna upravna pravna pomoč med državami članicami EU  
V letu 2017 je Finančna uprava RS prejela 211 zaprosil za izterjavo neporavnanih davčnih obveznosti, ki so nastale 
v drugih državah članicah EU, v višini 9.343.427 evrov. Z namenom izterjave je bilo izdano 64 opominov za dolg v 
višini 2.760.691 evrov, na p odlagi katerih je bilo plačano 21.520 evrov. Izdanih je bilo tudi 108 sklepov o izvršbi za 
dolg v višini 5.351.618 evrov. Na podlagi izdanih sklepov je bilo izterjano za 612.506 evrov dolga.  
 
Ob upoštevanju pravil o medsebojni upravni pomoči med državami članicami EU je Finančna uprava RS v tujino 
posredovala 365 zaprosil za izterjavo davčnih obveznosti za skupni znesek 25.705.519 evrov in prejela 1.066.823 
evrov za poplačilo dolga.  Za zavarovanje plačila davčne obveznosti je bilo posredovanih 6 zaprosili v višini 2.064.845 
evrov.  
 
Izterjava nedavčnih obveznosti za druge predlagatelje  
 
Finančna uprava RS je pristojna tudi za izvajanje nalog izterjave nedavčnih obveznosti za druge predlagatelje 
(denarne kazni, terjatve iz naslova upravnih taks, terjatve iz n aslova prekrškov, različne upravne obveznosti, ki se 
izterjujejo po pravilih Zakona o splošnem upravnem postopku, ipd).  
 
V letu 2017 so predlagatelji vložili 161.636 novih predlogov za izvršbo nedavčnih obveznosti za skupaj 71.988.992 
evrov. Število vloženih predlogov se je povečalo za 31.919 predlogov oziroma 24,6 %. Rešenih je bilo 115.248 zadev 
v višini 31.824.183 evrov. Največji predlagatelj izvršb je bila Policija s 60.652 predlogi, sledijo sodišča s 31.571 
predlogi in medobčinski inšpektorati z 29.479 vloženimi predlogi za izvršbo.  
 
V letu 2017 je v pristojnost Finančne uprave RS prešla izterjava nove terjatve iz naslova denarne kazni po Zakonu o 
čezmejnem izvajanju storitev. Hkrati so se v sistem sodelovanja v postopkih davčne izvršbe za izterja vo denarnih 
nedavčnih obveznosti po že obstoječih pravnih podlagah vključili 4 novi predlagatelji (Ministrstvo za obrambo, Občina 
Ilirska Bistrica, Javna agencija RS za varnost prometa in Občina Tišina), za 9 vrst različnih terjatev.  
 
Preglednica  86: Predlagatelji izvršbe, navedeni po vrstnem redu glede na število vloženih zadev  v 2017, število 
zadev in znesek v evrih, prejet v izvršbo v letih 2016 in 2017  
 
Predlagatelj  2016  2017  Indeks 2017/2016  
Število 
zadev  Znesek, dan 
v izterjavo  
 v € Število 
zadev  Znesek, 
dan v 
izterjavo  
 v € Število  Znesek  
Policija  32.479  10.190.404  60.652  16.568.553  186,7  162,6  
Sodišča  24.338  13.960.589  31.571  36.190.816  129,7  259,2  
Občine in medobčinski 
inšpektorati  31.103  3.254.860  29.479  3.335.159  94,8 102,5  
Zavod za zdravstveno 
zavarovanje Slovenije  21.012  2.599.699  20.945  2.641.309  99,7 101,6  
Inšpektorati RS  5.095  3.965.117  6.600  6.308.367  129,5  159,1  
Upravne enote  4.873  1.996.802  4.420  1.646.128  90,7 82,4 
Agencije in zavodi Republike 
Slovenije  4.110  2.340.058  2.653  1.275.063  64,5 54,5 
Zavod za pokojninsko in 
invalidsko zavarovanje 
Slovenije  2.236  1.936.416  1.540  1.224.828  68,9 63,3 
Družba za avtoceste v 
Republiki Sloveniji, d.  d. 919 309.436  908 310.929  98,8 100,5    
 
90 Predlagatelj  2016  2017  Indeks 2017/2016  
Število 
 v € Število 
dan v 
izterjavo  
Ministrstva, uprave, uradi RS  1.229  1.430.500  847 560.007  68,9 39,1 
Javni skladi Republike 
Slovenije  3 4.010  839 815.121  27.966,7  20.327,6  
Centri za socialno delo  1.194  1.639.110  585 641.515  49,0 39,1 
Obrtna zbornica Slovenije  79 23.702  250 57.646  316,5  243,2  
Zavod Republike Slovenije za  
zaposlovanje  183 93.703  124 86.979  67,8 92,8 
Državno odvetništvo (2016 - 
Državno pravobranilstvo)  135 84.688  90 71.911  66,7 84,9 
Ostali  729 1.387.193  133 254.661  18,2 18,4 
Skupaj  129.717  45.216.28 7 161.636  71.988.992  124,6  159,2  
 
S ciljem izterjave nedavčnih obveznosti je bilo v letu 2017 za dolg v višini 149.804.878 evrov dolžnikom poslanih 
160.954 opominov ter 142.396 sklepov o izvršbi. Z izvedenimi ukrepi je bilo izterjanih 24.567.802 evrov. Največji 
delež predstavljajo plačila po sklepih o izvršb i, in sicer 72,1 % vseh plačil. Plačila na podlagi pisnih opominov imajo 
27,9 % delež.   
 
Preglednica  87: Ukrepi izterjave nedavčnih obveznosti za druge predlagatelje v le tih 2016 in 2017  
Ukrepi  2016  2017  Indeks 
2017/2016  
Število  Znesek v €  Število  Znesek  v € Število  Znesek  
Poslani opomini  131.272  41.593.947  160.954  51.519.667  122,6  123,9  
2017/2016  
 Število  Znesek v €  Število  Znesek v €  Število  Znesek  
Plačila na podlagi opominov  28.391  4.762.074  52.456  6.854.499  184,8  143,9  
Sklepi o davčni izvršbi  
Izdani sklepi  118.466  46.633.901  142.396  98.285.211  120,2  210,8  
Plačila na podlagi sklepov  120.254  16.879.526  128.144  17.713.303  106,6  104,9  
Terjan dolg po o pominih in sklepih 
SKUPAJ   249.738  88.227.848  303.350  149.804.878  121,5  169,8  
Realizacija po opominih in sklepih 
SKUPAJ  148.645  21.641.600  180.600  24.567.802  121,5  113,5  
 
Med izdanimi sklepi o izvršbi tudi v primeru izterjave nedavčnih obveznosti prevladujejo sklepi o izvršbi na denarna 
sredstva pri bankah in hranilnicah. Navedenih sklepov je bilo v letu 2017 izdanih 118.615 (83,3 % vseh). Sledijo 
sklepi o izvršbi na denarn e prejemke, 20.026 (14,1 %). Izvršba na dolžnikove premičnine je bila začeta v 3.716 
primerih (2,6 %). Na denarne terjatve dolžnikov je bilo izdanih 39 sklepov.    
 
 91  
Najučinkovitejše sredstvo izvršbe z vidika plačil je bila izvršba na denarna sredstva dolžnik a pri bankah ali hranilnicah 
s 94,0 % deležem vseh plačil.  
 
Najzahtevnejši ukrepi uveljavljanja davčnega dolga  
 
Finančna uprava RS dolžnike, od katerih dolga ni bilo mogoče izterjati v postopku davčne izvršbe, obstaja pa indic 
razpolaganja s premoženjem zaradi izogibanja plačila davčnega dolga, obravnava v posebnih postopkih. Poleg 
ukrepov, ki so predvideni v davčni zakonodaji (npr . institut poroštva po 148. členu ZDavP -2), v ta okvir sodijo tudi 
drugi zahtevnejši ukrepi oziroma instituti, predvideni v ZFPPIPP, OZ, ZGD -1 in ZZZDR (npr. uveljavljanje 
odškodninske odgovornosti poslovodstva v okviru stečaja nad dolžnikom ali po izbrisu , izpodbijanje dolžnikovih 
pravnih dejanj, spregled pravne osebnosti, določitev deleža na skupnem premoženju zakoncev, itd). Gre za institute, 
ki so namenjeni uveljavljanju davčnega dolga v primerih, ko z rednimi ukrepi izterjave ni mogoče pričakovati uspe ha, 
in torej predstavljajo nadgradnjo postopka izterjave.  
 
V spodnji tabeli so prikazani bistveni instituti, ki jih Finančna uprava RS uporabi ob zaznavi zlorabe s strani davčnih 
dolžnikov. Prikazani podatki so za leto 2016 in 2017. Ugotoviti je, da se je uporaba posebnih institutov v letu 2017 
zelo povečala, ukrepi pa so bili v precej primerih uspešni. Zaradi dolgotrajnosti obravnave tov rstnih zadev se 
dejanska uspešnost posameznega ukrepa praviloma pokaže šele po daljšem času. Pri tem pa ne gre zanemariti 
psihološkega učinka uporabe teh institutov in sporočila zavezancem, da izogibanje plačila davkov ne prinaša 
rezultatov.  
 
Preglednica  88: Uporaba posebnih institutov zoper davčne dolžnike v letu 2016 in v 2017  
 
Institut  
  Podlaga  
  2016  2017  
  1 2 3 1 2 3 
1 Izvršba na podlagi poroštva  148/1 čl. ZDavP -2 40 16 1 70 37 7 
2 Uveljavljanje odškodninske odgovornosti 
članov poslovodstva in nadzornega sveta 
družbe v stečajnem postopku  42. čl. ZFPPIPP  1 0 0 0 0 0 
3 Uveljavljanje odškodninske odgovornosti 
članov poslovodstva ali organa izbrisane 
pravne osebe  442. čl.   v povezavi z 42. 
čl. ZFPPIPP  1 0 0 1 1 1 
4 Vložitev izpodbojne tožbe  255. čl. OZ v povezavi z 
148/5 ZDavP -2 in 269. čl. 
ZFPPIPP  2 0 0 4 0 0 
5 Spregled pravne osebnosti  8. čl. ZGD -1 2 0 0 0 1 0 
6 Ugotovitev in določitev deleža na 
skupnem premoženju zakoncev oz. 
solidarna odgovornost zakonca  56. in 57. čl. ZZZDR  10 0 0 26 6 0 
Skupaj  56 16 1 101 45 8   
 
92  
Legenda  k preglednici : 
 - podatki so prikazani glede na dogodek v posameznem obdobju – uspeh ali neuspeh posameznega ukrepa se 
običajno pokaže šele v prihodnjem obdobju;  
(1) število izvedenih ukrepov v poročevalskem obdobju (npr. število izdanih sklepov o izvršbi na podlagi poroštva, 
število vloženih predlogov za vložitev tožbe na državno pravobranilstvo),  
(2) število uspešno rešenih zadev v poročevalskem  obdobju (rešeno  uspešno;  t.j. zadev,  v katerih  se je upravni ali 
pravdni post opek pravnomočno zaključil v korist Finančne uprave RS),  
(3) število neuspešno rešenih zadev v poročevalnem obdobju (rešeno neuspešno; t.j. zadev, v katerih je bil upravni 
/pravdni postopek za Finančno upravo RS kot upnika pravnomočno zaključen neuspešno; npr. sklep o izvršbi na 
podlagi poroštva je bil odpravljen, tožbeni zahtevek zavrnjen).  
 
PRAVNA SREDSTVA  
 
Finančna uprava RS je v letu 2017 rešila 3.154.485 upravnih zadev, v katerih imajo stranke pravico vlagati pritožbe. 
V letu 2017 je bilo prejetih 20.1 61 pritožb, kar predstavlja 0,6 % vseh rešenih upravnih zadev v letu 2017. V primerjavi 
z letom 2016, ko je bilo prejetih 21.551 pritožb, se je število pritožb zmanjšalo za 6,4 %.  
 
Največ pritožb je bilo prejetih v zadevah odmere nadomestila za uporabo st avbnega zemljišča (NUSZ), in sicer je 
bilo v letu 2017 iz tega naslova prejetih 9.943 pritožb, kar predstavlja 49,3 % vseh prejetih pritožb v tem obdobju. 
Razlog velikega števila pritožb je v tem, da s strani občin Finančna uprava RS prejme nepravilne poda tke, zaradi 
česar je tudi odmera napačna. Na drugem mestu so prejete pritožbe v zadevah odmere dohodnine, in sicer je bilo v 
letu 2016 iz tega naslova prejetih 3.910 pritožb, kar predstavlja 19,4 % vseh pritožb v tem obdobju. Na tretjem mestu 
pa so pritožb e v zadevah davčne izvršbe, in sicer je bilo prejetih 2.342 pritožb, kar predstavlja 11,6 % vseh pritožb v 
tem obdobju.  
 
Preglednica  89: Obravnavanje pritožb na prvi stopnji  
  
2015  2016  2017  Indeks 
2017/2016 
1 Število nerešenih ali neodstopljenih pritožb,  
prenesenih iz preteklega obdobja  4.759  5.840  4.150  71,1 
2 Število prejetih pritožb  22.172  21.551  20.161  93,6 
 Skupno število pritožb (1+2)  26.931  27.391  24.311  88,8 
3 Zavržene pritožbe in ustavljeni postopki  2.415  2.610  2.428  93,0 
4 Odstopljene pritožbe organu druge stopnje  5.469  5.953  5.859  98,4 
5 Upravni akti nadomeščeni, odpravljeni  13.207  14.678  12.342  84,1 
6 Število nerešenih ali neodstopljenih pritožb  
ob koncu poročevalnega obdobja  5.840  4.150  3.682  88,7 
 
V letu 2017 je Finančna uprava RS od skupno 24.311 pritožb obravnavala 20.629 pritožb (84,9 %), od tega je bilo v 
lastni pristojnosti drugače rešenih in z novo odločbo nadomeščenih 12.342 izpodbijanih odločb, kar sicer predstavlja 
velik delež glede na vse obravnavane pritožbe (59,8 %), vendar jih je od tega 8.373 iz naslova NUSZ, kar predstavlja 
velik delež vseh nadomeščenih odločb (67,8 %).  
 
 93 Preglednica  90: Prejete zadeve od organa druge stopnje glede na vrsto odločitve  
 
2017 /2016 
1 Število vseh prejetih zadev od organa druge stopnje oz. 
sodišč (2+3+4)  4.920  4.737  5.842  123,3  
2 Pritožbe zavrnjene, zavržene, postopek ustavljen  3.425  3.734  4.368  117,0  
3 Upravni akt spremenjen, odpravljen  136 89 112 125,8  
4 Zadeve, vrnjene v ponovni postopek  1.359  914 1.362  149,0  
 
S strani organov druge stopnje in sodišč je Finančna uprava RS v letu 2017 prejela 5.842 zadev (v letu poprej 4.737), 
od tega je pri organu druge stopnje za Finančno upravo RS ugodno rešenih pritožb 4.368, kar predstavlja 74,8 %25 
vseh prejetih zadev s strani organa druge stopnje (v letu poprej 3.734 oziroma 78,8 % vseh). V ponovni postopek je 
bilo vrnjenih 1.362 zadev, kar je 23,3 % vseh prejetih zadev s strani organa druge stopnje (v letu poprej 914, kar je 
19,3 %). Tako se je število zadev, vrnjenih v ponovni postopek, v primerjavi z letom 2015, povečalo za 49 %, kar je 
posledica spremenjene sodne prakse na področju dohodnine in NUSZ, posledično pa se je znižal tudi delež  ugodno 
rešenih pritožb za Finančno upra vo RS.  
 
Preglednica  91: Izredna pravna sredstva  
 
2017/2016  
1 Število nerešenih in prenesenih izrednih pravnih sredstev iz 
preteklega poročevalnega obdobja  4.322  4.389  5.756    131,1  
2 Število izrednih pravnih sredstev, začetih v poročevalnem obdobju  12.037  13.228  9.852    74,5 
3 Število vseh izrednih pravnih sredstev v poročevalnem obdobju  
(1 + 2)  16.359  17.617  15.608    88,6 
4 Število odpravljenih, razveljavljenih in spremenjenih upravnih 
aktov  2.849  3.042  7.709  253,4  
5 Število upravnih aktov, ki ostanejo v veljavi  8.593  8.819  2.249  25,5 
6 Število rešenih izrednih pravnih sredstev v poročevalnem obdobju  
(4 + 5)  11.442  11.861  9.958  84,0 
 
V letu 2017 je Finančna uprava RS v postopku izrednih pravnih sredstev obravnavala 15.608 zadev (v letu 2016 
17.617), od tega je bilo odpravljenih, razveljavljenih ali spremenjenih 7.709 upravnih aktov (v letu 2016 pa 3.042), 
kar predstavlja 77,4 % vseh za dev, rešenih v postopku izrednih pravnih sredstev (v letu 2016 pa 25,6 %). Razlog za 
povečanje deleža  odpravljenih, razveljavljenih ali spremenjenih upravnih aktov je na področju NUSZ, kjer je Finančna 
uprava RS v letu 2017 uporabila izredno pravno sredstv o po 90. členu ZDavP -2 za območje Mestne občine Celje in 
Občine Ljubno, in sicer za približno 3.000 zadev. Občini sta namreč davčnemu organu posredovali napačne podatke 
za odmero NUSZ, kar je bilo ugotovljeno po pravnomočnosti odmernih odločb.  
 
INFORMACIJSKA TEHNOLOGIJA  
 
Pomoč uporabnikom  
 
Finančna uprava RS zagotavlja tehnično in vsebinsko pomoč notranjim in zunanjim uporabnikom informacijskih 
sistemov F inančne uprave RS. Storitve pomoči uporabnikom so zagotovljene preko enotne vstopne točke kl icnega 
centra (05) 2976 800 in elektronskega naslova sd.fu@gov.si. Cilj pomoči uporabnikom je v čim krajšem času in na 
                                                      
25 Gre za delež pritožb, ki so bile s strani organa druge stopnje zavrnjene, zavržene ali je bil postopek ustavljen, in sicer gl ede na skupno število 
vseh prejetih zadev iz druge stopnje.    
 
94 ustrezen način zagotoviti uporabnikom nemoteno delo. Sistem pomoči je zasnovan in organiziran na treh nivojih, kar 
zagotavlja uspešno reš evanje uporabniških težav od prijave do rešitve. Sistem pomoči je tudi informacijsko podprt, 
kar omogoča nadzor nad reševanjem prijavljenih težav in prenos reševanja zahtevkov za pomoč med posameznimi 
nivoji. V letu 201 7 je pomoč uporabnikom obsegala odgov ore na več kakor 25.000 telefonskih klicev in 45.000 
elektronskih zahtevkov.  
 
Prvi nivo pomoči uporabnikom se izvaja v okviru Finančnega urada Nova Gorica v Sektorju za centralno pomoč 
uporabnikom. Tehnično pomoč nudi  zavezancem in  zaposlenim ter pokriva področje delovanja aplikacij 
informacijskega sistema Finančne uprave RS.  V primeru, ko prijavljene težave presegajo kompetence prvega nivoja 
podpore, se reševanje prenese na višje nivoje podpore ali pomoči uporabnikom.  
 
Drugi nivo pomoči uporabnikom se na tehnični ravni izvaja v okviru služb in oddelkov Urada za informatiko, v primeru 
vsebinskih vprašanj pa na celotnem G eneralnem finančnem uradu . V okviru Urada za informatiko, drugi nivo podpore 
uporabnikom izvaja monitoring obdelav in zagotavlja sprotno re ševanje zastojev. V primeru programskih ali drugih 
napak  skrbniki posameznih storitev analizirajo in odpravljajo napake. Tretji nivo podpore pri reševanju napak v 
delovanju aplikativne podpore nudijo zunanji izvajalci.  
 
Glavnina pomoči na letni ravni je po vezana z uvajanjem novosti v povezavi z e -storitvami , npr. predizpolnjeni obrazci 
obračuna prispevkov (OPSV* ) in uvajanje elektronskega vročanja izhodnih korespondenc (e Vročanje).  
 
Skupna lastnost informacijskih rešitev je množičnost in zakonska obveznost  uporabe informacijskih rešitev za vse 
(več k akor 150.000) poslovn e subjekt e, ki poslujejo s Finančno upravo RS. Pomoč uporabnikom je na vseh nivojih 
tehnične podpore imela težko nalogo, saj je prevzela nov segment pomoči – usposabljanje in uvajanje uporab nikov 
za uporabo novih informacijskih rešitev . Za namene pomoči uporabnikom, lažje razumevanje in za popularizacijo 
elektronskih storitev so gradiva na spletnih straneh objavljena na različne načine: od seznamov pogostih vprašanj s 
kratkimi odgovori, daljš imi tekstovnimi opisi postopkov, pa vse do grafičnih ponazoritev in multimedijskih predstavitev 
uporabe elektronskih storitev.  
 
V letu 2017 je Finančna uprava RS sprotno obveščala uporabnike o delovanju informacijskih sistemov preko 
elektronskih sporočil ter intranetnih in internetnih straneh Finančne uprave  RS. Sledila je  cilju poenotenega izgleda 
obvestil, hitrega in ažurnega obveščanja uporabnikov o nedelovanjih ter pravočasnega obveščanja o nadgradnjah 
davčnih in carinskih informacijskih sistemov F inančne uprave RS.  
 
E-poslovanje  
 
Eden izmed ključnih strateških ciljev Finančne uprave RS je uvajanje e -poslovanja in zagotavljanje kvalitetnih storitev 
za zavezance. E -poslovanje za zavezance pomeni uporabo njim prijaznih, enostavnih in dostopnih storitev, ne glede 
na to, ali gre za storitev, ki mu je nudena ob obisku katere od organizacijskih enot ali za uporabo e -storitev prek 
spleta. Za zaposlene v Finančni upravi RS e -poslovanje pomeni optimizacijo in uvajanje poslovnih procesov ob 
sočasni uveljavitvi br ezpapirnega poslovanja.   
 
Spletne storitve  
Spletne storitve so zavezancem dosegljive prek spletnega portala Finančne uprave RS. Najbolj uveljavljena sistema, 
s katerimi zavezanci poslujejo s Finančno upravo RS v elektronski obliki sta sistema eDavki in eCa rina. Stanje v 
razvoju e -poslovanja v odnosu do zavezancev v letu 2017 omogoča, da lahko zavezanec izhodne dokumente 
Finančne uprave RS prevzame tako v elektronski kot fizični obliki. Zavezancem se dokumenti vročajo ali v portal 
eDavki (100,0 % elektronsko , obvezno za pravne osebe in samostojne podjetnike), po e -pošti (za splošne informacije 
brez davčne tajnosti) ali po navadni pošti (različne vrste pošiljk).  
 
V okviru sistema eDavki lahko zavezanci poslujejo preko odprtega dela, ki je dostopen vsem in zaprtega dela, v 
katerega se zavezanci prijavljajo s kvalificiranimi digitalnimi potrdili preko grafičnega uporabniškega vmesnika ali 
preko storitev, ki omogočajo neposredno izmenjavo podatkov med informac ijskimi sistemi zavezancev in e Davki na   
 
 95 sinhroni oz iroma asinhroni način. V okviru zaprtega portala je vpeljana oddaja dokumentov, pregled podatkov, z 
uvedbo funkcionalnosti eVročanja pa tudi pre vzem dokumentov. V letu 2017 je Finančna uprava RS omogočila 
predizpolnjevanje obrazcev prispevkov za socialno v arnost OPSV, omogočila  nov način registracije z uporabniškim 
imenom in geslom (namenjeno fizičnim osebam) , dodajala  nove e -obrazce za različna področja ter postopoma 
vključeval a dodat ne izhodne dokumente v proces eV ročanja.  
 
V okviru sistema eC arina je do stop uporabnik om do zaprtega dela sistema omogočen z uporabo kvalificiranega 
digitalnega potrdila ter uporabniškega imena in gesla. Tudi v tem sistemu je možna uporaba grafičnega 
uporabniškega vmesnika in izmenjava preko sporočil z asinhro no komunikacijo. V letu 2017 je Finančna uprava RS  
omogočil a uporabnikom in podjetjem iz po rtala e Carina prijavo preko sistema UUM&DS do centralnih EU storitev 
(Carinske odločbe). Prav tako se je notranjim uporabnikom omogočil dostop preko prenovljenega sistema CCN2 
(Commo n Community Network) do centralne notranje aplikacije CDMS (Custom Decision Managment System).  
 
Na področju mobilni h rešitev je bila nadgrajena aplikacija  Preveri Račun z avtomatskim pošiljanjem s poročil in 
nagradno igro. Dodane so  tudi nove funkcionalnost i v mobilni aplikaciji za nadzor davčnih blagajn za učinkovitejše in 
hitrejše  izvajanje  postopkov  na terenu.  
 
Enotni dokumentni sistem in integracije  
Enotni dokumentni sistem (EDS) omogoča elektronsko obdelavo vseh prejetih dokumentov v elektron ski in fizični 
obliki. Težnja Finančne uprave RS  je čim širša uveljavitev brezpapirnega poslovanja, zato se stremi k temu, da se 
vse zaledne podsisteme na ravni izmenjave dokumentov integrira z dokumentnim sistemom. S tem postaja 
dokumentni sistem tudi eden od kr itičnih delov informacijske podpore v Finančni upravi RS, saj se preko integracij 
vanj steka čedalje večje število dokumentov, ki nastajajo v postopkih z zavezanci tudi v zalednih sistemih. V letu 
2017 so bile izvedene rešitve na področju optimizacije e -poslovanja z namenom učinkovitejšega in hitrejšega 
brezpapirnega poslovanja. Uvedena je bila možnost odpreme dokumentov preko elektronskega dokumentnega 
sistema EDS k zunanjemu tiskarju KRO. V zvezi s tem je bila izvedena poenostavitev avtomatiziranega določ anja 
pooblaščenca za vročanje, kjer se podatki o pooblaščencih pridobivajo iz zalednega sistema SAP. Pri odpremi pošiljk 
naslovnikom, se zaradi dodane funkcionalnosti po novem dokumenti natisnejo in odpremijo na Pošto Slovenije preko 
zunanjega tiskarja. V to rešitev je bilo vgrajeno hkrati tudi varovanje osebnih podatkov in dostop do revizijske sledi.  
 
Izmenjava podatkov  
Sistem G2G zagotavlja izmenjavo podatkov po uradni dolžnosti med Finančno upravo RS in organi  javne uprave . 
Razpoložljivost sistema izmenj ave podatkov je tudi zunaj delovnega časa F inančne uprave RS v režimu 24/7. 
Možnost pos redovanja podatkov je avtomatska , ko so podatki na razpolago. Cilj sistema G2G je poenostavitev in 
razbremenitev uslužbencev Finančne uprave RS.  Vse zunanje izmenjave me d Finančno upravo RS in zunanjimi 
institucijami so dogovorjene s sklenjenimi protokoli in sporazumi. V letu 2017 je bilo nadgrajeno razvojno okolje. 
Razvit je bil register storitev in avtomatski monitoring storitev. Začel se je tudi proces migracije nekate rih starih 
izmenjav v sistem G2G.  
 
Poslovna analitika  
Na področju poslovne analitike se izvaja razvoj tehnološkega okolja s številnimi podatkovnimi viri, v katerem se s 
povezovanjem teh podatkov izvaja najkompleksnejše analize podatkov. To omogoča izvedbo  kompleksnih poročil in 
analiz. V letu 2017 je bil dosežen velik napredek pri analitiki tveganj utajevanja davkov, naprednem in 
avtomatiziranem poročanju in izkoriščanju novih tehnoloških možnosti analitskega in podatkovnega okolja. S 
pomočjo nove analitik e poročanja je bilo poenoteno in olajšano  delo zaposlenim v Finančni upravi RS . 
 
Spletna stran  
Z namenom lažjega in učinkovitejšega informiranja zavezancev  je Finančna uprava RS v letu 2017 preoblikovala  
naslovne strani in področne strani. Izvedena je bila  nova funkcionalnost »pomembni datumi«, ki samodejno objavlja 
pomembne datum e oz. roke za oddajo. Za lažji pregled je bilo  novicam dodano  označevanje kategorije (prebivalci, 
podjetja, e -storitve, mediji). Izboljšano je bilo  tudi iskanje po spletišču  Finanč ne uprave RS , saj je bil obstoječ iskalnik 
zamenjan z Google iskalnikom.    
 
96  
Zaledni informacijski sistemi  
V informacijskih sistemih, ki podpirajo računovodstvo in izterjavo so bile v letu 2017 izvedene spremembe, ki 
vplivajo na večjo ažurnost knjigovodskega stanja zavezanca. Uvedeno je bilo zapiranje terjatev pred zapadlostjo, če 
zavezanec plačuje z referenco na vrsto davka in večji obseg avtomatično izvedenih pobotov pred vračilom 
obveznosti. Omogočena je bila izdaja potrdil o stanju dolga preko eDavkov in v eč avtomatičnih izmenjav podatkov 
za upravičence razkritji iz knjigovodske evidence, npr. za ZRSZ (seznam dolžnikov) in ZZZS (za izdajo potrdila A1). 
Nadgrajena je bila aplikacija za upravljanje s carinskimi in trošarinskimi zavarovanji (SIGMS) zaradi uskl aditve s 
spremembami carinske in trošarinske zakonodaje.  
 
Programska podora za iz vršbo  je bila izboljšana v smeri večje avtomatizacije posameznega postopka o izvršbi pri 
pridobivanju informacij in izbiri sredstva, po katerem je mogoče poseči v izvršbi. Izveden je bil prehod na novo shemo 
izmenjave podatkov z bankami, med drugim za pridobiva nje podatkov o depozitih dolžnikov. Na področju izterjave 
prekrškovnih terjatev je bilo podprto odločanje o vlogah za obročno plačilo glob in obveščanj e sodišč o izpolnjenih 
pogojih za odreditev nadomestnega zapora dolžnikom.  
 
V informacijskih sistemih, k i pokrivajo področja odmer, so bile v letu 2017 izdelane sledeče nove rešitve, ki v celoti 
zagotavljajo vse potrebne funkcionalnosti. Izhodni dokumenti aplikacij se skladno s splošnimi navodili eVročajo:  
 nova aplikacija za potrebe o dmere nadomestila za kri tje stroškov vzdrževanja osuševalnih sistemov in odmere 
nadomestila za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja namakalnih sistemov,  
 nova aplikacija za podporo odmeri dohodnine od obresti,  
 nova aplikacija za potrebe odmere dohodnine od dividend.  
 
Za olajš evanje zakonite trgovine in boj proti goljufijam so potrebni enostavni, hitri in standardni carinski postopki in 
procesi. Uporaba informacijske in komunikacijske tehnologije je ključna za olajševanje trgovine in hkrati zagotavljanje 
učinkovitosti carinskih  kontrol, s tem pa nižjih stroškov za podjetja in manjšega tveganja za družbo. Carinski zakonik 
Unije temelji na predpostavki, da se carinski in trgovinski posli opravljajo elektronsko ter, da sistemi informacijske in 
komunikacijske tehnologije za carinske  operacije omogočajo gospodarskim subjektom enake storitve v vseh DČ 
Unije. Z realizacijo večletnega programa za e -carino bo na podlagi e -poslovanja omogočena večja učinkovitost 
carinske unije kot celote. Aktivnosti potekajo preko nacionalnih in evropski h projektov. Tudi trošarinsko poslovanje 
in delo na področju okoljskih dajatev zasleduje cilje za večjo učinkovitost, hitrost izvajanja postopkov, znižanje 
stroškov in boljši nadzor z intenzivnim uvajanjem elektronskega poslovanja.  
 
ePriloge  v slovenskem avtomatiziranem izvoznem sistemu (SIAES),  
Z dnem 13. 4. 2017 je v izvoznem sistemu SIAES vključena SICIS funkcionalnost ePriloge. Deklarant/izvoznik 
lahko s strani carine zahtevane spremne dokumente pošlje v sistem na elektronski način.  
 
Sistem registriranih izvoznikov (REX)  
Od 1.1.2017 je bilo na nivoju EU omogočeno evidentiranje registriranih izvoznikov v centralni aplikaciji REX. 
Preverjanje REX številk se izvaja avtomatično. Za namene preverjanja REX številk je bil implementiran spletn i servis 
preko katerega je vzpostavljena povezava med uvoznim deklaracijskim sistemom (SIAIS) in sistemom CRS 
(Customer Reference Services). Spletni servis zagotavlja, da se podatki iz centralne aplikacije REX preko si stema 
CRS, prenašajo v nacionalno bazo  podatkov, kjer so na voljo uvoznemu deklaracijskemu sistemu. Ker se bodo v 
prihodnosti na enak način preverjali tudi podatki v zvezi s carinskimi odločbami oz. dovoljenji, pooblaščenimi 
gospodarskimi subjekti in EORI številkami, je spletni servis prilagoj en tudi vsem bodočim zahtevam.  
 
Sistem carinskih odločb (Customs Decision System - CDS)  
Evropska komisija je v sodelovanju z državami članicami pripravila informacijsko podprt sistem, namenjen upravljanju 
s carinskimi odločbami/dovoljenji (sistem CDS), z namenom poenotenja vlaganja zahtevkov, izdaje in upravljanja 
dovoljenj.  
   
 97 Sistem CDS je sestavljen iz različnih komponent, ki so namenjene tako gospodarskim subjektom kot carinskim 
organom. Gospodarskim subjektom oz. njihovim predstavnikom sistem CDS preko komponente Trader Portal 
(uporabniški vmesnik za gospodarske subjekte) omogoča vlaganje in upravljanje z različnimi zahtevki za pridobitev 
carinskih dovoljenj. Carinskim uradnikom pa sistem CDS preko komponente CDMS (uporabniški vmesnik za finančne 
uradnik e) omogoča upravljanje z zahtevki in dovoljenji ter posvetovanje z drugimi udeleženimi državami članicami.  
 
V okviru tega projekta so bile izvedene tudi prilagoditve tranzitnega, uvoznega in izvoznega deklaracijskega sistema. 
Preverjanje podatkov v zvezi s  carinskimi odločbami oz. dovoljenji se bo izvajalo avtomatično preko spletnega 
servisa, ki bo zagotavljal, da se bodo podatki iz centralne aplikacije carinskih odločb prenašali v nacionalno bazo 
podatkov, kjer bodo na voljo nacionalnim deklaracijskim sist emom.  
 
Modul Nadzor (MNAD)  
Evidentiranje predloženih dokumentov v MNAD je v prvi fazi temeljilo na ročnem vnosu podatkov s strani carinskih 
organov, vendar pa je bilo že od samega začetka predvideno tudi pošiljanje elektronskih podatkov v MNAD s strani 
deklarantov. Z vidika pohitritve postopkov, pospeševanja logističnih procesov, omogočanja brezpapirnega 
poslovanja in izvajanja elektronske analize tveganja, pa se je pokazala potreba po implementiranju dodatnih 
elektronskih sporočil in sicer sporočila o kont roli, sporočila o prepustitvi blaga, sporočila za omogočanje spreminjanja 
podatkov in sporočila o zaključenosti oz. nezaključenosti določene knjižbe. V MNAD se je omogočilo tudi izvajanje 
analize tveganja oz. povezava MNAD z modulom SAT, kreiranje lastnih napotkov SAT ter vpis ugotovitev kontrole. 
Z nadgradnjo MNAD so bile zadovoljene  tudi zahteve novega carinskega zakonika EU v zvezi z evidentiranjem 
deklaracije za začasno hrambo.  
 
Odobreni kraj predložitve blaga carini  
V začetku leta 2017 je bila v izvozn emu in uvoznemu deklaracijskemu sistemu izvedena avtomatizacija prepuščanja 
uvoznih deklaracij v skladu z dovoljenjem za odobreni kraj predložitve blaga carini. Navedena poenostavitev 
omogoča podjetjem oz. njihovim zastopnikom avtomatično prepustitev uvozn ih deklaracij oz. blaga po poteku 
časovnika, v kolikor se v deklaraciji niso prožili napotki sistema analize tveganja.  
 
E-TROD  
V začetku leta 2017 je bil IS E -TROD nadgrajen zaradi novele ZDavP -2J, ki je določila nov način obračunavanja 
obresti pri 55. čl enu ZDavP -2 in vložitev obračuna v času davčno inšpekcijskega nadzora (140.a člen ZDavP -2). V  
februarju  2017  je sledila nadgraditev informacijskega sistema E -TROD z dokumentoma Napoved prejema 
trošarinskih izdelkov iz druge države članice in Napoved odpreme pošiljke v drugo državo članico, ki se uporabljata 
za spremljanje gibanja trošarinskih izdelkov s plačano trošarino. Zaradi pogoste spremembe drobnoprodajne cene 
in trošarine pri drobno rezanem tobaku in cigaretah je bila izvedena optimizacija vnosa podatkov na obračunskem 
obrazcu TRO -RAZ. Uporabnikom je poleg ročnega vnosa podatkov, na voljo uporaba XLS -XLSX »Pripomočka TRO -
RAZ«.  
 
SIEMCS  
V aplikacijo SIEMCS so bile 9. novembra 2017 vključene nove nacionalne funkcije, ki uporabnikom omogočajo boljši 
pregled nad gibanji v aplikaciji SIEMCS in nadzornim uradom lažji nadzor nad gibanji v režimu odloga plačila tr ošarine 
med državami članicami. Glavno novost predstavlja uvedba nadzornega ukrepa časovnika v SIEMCS, ki omogoča 
nadzornemu finančnemu uradu določitev časa, ki teče od vložitve osnutka elektronskega trošarinskega dokumenta 
oziroma osnutka poročila o preje mu v SIEMCS do potrditve dokumenta v sistemu. V tem času se lahko nadzorni 
finančni urad odloči za kontrolo odpremljene ali prejete pošiljke. Spremenjena je bila tudi osnovna stran aplikacije 
SIEMCS z izboljšanim prikazom seznama zadnjih prejetih oziroma o dpremljenih elektronskih trošarinskih 
dokumentov in hitrejšim iskanjem dokumentov ter dopolnjeno lokalno iskanje, ki po novem omogoča pripravo in 
shranjevanje analitičnih izpisov.  
 
98 NOTRANJI IN ZUNANJI NADZOR NAD FINANČNO UPRAVO RS  
 
Pravilnost in smotrnost poslovanja Finančne uprave RS se preverja z notranjimi in zunanjimi nadzornimi mehanizmi. 
Sistem notranjega nadzora z izvajanjem in spremljanjem popravljalnih ukrepov zagotavlja sprotno odpravo 
morebitnih napak in stalno izboljševanje poslovanja.  
 
Notranji nadz or 
 
Notranje revizijska služba je v letu 2017  zaključila 9 notranjih revizij  oziroma preveritev notranj ih kontrol in pravilnost i 
poslovanja na naslednjih področjih: povračila  stroškov prevoza na delo in iz dela ; opremljenost, varovanje in upo raba 
mrežnih tiskalnikov; izvajanje pogodb; vračila stroškov postopkov na podlagi napak v postopkih F inančne uprave RS; 
sistem upravljanja tarifnih opustitev in kvot; avtomatična izmenjava informacij med Slovenijo in EU nanašajoč na 
Direktivi 2011/16/EU in 2014/107/EU; zavarovanje dolga na področju davčnih, carinskih in trošarinskih postopkov; 
izvajanje tranzitnih posto pkov. V izvedenih notranjih revizijah je bilo za odpravo pomanjkljivosti in izboljšanje 
poslovanja izdanih več priporočil, katerih izvajanje Notranjerevizijska služba spremlja do ustrezne realizacije.   
 
Pravilnost izvajanja postopkov v finančnih uradih je bila s strani pristojnih uprav Generalnega finančnega urada 
preverjena tudi v 23 notranjih strokovnih nadzorih. V nadzorih niso bile ugotovljen e nobene  kritične nepravilnosti.  
 
Služba za notranji nadzor je izvajala 2 redna notranja nadzora in 18 izrednih n eposrednih notranjih nadzorov. Na 
podlagi ugotovitev je bilo sprejetih 18 ukrepov. Redna notranja nadzora sta se izvedla na področjih: carinjenje poštnih 
pošiljk, ki je zaključen in postopki obravnave kaznivih ravnanj, ki v letu 2017 še ni bil zaključen (d o faze osnutkov 
poročil). Z izrednimi notranjimi nadzori se je ugotavljala zakonitost ravnanja konkretnih uslužbencev.  
 
V letu 2017 je v Finančno upravo RS prispelo 342 pripomb in  515 pohval. Z obravnavo pripomb se izvaja posredni 
notranji nadzor. Največ pripomb se je nanašalo na področje obdavčitve dohodka, in sicer 34,3 %, s 17,3 % sledi 
področje knjigovodstva in izterjave, z 11,5 % pa področje kodeksa etike ter ostale pripombe z 36,9 -odstotnim 
deležem. Po skupinah zaposlenih je bilo v letu 2017 največ p ripomb zoper kontrolorje (96), sledijo inšpektorji (34) in 
izterjevalci (24). Na kontrolorje se nanaša tudi največ pohval (375).  Med vsemi pripombami je bilo 10,7 % 
upravičenih, 9,5 % delno upravičenih in 71,6 % neupravičenih. Ostalo (8,2 %) predstavljajo pripombe, pri katerih 
opredelitev upravičenosti ni možna ali smiselna.  
 
Zunanji nadzor  
 
Računsko sodišče RS je v letu 201 7 izdalo 3 revizijska poročila , v katerih je obravnavalo poslovanje Finančne uprave 
RS: Predlog zaključnega r ačuna proračuna RS za leto  2016 ; Zbirna bilanca stanj a proračuna RS na dan 31. 12. 2016 
in Sistem ravnanja z odpadnimi nagrobnimi svečami . Računsko sodišče je ocenilo, da postopki, povezani z 
obračunavanjem, plačevanjem in nadzorom nad okoljsko dajatvijo za nagrobne sveče, potekajo  učinkovito.  Tudi v 
drugih dveh revizijah Finančni upravi RS ni bil naložen noben popravljalni ukrep, niti priporočilo.  
 
Poslovanje Finančne uprave RS je bilo tudi predmet dveh inšpekcijskih nadzorov. Inšpektorat za javni sektor je v 
okviru inšpekcije za sistem javnih uslužbencev preverjal postopke premestitve/napredovanj na enem izmed finančnih 
uradov, v okviru upravne inšp ekcije pa je bil izveden nadzor nad izvajanjem določb Zakona o splošnem upravnem 
postopku in Zakona o davčnem postopku v postopkih odmerjanja in obračunavanja obveznih dajatev ter nadzor nad 
izvajanjem Uredbe o upravnem poslovanju.  
 
Evropska komisija  je v letu 2017 izvedla inšpekcijski pregled tradicionalnih lastnih sredstev in upravljanje zunanjega 
tranzitnega postopka EU ter več monitoringov, katerih predmet so bili tudi carinski postopki. Zaključki Evropske 
komisije so bili v vseh primerih pozitivni.  
   
 99 Ukrepi za integriteto F inančne uprave RS 
 
Finančna uprava RS se zaveda pomena  odgovornega in  transparentnega  delovanja, zagotavljanja ničelne tolerance 
do korupcije ter krepitve integritete zaposlenih. Slednje je umeščeno tudi med ključne strateške cilje Finančne uprave 
RS 2015 –2020. Finančna uprava RS pri svojem delu upošteva zakonska določila , smernice  in prip oročila ter sledi 
lastnim strateškim usmeritvam ter usmeritvam na nacionalni in m ednarodni ravni na tem področju .  
 
Finančna uprava RS je v letu 201 7 z vrsto aktivnostmi in ukrepi skrbela za višjo raven organizacijske kulture, etike 
in integritete, stalni razvoj znanj  in veščin ter zadovoljstvo zaposlenih. Izvedenih je bila vrsta ukrepov za obvladovanje  
korupcijskih tveganj in s tem ukrepov za krepitev integritete v notranjem in zunanjem okolju.  
Redno je bilo spremljano uresničevanje ukrepov iz Načrta inte gritete in Registra k oruptivnih tveganj, posodobljene 
so bile notranje informacije in vsebine za zaposlene na področju integritete ( lobiranja in nedovoljenih vplivov, 
nasprotja interesov, prejeman ja daril, zaščite prijaviteljev) .  
 
Finančna uprava RS je v preteklem letu še izboljšala sodelovanje s Komisijo za preprečevanje korupcije (v 
nadaljevanju: KPK). S strani KPK je bilo izvedeno usposabljanje uslužbencev s področja etike, integritete in 
preprečevanja korupcije, s strani Finančne uprave RS pa je bilo z a zaposlene KPK izvedeno predavanje s področja 
davčnega inšpekcijskega nadzora. Finančna uprava RS je svoj del prispevala tudi v obliki odgovorov na vprašalnik 
v okviru 2. kroga ocenjevanja Slovenije glede implementacije Konvencije Združenih narodov proti korupciji.  
 
V letu 2017 je Služba za notranji nadzor obravnavala 23  prejetih prijav. Nepravilnosti so bile ugotovljene v dveh 
primerih. V enem primeru je bila uslužbencu podana odpoved delovn ega razmerja , v drugem primeru pa ustno 
opozorilo, ker je nastop ilo absolutno zastaranje že pred prejemom prijave. V nobenem primeru ni bil ugotovljen sum 
kaznivega dejanja jemanja ali dajanja podkupnine.  
 
PORABA PRORAČUNSKIH SREDSTEV  
 
Finančna uprava RS je v letu 201 7 porabila 1 36.135.869 evrov, in sicer 131.604.801 evrov za tekoče delovanje ter 
4.531.068 evrov za izplač ilo donacij upravičencem do dela dohodnine.  Poraba sredstev za tekoče delovanje 
Finančne uprave RS v letu 2017 je bila za 5,3 % višja kakor v letu 2016. Višja poraba sredstev v letu 2017 je predvsem 
posledica izplačil za odpravo plačnih anomalij.  
 
Preglednica  92: Poraba proračunskih sredstev v le tu 2017  glede na leto 201 6, v evrih  
 2016  2017  Indeks 
2017/2016  
Integralna proračunska sredstva  124.534.566  131.203.123  105,4  
Plače  102.619.623  106.984.906  104,3  
Izdatki za blago in storitve  11.998.428  12.427.217  103,6  
Nakup in gradnja osnovnih sredstev  9.816.515  11.741.000  119,6  
Investicijski transferi pravnim in fizičnim osebam, ki niso 
proračunski uporabniki  100.000  50.000  50,0 
Namenska proračunska sredstva – sredstva EU  442.613  276.762  62,5 
Plače  65.852  0 0,0 
Izdatki za blago in storitve  345.577  215.802  62,4 
Nakup in gradnja osnovnih sredstev  31.184  60.960  195,5  
Namenska proračunska sredstva  900 124.916  13.879,6  
Izdatki za blago in storitve  900 0 0,0 
Nakup in gradnja osnovnih sredstev  0 124.916  - 
Plačilo DDV  1.611  -  0,0 
Skupaj poraba za tekoče delovanje  124.979.690  131.604.801  105,3    
 
100  2016  2017  Indeks 
2017/2016  
Donacije za upravičence dela dohodnine  4.104.200  4.531.068  110,4  
Izplačila donacij - transferi  4.104.200  4.531.068  110,4  
Skupaj poraba Finančne uprave RS  129.083.890  136.135.869  105,5  
 
Preglednica  93: Poraba proračunskih sredstev za tekoč e delovanje Finančne uprave RS v letu 2017   
 Vrednost  
 v € Struktura  
 % 
Plače  106.984.906  81,3 
Izdatki za blago in storitve  12.643.019  9,6 
Nakup in gradnja osnovnih sredstev  11.926.876  9,1 
Investicijski transferi pravnim in fizičnim osebam, ki niso proračunski 
uporabniki  50.000  0,0 
Skupaj  131.604.801  100,0  
 
Slika  10: Pregled porabe proračunskih sredstev za tekoče delovanje v obdobju 2015 -2017, v evrih  
 
 020.000.00040.000.00060.000.00080.000.000100.000.000120.000.000140.000.000
2015 2016 2017Investicijski
transferi
Nakup in gradnja
osnovnih
sredstev
Izdatki za blago
in storitve
Plače  
PRILOG A 
 
REALIZACIJA IZVEDBEN EGA  NAČRT A STRATEGIJE FINANČNE UPRAVE RS ZA LETO 201 7 
 
Izvedbeni načrt strategije določa 23 širših aktivnosti, ki so usmerjene k izpolnjevanju strateških ciljev in vodijo delovanje  Finančne uprave RS. Pod aktivnostmi so 
določeni posebni ukrepi, ki kot specifične naloge in aktivnosti vodijo k realizaciji zastav ljenih ciljev. V letu 2017 je Finančna uprava RS spremljala 65 ukrepov, jih 
primerjala z vnaprej določenimi kazalniki in spremljala njihovo realizacijo. Dosegla in uresničila je večino ukrepov na vseh zastavljenih strateških področjih. Na številnih 
področj ih so ciljni ka zalniki za leto 2017 preseženi.  
 
Strateški cilji  Aktivnosti  Ukrepi  Kazalniki za cilje za 2017  Realizacija  
1 UČINKOVITO 
POBIRANJE 
DAJATEV  1.1 Izboljšanje kakovosti navodil, 
pojasnil in drugih dokumentov ter 
obrazcev za zavezance.  1.1.1 Priprava pripomb na zakonodajne osnutke in predlogov 
poenostavitev zakonodaje  Realizacija letnega načrta 
JFP  104,0  
  1.1 Izboljšanje kakovosti navodil, 
obrazcev za zavezance.  1.1.2 Popravki obstoječih in priprava novih notranjih aktov, 
obrazcev in informacijskih rešitev  Indeks rasti neto pobranih 
JFP glede na predhodno leto  106,3 %  
  1.2 Izboljšanje ažurnosti, 
zanesljivosti in povezljivosti  
evidenc, ki so temeljnega pomena 
za pobiranje dajatev.  1.2.2 Izboljšanje ažurnosti, celovitosti in kontrole nad sistemom 
prenosa terjatev in obveznosti iz sistemov za obdavčenje v 
knjigovodski sistem FURS  Število davkov, za katere je 
uveden delta princip knjiženja 
v primerjavi z vsemi davki, 
kjer je ta način relevanten  E.Trod O D za 3 
okoljske dajatve že v 
uporabi, za ostale v 
razvoju. E -Trod 
"vračila" v končni fazi 
razvoja        
za pobiranje dajatev.  1.2.3 Izvajanje neposredne volje d avčnih zavezancev – donacije za 
upravičence dela dohodnine  Odvedene donacije glede na 
izjave davčnih zavezancev  90,9 %  
za pobiranje dajatev.  1.2.3 Izvajanje neposredne volje davčnih zavezancev – donacije za 
upravičence dela dohodnine  Nakazilo donacij glede na 
izjave davčnih zavezancev  4.399.013  evrov  
za pobiranje daj atev.  1.2.3 Izvajanje neposredne volje davčnih zavezancev – donacije za 
upravičence dela dohodnine  Delež izplačanih donacij 
upravičencem glede na 
izračun  98,9 %  
 
Strateški cilji  Aktivnosti  Ukrepi  Kazalniki za cilje za 2017  Realizacija    
 
102      
Strateški cilji Aktivnosti  Ukrepi  Kazalniki za cilje za 2017  Realizacija  
upravičence dela dohodnine  Realizacija izdanih obračunov 
donacij  100 %  
  1.3 Zagotavljanje učinkovite 
izterjave dolga.  1.3.1 Povečanje avtomatizacije postopkov administrativne izvršbe  Delež pobranih JFP v vseh 
zapadlih terjatvah  92,46 %  
izterjave dolga.  1.3.2 Povečanje elektronskega poslovanja s predlagatelji izvršb, 
bankami in ostalimi institucijami  Delež izterjanih davčnih 
terjatev glede na znesek v 
terjanem dolgu  39,7 %  
izterjave  dolga.  1.3.3 Učinkovita uporaba izvršilnega sredstva glede na višino dolga  Delež izterjanih nedavčnih 
terjatev glede na znesek, dan 
v izterjavo  34,1 %  
izterjave dolga.  1.3.4 Aktivno sodelovanje s predlagatelji izvršb denarn ih nedavčnih 
terjatev  Delež rešenih zadev 
nedavčnih terjatev glede na 
število zadev, prejetih v 
izterjavo  71,3 %  
izterjave dolga.  1.3.5 Aktivno sodelovanje s predlagatelji izvršb denarnih nedavčnih 
terjatev  Delež obravnavanih zadev 
glede na število prejetih 
predlogov za izvršbo 
nedavčnih terjatev  97,21 %  
  1.4 Izboljšanje kulture 
prostovoljnega plačevanja dajatev.  1.4.1 Izboljšanje načina opominjanja  Delež prostovoljno plačanih 
dajatev, za katere je 
nadzornik FURS  98,69 %  
prostovoljnega plačevanja dajatev.  1.4.2 Priprava in izvedba CRM (Compliance risk management) 
strategije  Vzpostavitev modela CRM  Model CRM je delno 
vzpostavljen na 
ključnih tveganjih pri 
izpolnjevanju 
davčnih obveznostih  
prostovoljnega plačevanja dajatev.  1.4.3 Izvedba promocijskih aktivnosti  Število promocijskih aktivnosti  48 PR aktivnosti 
(sporočila za medije 
in udeležba na 
sejmih)  
prostovoljnega plačevanja dajatev.  1.4.4 Izvajanje projekta davčnega opismenjevanja mladih  Število učencev in dijakov, 
vključenih v projekt  5811  
       
 103 Strateški cilji  Aktivnosti  Ukrepi  Kazalniki za cilje za 2017  Realizacija  
  1.5 Razvoj obstoječih in novih 
komunikacijskih metod in orodij za 
učinkovito, ciljno komuniciranje z 
zavezanci.  1.5.3 Prilagoditev spletnih vsebin osebam s posebnimi potrebami, 
tujcem, manjšinam idr.  Število obiskov prilagojenih 
spletnih strani FURS  576 
komunikacijskih metod in orodij  za 
zavezanci.  1.5.4 Vzpostavitev in aktivna uporaba komunikacijskih kanalov na 
družbenih omrežjih (Twiter, Facebook, Instagram, Snapchat)  Število objav na 
komunikacijski kanal na teden  5 objav/teden na 
Faceboook in Twitt er 
2 VAROVANJE 
DRUŽBE IN 
FINANČNIH 
INTERESOV  2.1 Izboljšanje učinkovitosti 
nadzornih metod.  2.1.1 Vzpostavitev sistema sprotnega samodejnega opominjanja v 
primeru nepredložitve napovedi in obračunov)  Delež implementacije 
samodejnega opominjanja in 
vročitev opominov z 
eVročanjem za DDV -O in 
REK-1 50 %  
  2.1 Izboljšanje učinkovitosti 
eVročanje  43 %  
nadzornih metod.  Ohranjanje deleža ne glede na število registriranih zavezancev  Delež davčnih zavezancev, 
pri katerih je bil opravljen 
inšpekcijski nadzor  1,98 %  
  2.2 Izboljšanje učinkovitosti  
sistema zbiranja, vrednotenja, 
izmenjave in analiziranja podatkov 
in informacij.  2.1.2 Vzpostavitev centralnega dodeljevanja zadev v IN na FU  Delež nadzorov z 
ugotovljenimi nepravilnostmi v 
ciljno usmerjenih inšpekcijskih 
nadzorih  79,56 %  
  2.3 Učinkovito preprečevanje, 
odkrivanje in pregon goljufij ter 
zlorab zakonodaje.  2.1.3 Izvajanje ciljno usmerjenih nadzorov na rizičnih področjih  Delež uspešno podanih 
kazenskih zadev na podlagi 
ovadb in naznanil FURS  82,40 %  
nadzornih metod.  Izboljšanje deleža odločitev v inšpekcijskih odločbah  Delež odločitev IN, ki so 
vzdržale presojo II. stopnje  72,13 %  
nadzornih metod.  2.1.3 Izvajanje ciljno usmerjenih nadzorov na rizičnih področjih  Število izvedenih nadzorov po 
vrsti nadzora  (brez MO)  7.004  
nadzornih metod.  2.1.3 Izvajanje ciljno usmerjenih nadzorov na rizičnih področjih  Znesek ugotovljenih 
obveznosti v finančnih 
nadzorih  131,8 mio evrov    
 
104      
in informacij.  2.2.1 Vzpostavitev metodologije zajema podatkov, analize, 
predstavitve rezultatov in predlogov ukrepov  Število obdelanih in 
analiziranih informacij o 
možnih ali ugotovljenih 
nezakonitostih  2540  
zlorab zakonodaje.  2.3.1 Odkrivanje in preprečevanje davčnih utaj z uvedbo preiskav  Delež izvedenih kontrol pri 
uvoznih in izvoznih postopkih 
na podlagi el. sistema analize 
tveganja  Uvoz: 85 %  
Izvoz 78 %  
zlorab zakonodaje.  2.3.2 Izvajanje aktivnosti nadzora na vseh področjih dela FURS  Število analiziranih preskusov 
v carinskem laboratoriju  7578  
zlorab zakonodaje.  2.3.3 Priprava predlogov sprememb zakonodaje na področju 
zatiranja kriminala  Število mnenj na osnovi 
odvzetih  vzorcev, ki jih 
pripravlja SCT  588 
  2.4 Oblikovanje in uporaba 
učinkovitih ukrepov proti pretoku 
nedovoljenega in prepovedanega 
blaga.  2.4.1 Priprava katalogov ukrepov za posamezna področja 
prepovedi in omejitev  Število izvedenih kontrol na 
področju prepovedi in 
omejitev  9700  
  2.5 Izvajanje učinkovitih metod in 
postopkov boja proti goljufijam, 
organiziranemu kriminalu, drogam 
in terorizmu ter proti širjenju 
nezakonitega, nevarnega ali 
ponarejenega in piratskega blaga.  2.5.1 Povečanje učinkovitosti sistema analize tveganj na področjih 
zaščite pravic intelektualne lastnine, nelegalne trgovina z odpadki 
in nadzora prometa strateškega blaga  Število izvedenih ukrepov za 
področje varstva pravic 
intelektualne lastnine  746 
  2.6 Aktivno sodelovanje in 
izmenjava podatkov, informacij, 
znanj in izkušenj na nacionalni in 
mednarodni ravni.  2.6.2 Dopolnitev sistema obvladovanja tveganj rizičnih področjih na 
podlagi mednarodne izmenjave informacij  Delež negativnih odgovorov 
na naknadna preverjanja 
dokazil o pr eferencialnem 
poreklu blaga, ki so bila 
izdana v Sloveniji  6 % (glede na do 
sedaj prejete 
odgovore)  
     
 105 Strateški cilji  Aktivnosti  Ukrepi  Kazalniki za cilje za 2017  Realizacija  
podlagi mednarodne izmenjave informacij  Delež zadetkov, ki potrjujejo 
naš dvom v pravilnost dokazil, 
kar se kaže s povečanjem 
deleža negativnih odgovorov 
iz tujine na naknadna 
preverjanja dokazil o 
preferencialnem poreklu 
blaga, ki so bila izdana zunaj 
EU 44 %  
     
nadzornih metod.  Izvajanje učinkovitih kontrol s poudarkom na finančnih posledicah. 
Povečati število napotkov za kontrolo, vezanih na tarifno številko in 
poreklo. Analizirati napotke, katerih kontrole dajejo pozitivne 
finančne učinke in povečati število takih kontrol  Znesek pozitivnega 
finančnega učinka zaradi 
izvedenih kontrol v fazi 
carinjenja  766.439,01  
nadzornih metod.  Akreditacija laboratorija pomeni povečanje zaupanja v njegovo 
delovanje, zagotavljanje sledljivih, primerljivih ter splošno priznanih 
rezultatov in nenehno izboljševanje kakovosti storitev in 
učinkovitosti vodenja.  izvedba vseh aktivnosti ki so 
potrebne za pridobitev 
akreditacije laboratorija z 
končnim ciljem pridobitve 
akreditacije posameznih 
metod  2 metodi od 6. 
validirani, postopek 
akreditacije v t eku 
nadzornih metod.  Izboljšanje kvalitete napotkov v sistemu z namenom odkritja več 
nepravilnosti oz. dvig razmerja uspešnih profilov prepovedi in 
omejitev nasproti celotnemu proženju profilov prepovedi in 
omejitev.  Dvig razmerja učinkovitih 
kontrol na področju PiO  razmerje 1,66 %  
nadzornih metod.  Uvedba novih in sprememba obstoječih ukrepov za zagotavljanje 
učinkovitih postopkov nadzora v kontroli  Delež ugotovljenih 
nepravilnosti v skupnem 
številu izvedenih kontrol  8,23 %  
nadzornih metod.  Izboljšanje učinkovitosti postopkov za zagotovitev izpolnitve 
obveznosti oddaje obračunov in napovedi zavezancev  Delež predloženih 
obračunov/napovedi na 
podlagi poziva  58,28 %  
       
106      
3 
Z OKOLJEM IN 
RAZVOJ 
PARTNERSTEV  3.1 Dvig kakovosti storitev za 
zavezance za plačilo dajatev ob 
razvoju novih delovnih metod in 
postopkov s ciljem oblikovanja 
prijaznejšega in razumljivejšega 
okolja, pravočasnega obveščanja 
in izmenjave informacij, odprave 
administrativnih ovir ter zniža  3.1.1 Izvedba ukrepov za pohitritev postopkov odmere javnih 
dajatev  Obdelani (vhodni in izhodni) 
dokumenti glede na letni načrt  Vhodni: 4,9 mio 
Izhodni: 4,5 mio  
     
  3.1 Dvig kakovosti storitev za 
administrativnih ovir ter zniža  3.1.2 Širitev brezpapirnega načina poslovanja z zavezanci  Delež dodatno ugotovljenih 
obveznosti kontrole (vključno 
s samoprijavami) v pobranih 
prihodkih JFP  1,48 %  
administrativnih ovir ter zniža  3.1.3 Ukr epi za povečanje deleža in uspešnosti obravnavanih 
pritožb  Delež obravnavanih pritožb v 
vseh prejetih pritožbah  84,9 %  
     
 107 Strateški cilji  Aktivnosti  Ukrepi  Kazalniki za cilje za 2017  Realizacija  
  3.1 Dvig kakovosti storitev za  
administrativnih ovir ter zniža  3.1.3 Ukrepi za povečanje dele ža in uspešnosti obravnavanih 
pritožb  Delež zadev, rešenih v 
zakonskem roku  98,3 %  
  3.2 Razvoj in uvajanje e -okolja z 
namenom zagotavljanja 
enostavnega, racionalnega, 
preglednega in hitrega sodelovanja 
z okoljem.  3.2.1 Priprava zahtev in implementacija enotne vstopne točke za 
prijavo zavezancev v IS FURS  Zahteve pripravljene in 
enotna vstopna točka v 
testiranju  33 %  
  3.3 Oblikovanje in izvajanje 
učinkovitih načinov sodelovanja z 
gospodarstvom, skozi horizontalni 
monitoring, sistema enotnega 
okna, pooblaščenih gospodarskih 
subjektov in podobno.  3.3.2 Povečanje deleža poenostavitev v carinskih postopkih  Delež deklaracij, vloženih v 
poenostavljenih postopkih na 
UVOZNI strani glede na 
število deklaracij, vloženih po 
običajnem postopku  81,6 %  
subjektov in podobno.  3.3.2 Povečanje deleža poenostavitev v carinskih postopkih in 
števila imetnikov posebnih statusov (pooblaščeni gospodarski 
subjekt, horizontalni monitoring – ukrep se začne spremljati po 
sprejemu ustrezne zakonske podlage)  Število imetnikov potrdila 
AEO  111 
subjekt, horizon talni monitoring – ukrep se začne spremljati po 
sprejemu ustrezne zakonske podlage)  Povprečni čas za izdajo ZTI 
od datuma prejema 
popolnega zahtevka do izdaje  27 
     
108 Strateški cilji  Aktivnosti  Ukrepi  Kazalniki za cilje za 2017  Realizacija  
  3.4 Razvoj učinkovitega in 
trajnostnega sodelovanja z organi 
in institucijami v Sloveniji in svetu 
na carinskem in davčnem področju 
z izmenjavo podatkov in informacij, 
znanj in dobrih praks, dvo - in 
večstranskimi sporazumi, skupnim 
sodelovanjem in izvajan  3.4.2 Sklepanje sporazumov o sodelovanju z nacionalnimi in 
mednarodnimi institucijami  Število novih sporazumov  UD: 4; UI: 2; UC: 1; 
URI: 5  
 
sodelovanjem in izvajan  3.4.3 Organizacija mednarodnih dogodkov v Sloveniji  Število izvedenih aktivnosti  2 
sodelovanjem in izvajan  3.4.5 Izvajanje aktivnosti tehnične pomoči tretjim državam  Število izvedenih aktivnosti  2 študijska obiska 
držav zahodnega 
Balkana in 
dvomesečno 
stažiranje 
predstavnika carine 
BiH 
in instituci jami v Sloveniji in svetu 
sodelovanjem in izvajan  3.4.7 Udeležba v EU programih iz delovnega področja službe 
(Carina 2020 i n Fiscalis 2020)  Delež udeležbe FURS v vseh 
letnih aktivnostih C2020 in 
Fiscalis 2020  Customs 24 %, 
Fiscalis 11 %  
       
 109 Strateški cilji  Aktivnosti  Ukrepi  Kazalniki za cilje za 2017  Realizacija  
z okoljem.  3.2.1 Priprava zahtev in implementacija enotnega vstopnega 
portala za prijavo zavezancev v IS FURS  Prenovljen spletni portal, 
uporaba skupnih MJU 
gradnikov, uvedba e -storitev 
na edavk ih in ecarini  50 %  
subjektov in podobno.  3.3.2 Povečanje deleža poenostavitev v carinskih postopkih  Poveč anje deleža 
poenostavitev v IZVOZNIH 
carinskih postopkih  92,6 %  
 3.1 Dvig kakovosti storitev za 
postopkov s ciljem oblikovanja  
administrativnih ovir ter zniža  Ukrepi za povečanje deleža in uspešnosti obravnavanih pritožb  Delež za FURS ugodno 
rešenih pritožb na II. stopnji  74,77 %  
4 V RAZVOJ IN 
K REZULTATOM 
USMERJENA 
ORGANIZACIJA  4.1 Izboljšanje poslovnih procesov 
in delovnih metod ter postopkov za 
učinkovito prilagajanje na 
spremembe in zahteve v notranjem 
in zunanjem okolju.  Stalno zaposlovanje novih uslužbencev v skladu s kadrovski m 
načrtom  Povprečna starost zaposlenih 
za nedoločen čas  49,1 
  4.2 Izvajanje ukrepov za stalno rast 
organizacijske kulture, etike in 
integritete  Merjenje zadovoljstva zaposlenih na FURS – izvedba meritev v 
2017  Delež odhodov zaposlenih 
(brez upokojitev) oziroma 
NETO fluktuacija  0,56 %  
  4.3 Vzpostavitev in učinkovito 
upravljanje sistema kompetenc 
zaposlenih.  4.3.1 Opredelitev potrebnih kompetenc zaposlenih po posameznih 
področjih dela  Vzpostavljen sistem 
kompetenc v FURS  FURS je vključena v 
projekt MJU z 
naslovom: Učinkovito 
upravljanje 
zaposlenih, v okviru 
katerega bo 
vzpostavljen sistem 
kompetenc za 
celotno državno 
upravo.    
 
110      
zaposlenih.  4.3.2 Priprava in izvajanje letnega načrta izobraževanja in 
usposabljanja FURS  Delež zaposlenih vključenih v 
usposabljanja  84 %  
     
upravljanje sistema  kompetenc 
usposabljanja FURS  Delež notranjih usposabljanj  64 %  
usposabljanja FURS  Povprečno število dni 
usposabljanj na zaposlenega  3,7 dni  
  4.1 Izboljšanje poslovnih procesov 
in zunanjem okolju.  Ukrepi na  področju promocije zdravja in povečevanja zadovoljstva 
zaposlenih na delovnem mestu  Povprečno število dni 
odsotnosti zaradi bolezni  18,4 dni  
PODPORA: 
INTEGRALEN 
INFORMACIJSKI 
SISTEM  P2 Uvedba brezpapirnega 
poslovanja.  Integracija EDS v vse dele poslovanja FURS  Stopnja izvedene integracije 
EDS, v celoti integriranih 
zalednih sistemov v vse dele 
poslovanja FURS  2 
    
 Finančna uprava RS  
Generalni finančni urad  
Šmartinska cesta 55  
 Telefon: (01) 478 3800  
Telefaks: (01) 478 3900  
E-naslov: gfu.fu@gov.si  
www.fu.gov.si  
 
Posebni finančni urad  
Gospodinjska ulica 8  
Direktorica: Ada Klemenak  
 Finančni urad Brežice  
 Cesta prvih borcev 39 a  
 8250 Brežice  
 Direktor: Jure Logar  
 
Finančni urad Celje  
Aškerčeva ulica 12  
3000 Celje  
Direktorica: Zvezdana Gržina  
 Finančni urad Dravograd  
Mariborska cesta  3 
2370 Dravograd  
Direktor: Igor Švarc  
 
Finančni urad Hrastnik  
Log 9  
1430 Hrastnik  
Direktor: Uroš Roglič  Finančni urad Kočevje  
Ljubljanska cesta 10  
1330 Kočevje  
Direktor: Nenad Haber  
 
Finančni urad Koper  
Ferrarska cesta 30  
6000 Koper  
Direktorica: Magda Marinšek  
 Finančni urad Kranj  
Koroška cesta 21  
4000 Kranj  
Direktorica: Julijana Povše  
Finančni urad Ljubljana  
Davčna ulica 1  
Direktor: mag. Zlatko Alibegović  
 Finančni urad Maribor  
Titova cesta 10  
2502 Maribor  
Direktor: mag. Marjan Špilar  
Finančni urad Murska Sobota  
Slomškova ulica 1  
9000 Murska Sobota  
Direktor ica: Viktorija Hudernik  
 Finančni urad Nova Gorica  
Ulica Gradnikove brigade 2  
5000 Nova Gorica  
 Direktor: Jure Bačar   
 
Finančni urad Novo Mesto  
Kandijska cesta 21  
8000 Novo mesto  
Direktor: Milan Kelher  
 Finančni urad Postojna  
Tržaška cesta 1  
6230 Postojna  
Direktor: Milivoj Novič  
Finančni urad Ptuj  
Trstenjakova ulica 2a  
2250 Ptuj  
Direktor: Tomislav Varjačić  Finančni urad Velenje  
Kopališka cesta 2a  
3320 Velenje  
Direktorica: Darija Vidmar  

Priloga 1 
 
1 
 Opis usposabljanja – vsebina in cilji posameznih sk lopov 
 
1. VELIKI PODATKI 
  
1.1. Od vprašalnikov do vsebin za odlo čanje (6 pedagoških ur) 
 
Udeleženci bodo na delavnici sestavili vprašalnik -  spletno anketo, jo izpolnili ter na podatkih iz 
ankete uporabili nekaj osnovnih tehnik za podatkovn o analizo (izpis osnovnih statistik, 
vizualizacijo anketnih podatkov) in uporabo osnovni h orodij za odkrivanje interakcij in gru čenje. 
Delavnica bo potekala na prakti čnih primerih.  
 
Namen delavnice:  seznanjanje z orodji za zbiranje podatkov in osnov nimi postopki in orodji za 
podatkovno analitiko. 
  
Cilj delavnice : Prikazati uporabnost osnovnih metod podatkovne an alitike in slušatelje seznaniti 
z orodji, v kateri lahko sami analizirajo podatke. Slušatelji bodo pridobili znanja in se nau čili 
veš čin za uporabo osnovnih orodij za podatkovno analiti ko. Seznanili se bodo s prakti čnimi 
primeri, kjer lahko s pridom uporabijo pridobljena znanja. 
 
Vsebina:  
− Uporaba orodja (npr. 1ka) za sestavljanje ankete. 
− Testno izpolnjevanje ankete, uvoz in sprotno pregl edovanje rezultatov v orodju za 
podatkovno analitiko (npr. Orange). 
− Pregled osnovnih statistik in vizualizacij podatko v (škatla z brki, razsevni diagram, mozai čni 
diagram, grafi porazdelitev, korelacijska analiza).  
− Merjenje razdalj med anketiranci, uvod v hierarhi čno razvrš čanje anketirancev v skupine, 
analiza in razlaga pridobljenih skupin. Drugi grafi čni prikazi podobnosti med anketiranci. 
− Razširitev tehnik uvrš čanja v skupine in prikazov podobnosti med podatki n a ve čje, na 
Internetu dostopne množice podatkov. 
 
   Priloga 1 
 
2 
 1.2. Znanost o podatkih za za četnike (12 pedagoških ur) 
  
Prakti čna delavnica s podro čja rudarjenja podatkov, ki udeležence seznani z naj bolj uporabnimi 
in zanimivimi pristopi  s tega podro čja. Te vklju čujejo pripravo podatkov, vizualizacijo, 
klasifikacijo, regresijo, gru čenje in uporabo globokih modelov. Delavnica poteka na prakti čnih 
primerih, uporabljena bodo prakti čna orodja z grafi čnimi uporabniškimi vmesniki. 
 
Namen delavnice:  seznanjanje s tehnikami in orodji za podatkovno an alitiko, seznanjanje s 
tipi čnimi prakti čnimi problemi, ki jih lahko rešujemo s pristopi str ojnega u čenja in analize 
podatkov. 
  
Cilj delavnice : Pridobiti znanja in veš čine za uporabo osnovnih ter izbranih naprednih orod ij za 
podatkovno analitiko. Seznaniti se s tehnikami ruda rjenja podatkov. Pridobiti uvid v vrsto 
problemov, ki jih danes lahko rešujemo s podatkovni m rudarjenjem. 
 
Vsebina:  
1. Dostopanje in branje do podatkov, gradnja analit i čnih shem za podatkovno analitiko, vizualni 
prikaz podatkov. 
2. Podatkovno raziskovanje: izbor, vzor čenje, osnovne vizualizacije kot so škatla z brki, 
razsevni diagram, porazdelitve, korelacije. 
3. Gru čenje: merjenje razdalj med primeri, vizualizacija r azdalj, uporaba tehnik hierarhi čnega 
razvrš čanja v skupine, razumevanje skupin in interaktivna analitika, projekcije podatkov, 
gradnja korelacijskih omrežij. 
4. Uvrš čanje v skupine z uporabo klasifikacijskih in regres ijskih metod: osnovna orodja 
strojnega u čenja, tehnike in mere za vrednotenje modelov, razum evanje rezultatov, 
vizualzacije.   Priloga 1 
 
3 
  
1.3. Uvod v rudarjenje besedil ( 6 pedagoških ur) 
  
Na prakti čni delavnici se bodo udeleženci spoznali z osnovnim i pristopi vsebinske analize 
(rudarjenja) nestrukturiranih tekstovnih dokumentov . Delavnica je nadgradnja delavnice 
»Znanost o analizi vsebine za za četnike« s prikazom, kako je mo č tehnike strojnega u čenja in 
vizualizacij uporabiti na besedilih. 
 
Namen delavnice:  seznanitev s tehnikami za analizo zbirk besedil in  seznanjanje s tipi čnimi 
prakti čnimi problemi, ki jih lahko rešujemo s temi pristop i. 
 
Predznanje:  opravljen te čaj »Znanost o podatkih za za četnike«. 
 
analitiko besedil in strojno u čenje iz besedilnih zbirk. Seznaniti se s tehnikami rudarjenja besedil. 
Pridobiti uvid v vrsto problemov, ki jih danes lahk o rešujemo s podatkovnim rudarjenjem besedil. 
 
Vsebina:  
1. Branje podatkov, gradnja vsebinskih analiti čnih shem, vizualno urejanje, predobdelava 
tekstovnih podatkov. 
2. Prepoznava avtorstev besedil, uporaba strojnega u čenja in klasifikacijskih algoritmov. 
3. Izdelava kart dokumentov in besedil z uporabo te hnik ocenjevanja razdalj med 
dokumenti in uporabe tehnik dvodimenzionalnih proje kcij podatkov. 
4. Uporaba globokih modelov za profiliranje besedil . Analiza sentimenta. 
 
2. ODPRTI PODATKI 
 
2.1. Upravljanje podatkov javnega sektorja, odprti podatki in portal OPSI  (5 pedagoških 
ur) 
 
Namen usposabljanja:  predstavitev temeljnih pojmov iz zakonodaje (ZDIJZ , Uredba o 
posredovanju in ponovni uporabi informacij javnega zna čaja) in delovanje nacionalnega portala 
odprtih podatkov – OPSI skozi prakti čne primere 
 
Cilji usposabljanja 
- poznati glavna na čela, ki urejajo upravljanje s podatki v javnem sekt orju 
- razlikovati med »dostopom« do podatkov in zagotav ljanjem njihove »ponovne uporabe« 
- prepoznati kako lahko pro-aktivno pristopijo k od piranju podatkov javnega sektorja 
- poznati funkcionalnosti portala OPSI in postopek objave podatkov na portalu OPSI 
- poznati raznovrstne na čine ponovne uporabe podatkov  
 
Vsebina:   
- Kaj je informacija javnega zna čaja, kaj je podatkovna zbirka, metapodatki 
- Kaj je »dostop« do podatkov in kaj »ponovna upora ba« podatkov (primeri enega in 
drugega) 
- Primeri podatkovnih zbirk 
- Katalog podatkovnih zbirk podatkov javnega sektor ja (pravna podlaga in primeri) 
- Metapodatki o podatkovnih zbirkah 
- Javna dostopnost podatkov 
- Kaj so odprti podatki (primerni formati) 
- Kaj pomeni odprta licenca 
- Na kakšen na čin se lotiti odpiranja podatkov (na črt odpiranja podatkov) 
- Obdelava konkretnega primera »odpiranja« dolo čene podatkovne zbirke preko OPSI  Priloga 1 
 
4 
 - Nacionalni portal odprtih podatkov – portal OPSI – predstavitev portala 
- Delo urednika portala OPSI 
- Predstavitev primerov ponovne uporabe odprtih pod atkov (aplikacije, vizualizacije) 
 
Gradivo:  
- zakonodaja (ZDIJZ) 
- Priro čnik za odpiranje podatkov javnega sektorja, junij 2 016 
- Gradivo na spletni strani EU Open Data portala 
- Portal OPSI (3x video na teme: odprtih podatkov, portala OPSI in za urednike) 
 
2.2. Varstvo osebnih podatkov pri razvoju baz podat kov in IT rešitev v javnem sektorju 
(6 pedagoških ur) 
 
Namen usposabljanja:  predstavitev temeljnih pojmov iz zakonodaje (ZVOP- 1) in nova Splošna 
uredba EU o varstvu osebnih podatkov 
 
Vsebina: 
- kaj je zasebnost, osebni podatek, kaj je ob čutljiv OP 
- kdaj se zakonodaja OP uporablja, katere aktivnost i so izven dometa 
- na čelo sorazmernosti 
- kaj je baza osebnih podatkov 
- pravne podlage za obdelavo osebnih podatkov  v ja vnem sektorju 
- tehnike anonimizacije, zakaj in kako 
- »digital by default« - upoštevanje na čela pri razvoju IT rešitev 
- Primer dobre prakse glede varstva OP pri razvoju dolo čene IT rešitve 
- Primer delnega odpiranja dolo čene podatkovne zbirke, ki sicer vsebuje OP 
- Primeri iz Sodiš ča EU glede varstva OP na podro čju interneta, IT rešitev 
 
- prepoznati katere problemi se lahko pojavijo v zv ezi z obdelavo osebnih podatkov 
- pravne podlage in primerni na čini ravnanja v zvezi z obdelavo osebnih podatkov  v  
javnem sektorju 
- kako se pravilno lotiti IT projekta, ki vklju čuje osebne podatke (digital by default) 
- znati uporabljati vsaj dolo čene tehnike anonimizacije 
 
Gradivo : 
- zakonodaja, GDPR 
- gradiva Informacijskega pooblaš čenca 
- sodbe Sodiš ča EU 
 
  Priloga 1 
 
5 
 3. POSLOVNA ANALITIKA / POSLOVNA INTELIGENCA 
 
3.1. Poslovna analitika v praksi (5 pedagoških ur) 
 
Namen usposabljanja  
- Spoznati pomen uporabe poslovne analitike, poslov ne inteligence in odkrivanja znanja 
iz podatkov, 
- razumeti uporabo podatkov in odlo čanja na podlagi dejstev s pomo čjo metod in tehnik 
poslovne analitike; 
- priprava podatkov (podatkovni viri, metapodatki),  
- razumeti uporabo podatkov, analitiko in napovedne  modele; 
- pridobiti znanja za raziskovanje podatkov na prak ti čnih primerih. 
 
Vsebina:  
- Podatkovni viri, podatkovno skladiš če, poslovna analitika in poslovna inteligenca, 
- odlo čanje na podlagi podatkov kot pomemben dejavnik ve čje uspešnosti in u činkovitosti;  
- temeljna znanja in vsebine s podro čja odkrivanja znanja iz podatkov;  
- premislek o pomenu podatkovnih virov, možna upora ba podatkov v praksi za izboljšanje 
poslovanja, 
- koncepti orodij za poslovno analitiko in obdelavo  podatkov; 
- na čela in zakonitosti odkrivanja znanja v podatkih v p raksi; 
- metode za zajem in analizo podatkov;  
- koristni namigi in dobre prakse pri zajemu podatk ov, oblikovanju vzorcev in izdelavi 
analiz; 
- pomen napovednih modelov in analitike; 
- prakti čno delo in uporabni primeri z uporabo prosto dostop nih informacijskih orodij. 
 
Cilji usposabljanja  
- prepoznati kateri problemi se lahko pojavijo v zv ezi z poslovno analitiko, 
- razumeti principe priprave podatkov in metapodatk ov, 
- razumeti principe delovanja podatkovnega skladiš ča in poslovne analitike. 
   Priloga 1 
 
6 
  
4. ZBIRANJE PODATKOV 
 
4.1. Metodologija zbiranja podatkov s spletnimi ank etnimi vprašalniki (8 pedagoških ur) 
 
Anketna metodologija je podro čje, ki se ukvarja s tistimi vidiki anketiranja, ki iš čejo na čine za 
zbiranje čim bolj kvalitetnih anketnih podatkov ob čim manjši porabi stroškov in drugih virov. 
  
Namen usposabljanja:  Pridobiti prakti čne veš čine izdelave kakovostnih anket s poudarkom na 
spletnih anketah, oblikovanje in testiranje vprašal nika, udeleženci se bodo seznanili z uporabo 
vseh funkcij orodja za spletno anketiranje, ki so p otrebne za pripravo in izvedbo spletne ankete, 
od oblikovanja vprašalnika, nastavitev in testiranj a, do objave, zbiranja in analiziranja podatkov.  
  
Vsebina: 
- Proces anketnega raziskovanja: 
- Načrtovanje anketne raziskave, 
- Napake, ki izhajajo iz anketnih vprašalnikov, 
- Oblikovanje vprašalnika: postavljanje vprašanj, u poraba pogojev 
- Nastavitve vprašalnika: trajanje, jezik, obveš čanje Testiranje vprašalnika: avtomatski 
testni vnosi 
- Objava: objava vprašalnika prek socialnih omrežji h 
- Zbiranje podatkov: pregled in izvoz podatkov 
- Analiziranje: osnovne statistike,  prikaz grafi čnih rezultatov  in izvoz poro čil. 
  
Cilji usposabljanja: 
- Kako se lotiti izdelave spletnih anket 
- Seznaniti se z oblikovanjem in testiranjem vpraša lnika 
- Spoznati funkcije orodja za spletno anketiranje 
 
Oblika dela 
Izvajanje storitev usposabljanja iz tega sklopa pot eka v obliki delavnice: 
- uvodni del predavanje – metodologija anketiranja,  
- delavnica s prakti čnim delom, kjer bomo izdelali spletne vprašalnike, vnesli podatke in 
izvedli osnovne analize 
- omogo či se delo v skupinah, ki rešujejo problemske naloge  (samostojna izdelava 
krajšega vprašalnika) . 
  
POROČILO O (SO)FINANCIRANJU KULTURNIH  
PROGRAMOV IN PROJEKTOV  
V LETU 20 11 
 
Ljubljana, junij 2012 
 
   2    
 Pregled vsebine   
   
1. 
 Pregled realizacije državnega proračuna na področj u kulture po proračunskih  
postavkah za leto 20 11  4 
 
2. 
 Pregled financiranja kulturnih programov v letu 20 11      7 
 
2.1 
 
 Javni zavodi, katerih ustanoviteljica je država  (proračunske postavke 6417, 2490,  
2492, 2497)  7 
 
2.2 
 Javni sklad RS za kulturne dejavnosti, Javna agenc ija za knjigo in Slovenski filmski 
center (proračunske postavke 5667, 4095, 4098, 6416, 6155, 7105 , 9352, 7110 in 6878 ) 8 
 
2.3 
 Javni zavod i, katerih ustanoviteljice so obč ine (proračunske postavke  2497 in 6417)  9 
 3. 
  
 Pregled (so)financiranja kulturn ih programov in projektov ter njihovih izvajalcev po 
posameznih proračunskih postavkah v letu 20 11 11 
 
  Proračunska postavka 1529 – Popularizacija kulturnih dejavnosti  11 
 Proračunska postavka 2322 – Uprizoritvene umetnosti – programi in projekti nevlad nih 
organizacij  11 
 
 Proračunska postavka 2323 – Vizualne umetnosti – programi in projekti organizacij in 
posameznikov  18 
 
 Proračunska postavka 2324 – Glasbeni programi in projekti nevladnih organizacij in 
posameznikov  27 
 
 Proračunska postavka 2347 – Intermedijske umetnosti – programi in projekti nevladnih 
organizacij  43 
 
 Proračunska postavka 2364 – Programi RTV za tujino  47 
 Proračunska postavka 2477 – Investicije v kulturi  47 
 Proračunska postavka 9592 – SNG Opera in balet Ljubljana – unovčenje b ančne garancije  49 
 Proračunska postavka 2489 – Izvajanje zakona o medijih  50 
 Proračunska postavka 2500 – Arhivski programi in projekti  55 
 Proračunska postavka 3991 – Programi za avdiovizualne medije  55 
 Proračunska postavka 4088 – Članarine v mednar odnih organizacijah  57 
 Proračunska postavka 4092 – Območne knjižnice – izvajanje zakona  57 
 Proračunska postavka 4095 – Večletni projekti na področju založništva  58 
 Proračunska postavka 4098 – Knjigarniška mreža  58 
 Proračunska postavka 4157 – Poklic no usposabljanje na področju kulture  58 
 Proračunska postavka 4550 – Spomeniki  61 
 Proračunska postavka 4551 – Spomeniki last RS  63 
 Proračunska postavka 4552 – Kulturni tolar - spomeniki  64 
 Proračunska postavka 4553 – Promocija in razvoj slovenskega jezika  64 
 Proračunska postavka 4561 – Sofinanciranje investicij v kulturi  65 
 Proračunska postavka 5665 – Kulturni tolar – knjižnice  65 
 Proračunska postavka 5666 – Kulturni tolar – javni zavodi  65 
 Proračunska postavka 5667 – Kulturni tolar – ljubite ljska kultura  67 
 Proračunska postavka 5788 – Kobilarna Lipica  67 
 Proračunska postavka 5789 – Regijski kulturni centri  67 
 Proračunska postavka 6113 – Kulturni tolar – centri za digitalne medije  67 
 Proračunska postavka 6155 – Knjižnično nadomestilo  68 
 Proračunska postavka 6413 -  Razvoj projektov  za financiranje iz EU  68 
 sredstev   
 Proračunska postavka 6414 -  Kulturni tolar art kino in nakup filmov  71 
 Proračunska postavka 6416 -  Kulturni tolar – knjigarniška mreža  71 
 Proračunska postavka 6419 -  Programi in projekti na področju kulturne dediščine  71   3  Proračunska postavka 6420 -  Kulturna dejavnost italijanske in madžarske narodne 
skupnosti  75 
 Proračunska postavka 6423 -  Kulturna dejavnost romske skupnosti  76 
 Proračunska postavka 6438  -  Programske vsebine in razvoj tehnološke infrastrukture za 
senzorno ovirane  78 
 
 Proračunska postavka 6877 - Mreženje kulturnih potencialov - 07 -13 79 
 Proračunska postavka 6920 – Socialna vključenost – 07 – 13 - EU 80 
 Proračunska postavka 6955 - Mreženje kulturnih potencialov - 07 -13 83 
 Proračunska postavka 7049 – Samostojni ustvarjalci na področju kulture  84 
 Proračunska postavka 7052 – Kultura - štipendije  84 
 Proračunska postavka 7105 – Založništvo  84 
 Proračunska postavka 7106 – Knjižniča rstvo  84 
 Proračunska postavka 7112 – Raziskovalne naloge  87 
 Proračunska postavka 7114 – Mednarodno sodelovanje  88 
 Proračunska postavka 7115 – Nepredvidene akcije  89 
 Proračunska postavka 7185 – Prešernove nagrade  92 
 Proračunska postavka 7285 – Republiške priznavalnine  92 
 Proračunska postavka 8726 – Izvajanje novega zakona o VKD  92 
 Proračunska postavka 8747 – Digitalizacija  92 
 Proračunska postavka 87 51 – Mreženje potencialov Krasa  94 
 Proračunska postavka 8852 – Manjšinske skupine vključene v  
meddržavne sporazume  94 
 
 Proračunska postavka 8853 – Izvajanje nacionalnega programa za slovenski  jezik 95 
 Proračunska postavka 9410 – Socialna vključenost – 07 – 13 – slovenska  95 
 udeležba   
 Proračunska postavka 9483 – UNESCO – znak EU dediščine  98 
 Proračunska postavka 9485 - Art kino in nakup filmov  98 
 Proračunska postavka 9486 – Evropska prestolnica kulture Maribor  99 
 Proračunska postavka 9487 – Svetovna prestolnica knjige Ljubljana  99 
 Proračunska postavka 9655 – Kulturna vzgoja  99 
4. 
 Pregled realizacije državnega proračuna za kulturo po ključnih programskih sklopih 
oziroma dejavnostih v letu 20 11  100 
 
5. 
 Pregled strukture državnega proračuna za kulturo po ključnih programskih sklopih 
oz. dejavnostih v obdobju 2001- 2011 101 
 
6. 
 Realizacija državnega proračuna za kulturo v letu 20 11 – po statističnih regijah  103 
 
7. 
 Struktura realizacije državnega proračuna za kulturo v obdobju 200 7 - 2011 po 
izvajalcih oz. namenu  104 
 
   4 1. Pregled realizacije državnega proračun a na področju kulture po  
    proračunskih postavkah za leto 2011 v EUR  
 
Prorač.  Naziv proračunske postavke  Proračun  Realizacija  
postavka   2011  proračuna  
      2011  
35 SKUPAJ MK  198.588.007  192.863.333  
3511  MINISTRSTVO ZA KULTURO  194.748.002  189.308.60 6 
18 KULTURA, ŠPORT IN NEVLADNE ORGANIZACIJE  193.912.194  188.483.953  
1801  Urejanje in nadzor kulturnih dejavnosti  9.075.424  9.370.179  
18013501  Urejanje in nadzor kulturnih dejavnosti  9.075.424  9.370.179  
3025  Plače  4.945.897  4.869.012  
3349  Materialni s troški 1 989.184  1.953.620  
6121  Stroški zunanje strokovne pomoči  250.000  211.750  
6062  Stroški nepremičnin v upravljanju  139.877  81.504  
2929  Investicije  in inv. vzdrž. drž. organov  373.150  288.598  
4088  Članarine v mednarodnih  organizacijah  44.000  40.521 
9533  Državne proslave  760.000  667.089  
4554  INDOK  38.388  36.885  
7114  Mednarodno sodelovanje  758.650  545.137  
9767  Forum slovanskih kultur  153.000  153.000  
1529  Popularizacija kulturnih dejavnosti  86.385  45.882  
7112  Raziskovalne naloge  97.716  95.495  
7590  Tehnična pomoč ESSR -07-13-EU 187.866  155.003  
7591  Tehnična pomoč ESSR -07-13-EU - slov. udeležba  33.153  27.353  
7592  Tehnična pomoč ESS -07-13-EU 59.381  36.780  
7593  Tehnična pomoč ESS -07-13-EU - slov. udeležba  10.479  6.491  
7813  Osnovna sredstva -sredstva kupnine  148.298  140.000  
7741  Najemnine  0 16.059  
1802  Ohranjanje kulturne dediščine  65.433.456  60.886.966  
18023508  Ohranjanje kulturne dediščine  65.433.456  60.886.966  
6417  Javni zavodi na področju kulturne dediščine  41.443.479  41.814.520  
6419  Programi in projekti na področju kulturne dediščine  459.328  459.328  
4552  Kulturni tolar - spomeniki  1.305.552  1.274.289  
4550  Spomeniki  1.528.897  1.528.276  
4551  Spomeniki - last RS  549.650  545.081  
6418  Stroški upravljanja spomenikov last RS  336.705  299.12 2 
5788  Kobilarna Lipica  2.402.863  2.402.863  
2500  Arhivski programi in projekti nevladnih organizacij  201.245  201.238  
1533  Odkupi kulturne dediščine in skupne muzejske naloge  450.000  389.570  
8726  Izvajanje novega zakona o VKD  1.592.710  1.594.040  
8747  Digitalizacija  877.791  875.764  
8751  Mreženje potencialov Krasa  200.971  200.971  
9483  UNESCO - znak EU dediščine  97.000  73.176  
9359  Net - Heritage  22.838  10.958  
9575  Projekt DC -NET 34.799  6.702  
6877  Mreženje kulturnih  potencialov - 07-13 - EU 11.840.183  7.829.408  
6955  Mreženje kulturnih  potencialov - 07-13 - EU - slov.ud.  2.089.445  1.381.660  
1803  Programi v kulturi  119.403.314  118.226.808  
18033501  Umetniški programi  64.346.707  64.925.287  
2324  Glasbene um. -programi in proj. nevladnih org. in pos.  2.325.459  2.308.978    5  
1. Pregled realizacije državnega proračuna na področju kulture po  
    proračunskih postavkah za leto 2011  v EUR  
 
      2011  
2347  Intermedijske umet. -  programi in proj. nevladnih org.  753.900  753.900  
5789  Regijska kulturna središča  107.075  107.075  
6113  Kulturni tolar - centri za digitalne medije  77.715  77.715  
9486  Evropska prestolnica kulture Maribor 2012  3.220.000  3.220.000  
2497  Umetniški programi v  javnih zavodih  54.188.343  54.822.866  
2322  Upriz. um. - programi in proj. nevladnih organizacij  2.204.000  2.183.999  
2323  Likovna um. - programi in proj.  org. in posamez.  1.392.500  1.373.324  
9655  Kulturna vzgoja  77.715  77.430  
18033505  Mediji in avdiovi zualna kultura  11.144.706  10.628.974  
7110  SFC - Slovenski filmski center, javna agencija RS  5.460.172  5.278.456  
2489  Izvajanje Zakona o medijih  3.200.000  2.998.729  
9485  Art kino in nakup filmov  184.224  173.922  
6414  Kulturni tolar - art kino in nakup fi lmov  57.200  43.300  
2364  Programi RTVS za tujino  54.541  54.541  
3991  Programi za avdiovizualne medije  1.581.499  1.472.090  
2492  Viba 607.070  607.936  
18033506  Knjižničarstvo in založništvo  17.267.904  17.340.824  
5665  Kulturni tolar - knjižnice  148.312  148.312 
7106  Knjižničarstvo  3.333.540  3.332.503  
4092  Izvajanje zakona o knjižničarstvu  852.918  852.918  
4095  Večletni projekti na področju založništva  134.605  134.605  
4098  Knjigarniška mreža  143.013  142.700  
6416  Kulturni tolar - knjigarniška mreža  27.000  27.000  
6155  Knjižnično nadomestilo  823.010  823.010  
7105  Založništvo  4.500.000  4.450.675  
2490  Narodna in univerzitetna knjižnica  6.416.047  6.559.268  
9352  Javna agencija za knjigo  456.195  451.195  
9487  Svetovna prestolnica knjige Ljubljana 2010  400.000  400.000  
9380  ATHENA - donacija  33.264  18.638  
18033508  Ljubiteljska kultura  5.184.636  5.225.128  
5667  Kulturni tolar - ljubiteljska kultura  800.059  800.059  
6878  Javni sklad RS za kulturne dejavnosti  4.384.577  4.425.069  
18033503  Varovanje kulturnih prav ic manjšin  2.678.820  2.526.559  
6420  Kult. dej. ital. in madžarske narodne skupnosti  754.820  754.720  
6423  Kulturna dejavnost romske skupnosti  100.000  96.399  
6438  Prog. vsebine in razvoj teh.infrastr. za senzorno ovirane  200.000  200.000  
8852  Manjšinske skupine, vključene v meddržavne 
sporazum e 24.000  21.400  
6920  Socialna vključenost - 07-13 - EU 1.360.000  1.235.934  
9410  Socialna vključenost - 07-13 - EU - slov. udeležba  240.000  218.106  
18033513  Investicije na področju kulture  12.544.077  10.820.494  
2477  Investicije v kulturi  9.223.635  8.547 .214 
9592  SNG Opera in balet Lj. -unovčena garancija  2.413.781  1.362.817  
9674  Unovčenje garancij  0 58.083  
4561  Sofinanciranje investicij v kulturi  706.661  640.606    6  
    proračunskih postav kah za leto 2011  v EUR  
 
      2011  
5666  Kulturni tolar - javni zavodi  200.000  211.774  
18033512  Nagrade in socialne pravice na področju kulture  5.494.721  6.036.443  
7185  Prešernove nagrade  173.575  167.079  
7285  Republiške priznavalnine  400.000  400.000  
7049  Samozaposleni na področju kulture  4.921.146  5.469.364  
18033511  Drugi programi v kulturi  741.743  723.099  
7115  Nepredvidene akcije  323.781  364.456  
4553  Promocija in raz voj slovenskega jezika  20.962  20.962  
8853  Izvajanje nacionalnega programa za slovenski jezik  97.000  51.500  
6413  Razvoj projektov za financiranje iz EU sredstev  300.000  286.181  
19 IZOBRAŽEVANJE  835.808  824.653  
1906  Pomoči šolajočim  835.808  824.653  
1906 3501  Štipendije na področju kulture  835.808  824.653  
7052  Kultura - štipendije  657.193  649.143  
4157  Poklicni usposabljanje na področju kulture  178.615  175.510  
       
3513  ARHIV RS  3.505.798  3.250.307  
18 KULTURA, ŠPORT IN NEVLADNE ORGANIZACIJE  3.505.798  3.250.307  
1802  Ohranjanje kulturne dediščine  3.505.798  3.250.307  
18023501  Urejanje in nadzor na področju kulturne dediščine  3.505.798  3.250.307  
3038  Plače  2.329.013  2.327.074  
3362  Materialni stroški  510.967  496.600  
5927  Skeniranje načrtov  6.761  6.652  
8712  Izvajanje zakona ZVDAGA  300.708  222.044  
2935  Inv. in inv. vzdrž. drž. organov  168.919  104.998  
9571  Stvarno premoženje - sredstva odškodnin  9.000  0 
9525  Projekt APENET - lastna udeležba  3.168  1.384  
9482  Projekt APENET - donacija  12.934  8.176  
9587 Projekt ENArC  66.000  3.392  
35 Reprodukcija  98.328  79.987  
       
3514  INŠPEKTORAT RS ZA KULTURO IN MEDIJE  334.207  304.420  
18 KULTURA, ŠPORT IN NEVLADNE ORGANIZACIJE  334.207  304.420  
1801  Urejanje in nadzor kulturnih dejavnosti  334.207  304.420  
180135 01 Urejanje in nadzor kulturnih dejavnosti  334.207  304.420  
6004  Plače  291.677  266.021  
4533  Materialni stroški  35.715  33.632  
2936  Inv. in inv. vzdrž. drž. organov  6.815  4.767  
    
 1 vključeni tudi stroški izvršbe v višini 1.014.610 EUR    
    
   7 2 Pregled financiranja kulturnih programov v letu 2011  v EUR  
 
2.1 Javni zavodi, katerih ustanoviteljica je država  (proračunske postavke  
 6417, 2490, 2492, 2497)   
 
  Naziv javnega zavoda  Število  Plače  Materialni  Inv.vzdrž.  SKUPAJ  
    zaposlenih    stroški   in nakup    
    31.12.11      opreme    
1. SNG DRAMA LJUBLJA NA 128,20  3.737.129  1.202.186  16.200  4.955.515  
2. SNG MARIBOR (drama in opera)  312,00  9.132.550  2.459.748    11.592.298  
3. SNG NOVA GORICA  76,00  1.974.921  745.349    2.720.270  
4. CENTER SODOBNIH PLESNIH UMET.  0,00 0 31.822  243.178  275.000  
5. SNG OPERA IN  BALET LJ.  296,00  8.280.074  2.447.931    10.728.005  
6. SLOVENSKA FILHARMONIJA  161,00  5.187.279  983.451    6.170.730  
7. NARODNA GALERIJA  33,00  906.955  791.250  15.000  1.713.205  
8. MODERNA GALERIJA  30,00  845.057  884.649    1.729.706  
9. MUZEJ ZA ARHITEKTURO I N OBLIK.  15,00  451.957  404.110    856.067  
10. ZGOD. ARHIV LJUBLJANA  39,00  1.088.132  313.956    1.402.089  
11. POKRAJ. ARHIV MARIBOR  22,00  649.898  242.121  8.755  900.774  
12. ZGODOV. ARHIV CELJE  18,00  512.519  145.412    657.931  
13. POKR. ARHIV NOVA GORICA  13,00 368.920  51.545    420.466  
14. POKR. ARHIV KOPER  13,00  351.416  143.485    494.901  
15. ZGOD. ARHIV PTUJ  12,00  299.834  107.082    406.916  
16.  JAVNI ZAVOD ZA VKD SLOVENIJE 1 203,00  6.282.254  4.733.199  507.836  11.523.290  
17. NARODNI MUZEJ  57,50  1.904.915  700.031  64.820  2.669.765  
18. PRIROD. MUZEJ SLO.  26,00  851.522  412.980    1.264.502  
19. SLO. ETNOGRAF. MUZEJ  31,00  974.882  773.708    1.748.590  
20. MUZEJ NOV. ZG. SLOVENIJE  29,00  786.152  395.218  14.400  1.195.771  
21. SLO. GLED. MUZEJ  9,00 301.493  154.367    455.860  
22. TEHNIŠKI MUZEJ SLOVENIJE  30,00  787.136  472.395    1.259.531  
23. SL. KINOTEKA  12,00  300.412  597.191    897.603  
24. MUZEJ KRŠČANSTVA NA SLOVENSKEM  5,00 138.672  116.514    255.186  
25. NUK  138,00  4.165.963  2.237.414  258.999  6.662.376  
26. CANKARJEV DOM  123,58  2.937.131  2.811.801  20.200  5.769.131  
27. VIBA FILM  11,20  312.924  298.387    611.311  
28. ARBORETUM VOLČJI POTOK  21,00  455.182  236.120    691.302  
  SKUPAJ JAVNI ZAVODI  1.864,48  53.985.279  24.893.422  1.149.388  80.028.089    8  
2.2 Javni sklad RS za kulturn e dejavnost i, Javna agencija za knjigo  in 
Slovenski filmski center  (proračunske postavke 5667, 4095, 4098,  
6416, 6155, 7105, 9352, 7110 in 6878)   
 
  Naziv  Število  Plače  Materialni  Inv.vzdrž.  SKUPAJ  
1. JAVNA AGENCIJA ZA KNJIGO RS  5,00 182.166  6.314.576    6.496.742  
2. SLOVENSKI FILMSKI CENTER  8,00 201.485  5.108.7 49   5.310.234  
3. JAVNI SKLAD RS ZA KULT. DEJ.  93,50  2.549.746  1.945.322  800.059  5.295.127  
  SKUPAJ JAVNE AGENCIJE IN SKLADI  106,50  2.933.397  13.368.647  800.059  17.102.103  
       
1 v okviru programa so vključena tudi namenska sredstva za spomeniško var stvene projekte v skupni 
višini  
 979.767  EUR, ki so bila nakazana Javnemu zavodu za varstvo kulturne dediščine Slovenije iz postavk, 
ki so namenjene obnovi spomenikov  
       
   9  
2.3  Javni zavodi, katerih ustanoviteljice so občine (proračunske postavke   
         2497 in 6417 ) 
 
  Naziv javnega zavoda  Število  Plače  Materialni  Inv. 
vzdrž.  SKUPAJ  
    zaposlenih    stroški  in nakup    
    31.12.2011      opreme    
1. SLG CELJE  69,00  1.878.828  570.830    2.449.658  
2. MESTNO GLEDALIŠČE LJ.  107,00  3.225.699  919.870    4.145.569  
3. SLOV. MLAD. GLEDALIŠČE  62,00  1.944.130  693.470    2.637.600  
4. LUTKOVNO GLED.  LJ.  45,00  1.285.859  516.493    1.802.352  
5. LUTKOVNO GLED.  MB.  15,00  432.199  262.739    694.938  
6. PREŠER.GLEDALIŠČE KRANJ  0,00 0 262.627    262.627  
7. GLEDALIŠČE KOPER  0,00 0 170.440    170.440  
8. MESTNO GLEDALIŠČE PTUJ  0,00 0 146.580    146.580  
9. ANTON PODBEVŠEK TEATER NM  0,00 0 247.000    247.000  
10. SLOVENSKO STALNO GLEDAL. TRST  0,00 0 157.000    157.000  
11. PILONOVA GALERIJA AJDOVŠČINA  3,00 78.048  66.735   144.783  
12. GAL. B. JAKAC KOSTANJEVICA  15,00  348.725  321.083  60.000  729.808  
13. MEDN. GRAF. LIKOVNI CENTER LJ  13,00  355.905  175.327    531.232  
14. UMETNOSTNA GALERIJA MB  15,00  367.837  173.692    541.529  
15. GALERIJA MURSKA SOBOTA  5,66 135.988  85.68 5   221.673  
16. OBALNE GALERIJE PIRAN  10,00  311.922  285.821    597.743  
17. KOROŠKA GAL. LIKOV. UMET. SG  8,00 225.794  130.967    356.762  
18. POSA VSKI MUZEJ BREŽICE  12,00  358.845  67.349    426.194  
19. POKRAJINSKI MUZEJ CELJE  15,00  466.545  155.103  7.177  628.825  
20. MUZEJ NOV. ZG. CELJE  14,00  416.464  241.406    657.870  
21. MESTNI MUZEJ IDRIJA  13,00  308.642  171.192    479.834  
22. GORNJESAVSKI MUZEJ JE SENICE  3,00 89.435  68.874    158.309  
23. MEDOBČINSKI MUZEJ KAMNIK  7,00 177.483  67.820    245.303  
24.  POKRAJINSKI MUZEJ KOČEVJE  2,00 69.931  50.001    119.932  
25. POKRAJINSKI  MUZEJ KOPER  16,00  451.940  135.954    587.894  
26. GORENJSKI MUZEJ KRANJ  24,00  720.934 202.054    922.988  
27. MUZEJ IN GALERIJE MESTA LJUBLJANE  29,00  905.716  473.677    1.379.393  
28. MUZEJ NO MARIBOR  13,00  356.347  86.565    442.912  
29. POKR. MUZEJ MARIBOR  16,00  397.531  189.934    587.465  
30. BELOKR. MUZEJ METLIKA  6,00 151.064  81.724    232.788  
31. POKR. MUZ. MURSKA SOBOTA  12,00  326.470  147.973    474.443  
32. GORIŠKI MUZEJ NG  23,00  692.142  157.261    849.403  
33. DOLENJSKI MUZEJ NM  19,00  483.974  188.852  21.991  694.817  
34. POMORSKI MUZEJ PIRAN  11,00  382.075  140.657    522.732  
35. ZAVOD ZNAN JE OE NOTRANJSKI MUZEJ 
POSTOJNA  7,00 240.336  42.303    282.639  
36. POKRAJINSKI MUZEJ PTUJ -ORMOŽ  34,00  903.663  245.093    1.148.756    10  
37. MUZ. RADOVLJ. OBČINE  7,00 199.290  74.278    273.568  
38. KOROŠKI POKR. MUZEJ  18,00  467.152  155.316    622.468  
39. LOŠKI MUZEJ ŠKOFJA LOKA  10,00  284.618  168.155    452.773  
40. TOLMINSKI MUZEJ  3,00 102.068  57.899    159.968  
41. ZASAVSKI  MUZE J TRBOVLJE  7,00 202.035  43.776    245.811  
42. MUZEJ VELENJE  12,50  313.077  95.915    408.992  
  SKUPAJ  701,16  20.058.710  8.695.491  89.168  28.843.368  
   11  
 
3. Pregled (so)financiranja kulturnih programov in projektov ter njihovih  
    izvajalcev po posameznih  proračunskih postavkah v letu 2011 v EUR  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 1529  - POPULARIZACIJA  45.882,39  
KULTURNIH DEJAVNOSTI   
MATERIALNI STROŠKI   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 2322  - UPRIZORITVENE UMETNOSTI - 2.183.998,69  
PROGRAMI IN PROJEKTI NEVLADNIH ORGANI ZACIJ   
  
Programski razpis  1.552.000,00  
  
AKSIOMA - ZAVOD ZA SODOBNE UMETNOSTI  12.000,00  
Produkcija in postprodukcija: Generator stranskih vej; Mednarodno sodelovanje:   
Nokturn: Ponovna uprizoritev Waca v novomeškem Veledromu;   
Plasticization v Lj ubljani   
  
BUNKER - ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN IZVEDBO  247.000,00  
KULTURNIH PRIREDITEV   
Programsko upravljanje vadbišča v stari elektrarni  90.000,00  
Produkcija: Network 2020 - umetnost klimatske spremembe; Koprodukcija: Via  157.000,00  
Negativa - Viba Bunker, Matjaž Pograjc - The ZOO; Festivali: Mladi levi, Drugajanje;  
Postprodukcija: Bet ontanc: Tam daleč stran, Mala Kline - Bliss; Mednarodno   
sodelovanje: Betontanc in Umka.Iv: Show your face (Minneapolis, New York,   
Chichago, Los Angeles - ZDA; Projekt Sostenuto: Economical and social inovations  
in the field of culture and creation activites, Programme MED, IGMED08; Likovna   
umetnost: Razstava/Umetniške instalacije/Intervencije Moja ulica -   
Moj vrt (Prostori igre)   
  
CENTER ZA RAZISKAVE SCENSKIH UMETNOSTI DELAK  70.000,00  
Država, (produkcija Delak, koprodukcija SNG Drama Ljubl jana); Tri zgodovinske   
podpore: Strategija objektila (produkcija Delak, KLEVT Vitanje);  Sveti človek   
Boškovič (produkcija Delak, koprodukcija Dubrovačke ljetne igre, Dubrovnik);   
Opera Zvezdno mesto (predpripava, koprodukcija Maribor)   
  
DRUŠTVO  GLEDALIŠČE ANE MONRO  80.000,00  
Produkcija in postprodukcija v Sloveniji: Moliére; Šugla; Prvi projekti mladih   
ustvarjalcev; Produkcija; Postprodukcija po Sloveniji; Mednarodno sodelovanje:   
Zlati Osel - turneja Južna Amerika; Šugla - Chalon; Zlati O sel - Split; Kletka -   
Tarrega; Organizacija mednarodnih festivalov in platform: ;   
Mednarodni festival Ana Desetnica   
  
DRUŠTVO GLEDALIŠČE GLEJ  135.000,00  
Kako je Jaromir iskal srečo; Misterio Bufo; Raziskovanja, Eksplozija, Mobilna self;   
Scream ; Prvenec (m -esnica); Intervencije; Dna; Škrip Orkesta; Most na krvi;   
Mali glej; R9 -42U; The shining; Škrip orkestra (Zabok), Terapija Casablanca (Praga);  
Most na krvi (Karlovac, Skopje); Seth Baumrin (New York); DNA (Fahrenwalde)   
  
DRUŠTVO ŠKUC - ŠTUDENTSKI KULTURNI CENTER  25.000,00  
Oscar Wilde: Ribič in njegova duša (produkcija in postprodukcija); Heiner Müller:   
Dialog s smrtjo (produkcija in postprodukcija, mednarodno gostovanje); Zakaj ima     12 vsak fižolček bel trebušček - postprodukcija; Misterij žene - postprodukcija; Družba  
na poti - postprodukcija; Vincent River - javno predvajanje radijske igre -   
postprodukcija; Tinko Polovinko - postprodukcija   
  
DRUŠTVO VIA NEGATIVA  50.000,00  
Premiere: Fotofiniš, Črna luknja, Mandić stroj, Sramota 1; Postprodukcija: Invalid,   
Tihožitje, Stegn se, Kriv, Tonight I celebrate, Čisti performans, Kupec z žilico,   
Dober posel, Vse kar ste želeli vedeti, Viva Mandić; Mednarodno: Kaj mi je povedal  
Joseph Beuys, ko sem mrtev ležal v njegovem naročju, Tega nihče ne bi smel videti,  
Pogov or z umetnikom, Invalid, Viva Mandić, Čisti performans, Kupec z žilico, Igra   
z zobotrebci, Tonight I celebrate, Out, Casablanca Therapy, Via Nova museum   
(Glasgow, New York, Praga, Split)   
  
EN-KNAP - ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN IZVEDBO KULTURNIH PRIRE DITEV  150.000,00  
I. Kovač: Od znotraj; Plesna nacionala III; Zametki III; L. Dunne: Kdo si ti?;   
Superamas: Youdream - Španski borci; S. Abramović, M. Berger, E. Clug, M. Farič,  
L. Hudi, I. Kovač: 10 min vzhodno; I. Kovač: Pozor hud ples!; D. Aćin, I.  Buljan,   
J. Casanovas, O. Pona, D. Zambrano: 10 minut južno; S. Horvat: Ukrep; K. Ponties:  
Humus Vertebra, Španski borci, mednarodno gostovanje; Y. Godder: Love Fire,   
Španski borci - mednarodno gostovanje; 10 min vzhodno, Festpielhaus Hellerau,   
Nemčija - mednarodno gostovanje; 10 min južno, Bruselj, Salzburg, Beograd,   
Skopje - mednarodno gostovanje; 3. mednarodna gostovanja v okviru   
Festivala Aerowaves, Španski borci   
  
FORUM LJUBLJANA - ZAVOD ZA UMETNIŠKO IN KULTURNO SODELOVANJE  10.000,0 0 
Postprodukcija in mednarodno sodelovanje   
  
KUD FRANCE PREŠEREN TRNOVO  70.000,00  
Produkcije: Urška Mlakar: Palčka, Društvo MILF: Snežni angel, Kolektiv Narobov:   
FM, Andrej Rozman ROZA: Za nič !; Postprodukcija: Kolektiv Narobov: Le Grand Big  
Tour (with cheese); Mednarodno sodelovanje: Juš Milčinski: Gostovanje   
improvizacijske skupine Rocket Sugar Factory; Turneja in gostovanja Kolektiva   
Narobov: po Švici, Franciji, Nemčiji, Gruziji); Festivali: Irena Rajh:   
Emonska promenada, Kolektiv Na robov: Goli oder   
  
KULTURNO DRUŠTVO B -51 60.000,00  
Leksikon YU mitologije - produkcija; Leksikon YU mitologije - mednarodno gostovanje;  
MESS Sarajevo; Kralj umira - postprodukcija; Kralj umira - mednarodno gostovanje   
(Esch -sur-Alzette, Luksemburg) ; Rdeče - mednarodno gostovanje (St. Petersburg);   
Kasandra - mednarodno gostovanje (St. Petersburg, Festival Vratsa, Bolgarija);   
Festival Kluže; Mednarodni festival uprizoritvenih umetnosti Ex Ponto   
  
MASKA - ZAVOD ZA ZALOŽNIŠKO, KULTURNO IN PRODU CENTSKO DEJAVNOST  157.000,00  
Produkcija: Leotard triko 2; Triintrideset obratov; Kdo je naslednji?; Zid objokovanja   
(koprodukcija); Postprodukcija: V imenu ljudstva!; Slovensko narodno gledališče; Več  
nas bo, prej bomo na cilju; Leotard 2; Kdo je nas lednji?; Triintrideset obratov;   
Mednarodno sodelovanje: Triintrideset obratov, Kdo je naslednji?; Zid objokovanja;   
Več nas bo, prej bomo na cilju; Miss Mobile   
  
MESTO ŽENSK - DRUŠTVO ZA PROMOCIJO ŽENSK V KULTURI  60.000,00  
Barbara Kapelj Osredkar:  Draga Pina, koprodukcija z gledališčem Glej; Katarina   
Mootich, Katera pot je leva? - mednarodno gostovanje (Brusel); Katarina Stegnar:   
Stegn se! - mednarodno gostovanje (Girona); Nataša Živković: Prva ljubezen drugič,  
postprodukcija; Katjuša Kovač ič, Iskanje ravnotežja, postprodukcija; Milijana Babić,    13 Tek (produkcija); Milijana Babić, Tek (Amsterdam - mednarodno gostovanje);   
17. mednarodni festival sodobnih umetnosti - Mesto žensk, Abrakadabra   
  
MINI TEATER  156.000,00  
Vrt sebičnega velikan a; Bartleby, Pisar; Sapramišja sreča; Veliko gradbišče Tomaža  
Šalamuna; Kiklop; Projekt Genet; Joseph; Mednarodni festival Mini poletje;   
Postprodukcija predstav za otroke; Postprodukcija postdramskega programa   
(Persona, Macbeth, Noč čisto na robu g ozdov, Ma & Al, Bartleby, pisar ...);   
Gostovanja v tujini in pri zamejcih in udeležbe na mednarodnih festivalih: Hrvaška, BiH,  
Avstrija, Italija, gostovanje v Armeniji in Srbija, Ma & Al v Črni gori;   
Igralci berejo romane   
  
PLESNI TEATER LJUBLJA NA 135.000,00  
Evin Hadžialjević, Maja Kalafatić, Špela Tovornik, Jasna Zavodnik; Umet.svetovanje:  
Jana Menger, Sebastijan Horvat: (P)razno?;Med -ukrep 2011, med -festivalski program  
plesnih perspektiv - 1. in 2. del: 3 -5 manjših produkcij; Jaka Andrej V ojevec:   
Kozmogonija; Shimrit Golan: The alfa project - Prvenec PTL 2011; Sinja Ožbolt:   
Dvojnik - 2. letni projekt; Postprodukcija in koprodukcije; Mednarodno sodelovanje   
  
ZAVOD EMANAT  70.000,00  
Maja Delak: Sramota 2 (sklop Burleskne slike) - produkcija; Pred -premiera '11,   
letna produkcija SVŠGL, Večer avtorskih solov dijakov SVŠGL (sklop Mladi avtorji) -  
produkcija; Redicovering Concepts'11 (sklop Mladi avtorji) - (ko)produkcija; Irena   
Tomažin & Sabina Đogić: Glasovi jugovzhoda (sklop Nov i teritoriji) - predpriprava;   
Wanda & Nova de Viator: Transmittance (sklop Novi teritoriji) - Produkcija; XXX (sklop  
Burleskne slike); Maja Delak & Luka Prinčič: Poti ljubezni; Wanda & Nova de Viator:  
Zamrznjene podobe; Matija Ferlin: Sad Sam (almos t 6); Nina Fajdiga, Jasmina Križaj -  
... in kliči me Antonija; Wanda & Nova de Viator: Zamrznjene podobe - Istanbul,   
Amsterdam, Bristol, (mednarodno gostovanje); Wanda & Nova de Viator:   
Transmittance - Maiynooth (mednarodno gostovanje); Nina Fajdig a, Jasmina Križaj: ...  
in kliči me Antonija - Utrecht, Sao Paolo (mednarodno gostovanje; Matija Ferlin -   
Sad Sam (Almost 6) - London (mednarodno gostovanje)   
  
ZAVOD FEDERACIJA, LJUBLJANA  50.000,00  
Zanos, Zven telesne tišine, Posebna izdaja, Duhec med ljudmi, Dvojnik, B,   
Enciklopedija vzgibov srca, M, Suzana Torek, B - Smoljan (Bolgarija) -   
mednarodno sodelovanje; Bavarska (Kairo) mednarodno sodelovanje   
  
ZAVOD K6/4  5.000,00  
Produkcija in postprodukcija v Sloveniji: Ive Tabar: '1 Bit > 1 B eat';   
Mednarodno sodelovanje: Ron Athey: 'Incorruptible Flesh'   
  
ZAVOD NOVOGLASBENO GLEDALIŠČE - ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN IZVEDBO  2.000,00  
KULTURNIH PRIREDITEV MARIBOR   
Koncertni cikel   
  
ZAVOD SPLOH  8.000,00  
Programski stroški, splošni stroški delovanja,  nakup opreme   
  
Večletni kulturni projekti  470.000,00  
  
DRU ŠTVO PRIJATELJEV ZMERNEGA NAPREDKA  4.000,00  
70 godina 6.aprila 1941 (produkcija, mednarodno sodelovanje, Sarajevo in Tjentiše -  
BiH); Srbe na Vrbe (produkcija, mednarodno sodelovanje, Srbija : Zemun, Beograd,    14 Pančevo, Vršac); Obnova francoskih vezi (p rodukcija, mednarodno sodelovanje,   
Saorge, Nica - Francija); Vlada nas ima rada (produkcija, Koper, Ljubljana in drugod);  
Cerkev nas ima rada (produkcija, Koper in drugod)   
  
DRUŠTVO ZA SODOBNI PLES  28.000,00  
Slovenska plesna platforma Gibanica 201 1 (priprava, prikaz programa selektorskih   
predstav - postprodukcija; Video urbana instalacija - produkcija; Interaktivna umetniška  
instalacija/razstava (predpriprave in produkcija); Okrogla miza, posvet (predpriprava,  
produkcija); Galsbeni večeri (produkcija); Transplatforma -   
interaktivna mednarodna konferenca   
  
DUM - DRUŠTVO UMETNIKOV  16.000,00  
Temne Forme (produkcija in postprodukcija); IETM (mednarodno gostovanje);   
Zelena luč (postprodukcija, mednarodno go stovanje)   
  
E.P.I. CENTER, ZAVOD ZA KULTURNO DEJAVNOST  10.000,00  
Paradoks o igralcu (priprava)   
  
FLOTA, ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN IZVEDBO KULTURNIH PRIREDITEV,  60.000,00  
MURSKA SOBOTA   
Produkcija: Pustite otroke k meni; Mednarodno gostovanje: DCL Zagreb  30.000,00  
6. Front@ sodobnega plesa, festival, gostovanja: Slovenska predstava, Slovenija;  30.000,00  
Hrvaška predstava, Hrvaška; Madžarska predstava, Madžarska; Avstrijska predstava,  
Avstrija; Angleška predstava, Velika Britanija; DCL/Improvizacijski napad; Premiera:  
A, HR, H, SLO, UK; Videoples: Video ples, Slovenija; Razstava plesnih fotografij   
Toneta Stojka, Slovenija; pogovori o predstavah A, HR, H, SLO, UK; Predstavitev   
Umetniške gimnazije Ljubljana - smer sodobni ples; Slovenija, gostovanje;   
Predstavitve: šole za sodobni ples Ane Maletić, Hrvaška (gostovanje); šole za   
sodobni ples SEA D, Avstrija (gostovanje); plesnih miniatur OPUS 1, Slovenija   
(gostovanje); Forum o možnostih mednarodnega sodelovanja na področju kulture;   
A, HR, H, SLO, UK - mednarodni forum; Seminar: Rob sodobnega plesa -   
Sodobni ples na robu IV; A, HR, H, SLO,  UK - seminar; Koreografska delavnica,   
Slovenija; Plesna delavnica, Slovenija; Delavnica za odrske tehnike, Slovenija;   
Programski list, Slovenija   
  
FLOTA, ZAVOD ZA KULTURO, LJUBLJANA  12.000,00  
Postprodukcija: To Whom It May Concern?; Nosorog, Mak ing Medea;   
Mednarodno sodelovanje: To Whom It May Concern? (Budimpešta, Zagreb)   
  
GVR - ZAVOD ZA UMETNIŠKO PRODUKCIJO POSREDOVANJE IN ZALOŽNIŠTVO  10.000,00  
Made in Normality (produkcija)   
  
HANNA' S - ATELJE SONORIČNIH UMETNOSTI  30.000,00  
Premiera in (post)produkcija - Pobeg Vitruviana; Produkcija (gostovanje japonskih   
umetnikov v skupnem projektu); Produkcija in (post)produkcija: Glasovir na razpotju   
  
KUD LJUD  7.000,00  
Električni ciklus (azilanti, čajanka), postprodukcija v Sloveniji; Delo na cesti ! Leuven,  
Belgija; Ljubljana, projekt mednarodnega sodelovanja; Električni ciklus: In situ,   
Hot house (Graz, Avstrija), Olala (Lienz, Avstrija), Fiar (Palmela, Portugalska),   
mednarodna gostovanja   
  
KULTURNO DRUŠTVO INTEGRALI  27.000,00  
Simona Semenič: 43 srečnih koncev (New York, Beograd)  12.000,00    15 Produkcija: umetniška  skupina Preglej: To sem jaz, kaj si pa ti?; Rok Vevar: Kako se  15.000,00  
je moje življenje spremenilo v festival; Bralna uprizoritev besedila nominiranega za   
Grumovo nagrado; Okrogla miza, Festival preglej na glas!; Mednarodno gostovanje:   
Dalia Ać in:Mnogo nas je   
  
KULTURNO DRUŠTVO PLESNA IZBA MARIBOR  20.000,00  
Oblikovanje formata in prestrukturiranje teme festivala, Amsterdam; Izbor ekipe in   
ostalih sodelavcev; Sestava priročnika v obliki 10 zapovedi; Diskusija o priročniku in  
navodilih, k i določajao sodobne plesne predstave in njihov razvoj; Objava javnega   
razpisa za 10 minutne solo videje; Poziv 10 umetnikom, da oblikujejo 10 minutni video  
pod naslovom Ten Minutes Piece That Can Grow; Predstavitev prvih 50 prispelih   
videjev; Izobr  5 najboljših videjev, ki so jih ustvarili pozvani umetniki; Rezidence -   
14 dni dela z dramaturgi in teoretiki (nadgrajevanje dela v obliki rezidenčne udeležbe/  
4. faza festivala: 1., 2., 3., 4., in 5. izbranega umetnika; Rezidenčna udeležba Modul  
Dance umetnika; Predstavitev in prikaz vseh prispelih videjev; predstavitev del vseh 10  
pozavnih umetnikov; Prezentacije del v nastajanju oz. nadgrajenih del (trije prikazi del  
v nastajanju - 2. festivalski dan; štirje prikazi del v nastajanju - 3. fest ivalski dan);   
Predstavitev in prikaz izbranih 5 del v nastajanju CYNETART v Dresdenu -   
mednarodno sodelovanje   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO SAMOSVOJ  15.000,00  
Metamorfoze 1: Lov na jezike (produkcija in postprodukcija); Metamorfoze 2: Trska   
v očesu ali hrup neznanega pogleda   
  
LUTKOVNI STUDIO KOPER  35.000,00  
Produkcija: Alternativna lutkovna predstava Vesele kosti, premiera: Koper, gostovanja:  10.000,00  
Koper, Izola in Piran, na slovenskih poletnih festivalih in jeseni v gledališčih;   
Mednarodna gostovanja: Pozor Los, Vesele kosti (Švedska, turneja na več lokacijah v  
okolici Göteborga; Estonija, Talin; Italija Čedad, Videm; Rusija; Avstralija,   
Brisbane, Melbourne)    
Alpe Adria PUF festival: 1.7. -  31.8.2011: 15 tujih lutkovnih in uličnih skupin;  25.000,00  
8 slovenskih skupin; 2 teatralična koncerta; produkcija mednarodne scenografske in  
lutkovne delavnice - otvoritvena ceremonija za 10. obletnico festivala   
  
MUZEUM, ZAVOD ZA UMETNIŠKO POSREDOVANJE IN ZALOŽNIŠTVO  11.500,00  
Šift teater I; ECLAP -E-knjižnica uprizoritvenih umetnosti, priprava - digitalizacija -  8.000,00  
mednarodni evropski projekt (triletni projekt sofinanciran s  strani Evropske unije ICT  
Policy Support Programme, Grant agreement No 250481   
Šift teater II,  platforma - v sklopu projekta Focus on Art and Science in the Performing  3.500,00  
Arts - Ljubljana s spremljevalnim programom; Masque Teatro, Forli (IT)/ La Machina  
di Kafka (priprava in mednarodno gostovanje); Spremljevalni program projekta Focus  
on Art and Science in the Performing Arts - Ljubljana   
  
ROZINTEATER, ZAVOD ZA KULTURNO DEJAVOST  12.000,00  
Hiphophondrija, Obisk, Kako je Oskar postal detektiv in Balon Velikon   
  
SOLCE BRANE  5.500,00  
Papirčki, papirčki! produkcija   
  
UMETNIŠKO DRUŠTVO FIČO BALET  30.000,00  
Produkcija: Swan lake, John 3logy  10.000,00  
Festival Pleskavica  20.000,00  
    16  
UMETNIŠKO DRUŠTVO KONJ  12.000,00  
Ivo Svetina: Stolp (Hölderlin: Stolp ob reki Neckar), produkcija   
  
VITKAR ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN IZVEDBO KULTURNIH PROJEKTOV  14.000,00  
Produkcija: Igrale se delije  6.000,00  
Organizacija mednarodnega festivala Rdeči revirji  8.000,00  
  
ZAVOD BUFETO - ZAVOD ZA RAZVOJ CIRKUŠKO - GLEDALIŠKIH UMETNOSTI  8.000,00  
Festivalska razglednica - produkcija; Klovnbufov laboratorij; Laura Herts (ZDA) -   
master class; Pepa Plana (Španija) - delavnice; Tanja Simma (Avstrija) - delavnice;   
Klovnbufovo gledališče; Gostovanje predstav: Laura Herts (ZDA); Pepa Plana (Austria);  
Tanja Simma (Avstrija); Plastic Ladies (Rusija); Zavod Bufeto z gosti festivala 2011   
(generalka) - produkcija; Zavod Bufeto z gosti: Jean -Paul Ledun (Francija), Aleksej   
Mironov (Rusija); Ultimativna tragedija - post produkcija; Klovnbufova karavana -   
produkcija in postprodukcija   
  
ZAVOD EXODOS  55.000,00  
Mednarodne gostujoče predstave: Elizabeth Gruwez, Belgija - Birth of Prey; Abatoir  
Ferme, Belgija - Tourniquet; Gisselle Vienne, Francija - This is how you will disappear;  
Santasangre, Italija: Seigradi; Rodro Garcia, Španija - It is like that and make  me   
not shit; Tim Etchels, Anglija - The thrill of all; Virgilio Sieni, Italija - Osso; Linda   
Molenaar, Nizozemska - Harp in Horse; Jan Fabre, Belgija - Promotej 2; Coraline   
Lamaison, Francija - Narcisses 1 in 2; delavnica za mlade producente; del avnica   
z dramaturginjo Ivano Ivkovič; otvoritev Labirinta umetnosti; razstave del Jana Fabra v  
Galerijah Mestnega muzeja; diskusije (Strel, Živadinov, Faber, Žižek); balkanska   
izbira (Balkanska plesna platforma)   
  
ZAVOD ZA UMETNIŠKO IN KULTURNO PRODUKCIJO  40.000,00  
Produkcija: Odmevi časa in reka (producentska dela, izvedbena dela)   
  
Sofinanciranje projektov fizični h oseb  8.000,00  
  
JURIŠIĆ LEJA  8.000,00  
Smejte se!; Plesna igra   
  
Projektni razpis  161.998,69  
  
DRUŠTVO CAFÉ TEATER  3.000,00  
Medna rodno sodelovanje: Smer Hrvaška   
  
DRUŠTVO GLEDALIŠČE ANE MONRO  3.400,00  
Urška Ličef: Čas   
  
DRUŠTVO LUTKOVNIH USTVARJALCEV  10.500,00  
Produkcija v Sloveniji: Aska in volk  7.000,00  
Mednarodno sodelovanje: Optična prevara (Francija, Španija)  3.500,00  
  
DRUŠTVO PRIJATELJEV ZMERNEGA NAPREDKA  4.000,00  
Produkcija v Sloveniji: Za notranjo -zunanjo uporabo   
  
DRUŠTVO ZA KULTURNO, ZALOŽNIŠKO IN PRODUCENTSKO  28.000,00  
DEJAVNOST PEKINPAH   
Partnerski projekti (koprodukcija) v Sloveniji: Pajek v Sloveniji  12.000,00    17 Postprodukcija v Sloveniji: Bliss  3.000,00  
Produkcija v Sloveniji: Roadside Picnic  9.000,00  
Mednarodno sodelovanje: Bliss (Zagreb)  2.000,00  
                                          Bliss (Amsterdam)  2.000,00  
  
DRUŠTVO ZA RAZVOJ GLEDALIŠČA V IZOBRAŽEVANJU  2.000,00  
Mednarodno sodelovanje: Obed (Dunaj Avstrija)  1.000,00  
                                     Obed (Bukarešta, Romunija)  1.000,00  
  
FLOTA, ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN IZVEDBO KULTURNIH PRIREDITEV,  3.500,00  
Postprod ukcija v Sloveniji: Srh/Shiver   
  
KUD LJUD  7.500,00  
Produkcija v Sloveniji: Pocestnice  3.000,00  
Mednarodno sodelovanje: Pocestnice (Avstrija, Madžarska, Hrvaška)  2.000,00  
                                          Električne invazije (Italija, Finska, Škotska)  2.500,00  
  
KUD MOMENT  5.000,00  
Produkcija v Sloveniji: Bajke   
  
KULTURNO DRUŠTVO INTEGRALI  14.500,00  
Simona Hamer: Kladivo ali pinceta?  4.000,00  
Produkcija v Sloveniji: Ad hoc omnibus na temo Razslojevanje  6.500,00  
Partnerski projekti (kop rodukcija) v Sloveniji: Dnevi bralnih uprizoritev  4.000,00  
  
KULTURNO DRUŠTVO PLESNA IZBA MARIBOR  3.500,00  
Postprodukcija v Sloveniji: Kultura je medij III: Pod tlakovci - pesek!   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO BAOBAB  3.500,00  
Produkcija v Sloveniji: 1 978  
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO NUM  3.998,69  
Nina Jan in Urška Sekirnik: Arriving.Soon/Prihajajoc.Kmalu   
  
MASKA - ZAVOD ZA ZALOŽNIŠKO, KULTURNO IN PRODUCENTSKO DEJAVNOST  4.000,00  
Eva Nina Lampič: Dnevni meni   
  
MLADINSKI KULTURNI CENTER MARIBOR  2.000,00  
Produkcija v Sloveniji: Performans - predva janje P2011   
  
SENZORIUM, ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN IZVEDBO KULTURNIH  3.000,00  
PROJEKTOV IN PRIREDITEV   
Postprodukcija v Sloveniji: Večer z Milo Kačič   
  
STARA GARA - ZAVOD ZA KULTURNE DEJAVNOSTI  4.000,00  
MIT  
  
VITKAR - ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN IZVEDBO KULTURNIH PROJEKTOV  1.200,00  
Mednarodno sodelovanje: Območje za pešče (Pula)  500,00  
                                          Območje za pešče (Sarajevo)  700,00    18  
  
ZAVOD EXODOS  6.000,00  
Postprodukcija v Sloveniji: Med nama  3.000,00  
Mednarodno sodelovanje: Med nama/ 4 Corners (Švedska)  3.000,00  
  
ZAVOD MASA  6.900,00  
Produkcija v Sloveniji: Ugriz  5.500,00  
Mednarodno sodelovanje: Ugriz (AuQuai Theatre, Belgija)  1.400,00  
  
ZAVOD ZA VIZUALN O KULTURO AGREGAT  4.000,00  
Problem vožnje po vesolju   
  
ZAVOD ZA VIZUALNO KULTURO IN UMETNIŠKO TER KULTURNO  14.000,00  
PRODUKCIJO MARGARETA SCHWARZWALD   
Partnerski projekti (koprodukcija) v Sloveniji: Cvetje v jeseni  12.000,00  
Postprodukcija v Sloveniji: Princeske  2.000,00  
  
Sofinanciranje projektov fizični h oseb  24.500,00  
  
JURIŠIĆ LEJA  4.500,00  
Mednarodno sodelovanje: Med nama (Spider Festival Lyon Francija)  1.500,00  
Rezidenčne udeležbe: Švedska, Stockholm: Dansens Hus  3.000,00  
  
KAMNIKAR GREGOR  1.000,00  
Mednarodno so delovanje: Obed (Albanija)   
  
KONJAR JURIJ  6.500,00  
Mednarodno sodelovanje: Goldbergove Variacije (Buenos Aires in Cordoba)  1.500,00  
                                      Goldbergove Variacije (New York in Maracabio)  2.000,00  
Rezidenčne udeležbe: ZDA,  Mad Brook Farm, Vermont: Chapbook CQ 2011 -  3.000,00  
Goldbergove Variacije   
  
KUS PETER  3.000,00  
Mednarodno sodelovanje: Kralj prisluškuje (Basel)   
  
OMAN TINA  5.500,00  
Produkcija v Sloveniji: O ženici, ki je pogoltnila muho   
  
NOVAKOVIĆ ZVEZDAN A 4.000,00  
Diagnoza   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 2323  - VIZUALNE UMETNOSTI - 1.373.324,42  
PROGRAMI IN PROJEKTI ORGANIZACIJ IN POSAMEZNIKOV   
  
Programski razpis  667.324,44  
  
AKSIOMA - ZAVOD ZA SODOBNE UMETNOSTI  24.000,00  
Produkcija in postprodukcija: St are in nove slike (Žiga Kariž in Viktor   
Bernik); Gravestone/Nagrobnik (Janez Janša); Planed 2.0/Umetnost za vse   
(Janez Janša, Gilbert&George); 15 objektov - Prenos razstave (Peter   
Rauch); Mednarodno sodelovanje: Pregledna razstava v Muzeju sodobne    
umetnosti Vojvodine (Janez Janša, Janez Janša in Žiga Kariž; Risba009 in   
naprej v Skopju (Son:DA)     19   
BUNKER - ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN IZVEDBO  7.000,00  
Razstava/Umetniške instalacije/Intervencije Moja ulica -   
Moj vrt (P rostori igre)   
  
DRUŠTVO BALETNIH UMETNIKOV SLOVENIJE  2.000,00  
  
DRUŠTVO PHOTON  69.000,00  
Organizacija razstavnih in festivalskih projektov v Sloveniji: Katarina   
Radovič; Gabriella Csos zo; Jonathan Olley & Stephen Morgan; Madžarski   
foto klasiki (L. Moholy Nagy, A. Kertesz, Brassai …); Rajko Bizjak;   
Aftermath/Post 20; Videoinprogress 4; Damjan Kocjančič; Mednarodno   
sodelovanje: Gostovanje Tension Field (Graz, Rijeka, Novi Sad); P redstavitev   
v Diemar & Noble Gallery; Stane Jagodič v Nessim Gallery; Udeležba na   
festivalu Photoespana   
  
DRUŠTVO ŠKUC - ŠTUDENTSKI KULTURNI CENTER  101.000,00  
Organizacija razstavnih in festivalskih projektov v Sloveniji: Critical   
Complicity - dokumentarna razstava kolektiva Alterazionvideo; Hidden   
publics: kustosa: Walter Seidl, Andrea Domesdalle; umetniki: Laurence   
Bonvin, Walter Derungs, Markus Dorfmüller, Esther Hiepler and Max   
Phillipp Schmid, Sanja Ivekovic, Martin Krenn, Jérôme Leuba, Ivan Moudov,   
Warren Neidich, Walter Seidl, Michaela Thelenová, Tobias Zielony;   
Koprodukcija: Kunsthalle Basel, Rotor, Graz; Cikel Local Talk, kustosinja:   
Sonja Zavrtanik, umetnik: Igor Eškinja; Ptiči, umetnica: Jasmina Cibic,   
kustos: Tevž Logar; Mundial: umetnik: Nemanja Cvijanović, kustos:   
Tevž Logar; Drugače politična: umetnica: Nika Autor; kustos: Tevž Logar;   
Volk art: umetniki: IRWIN & Peter Bl ase, Christian Chrobok, Danaja, Dape,   
Haris Hararis/NSKSTATE.COM, David K, Charles Krafft, Goran Lišnjić,   
Lili Anamarija No, Christain Nnoruga, NSK.IS, Avi Pitchon, Alex Ross &   
Chris Wade, Armin Zerbe, kustos: Tevž Logar; Kuratorski dialogi: kusto sa:   
Ana Janevski in Tevž Logar; umetniki: Yael Bartana, Daniel, Knorr, Ahlam   
Shibli, Jane Štravs, Goran Trbuljak, Artur Žmijevski; Menarodno sodelovanje:   
Ulay: Nastati, kustos: Tevž Logar; Volk art: umetniki. IRWIN & Peter Blase,   
Christian Chro bok, Danaja, Dape, Haris Hararis/NSKSTATE.COM, David K,   
Charles Krafft, Goran Lišnjić, Lili Anamarija No, Christain Nnoruga,NSK.SI,   
Avi Pitchon, Alex Ross & Chris Wade, Armin Zerbe; kustos: Tevž Logar in   
Avi Pitcoh   
  
EMZIN ZAVOD ZA KREATIVNO PR ODUKCIJO  55.000,00  
Programski sklopi na področju likovne umetnosti: Jindrich Štreit, Češka;   
Fotografija leta 2011; Milan Trenc, ZDA/Hrvaška; Martin Woodtli, Švica;   
Umetnost revije Der Spiegel, Nemčija; Andrew Testa, Velika Britanija;   
Nejaaka, Slo venija; Trio Sarajevo, BiH; Mednarodno sodelovanje:   
Organizacija razstavnih in festivalskih projektov v Sloveniji: Jindrich Štreit,   
fotografska razstava, Češka; Andrew Testa, fotografska razstava, Velika   
Britanija; Fotografija leta 2010, natečaj, predavanje žirantov in fotografska   
razstava, Slovenija; Milan Trenc, razstava ilustracij, ZDA/Hrvaška; Martin   
Woodtli, oblikovalska razstava, Švica; Umetnost revije Der Spiegel, razstava   
ilustracij, Nemčija; Nejaaka, razstava ilustracij, Slovenija ; Trio Sarajevo,   
oblikovalska razstava, BiH; Mednarodno sodelovanje: Emzinovi ilustratorji,   
razstava ilustracij; HDLU (Galerija Prsten), Zagreb; Mednarodo sodelovanje     20   
EN-KNAP - ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN IZVEDBO  6.000,00  
Fotografske razstave: Antonio Živković, Borut Peterlin, Nejc Saje,   
Borut Krajnc, Tomaž Gregorič, Marcandrea   
  
FORUM LJUBLJANA  62.000,00  
Organizacija razstavnih in festivalskih projektov v Sloveniji;   
Mednarodo sodelovanje   
  
KUD MREŽA  57.800,00  
Organizacija razstavnih in festivalskih projektov v Sloveniji: Sklop razstav   
mlajših umetnikov: Matej Stupica, Mirjana Batinić in Tina Smrekar;   
Sodelovanje z Ljudmilo - razstava Dominika Mahniča; 29.grafični bienale -   
razstava nagrajencev 28. graf ičnega bienala skupine Justseeds; Samostojna   
razstava Aleksandra Saška Gruden in Ana Sluga; Razstava v sklopu   
festivala rdečih zor - slovenske ilustratorke; Partnerstvo pri projektu Mojce   
Puncer z delovnim naslovom Blindfold/Zavezanih oči (Censors hip, Art and   
Voluntary Blindness/Cenzura, umetnost in prostovoljna slepota) finske   
umetnice Ulle Karttunen; Program umetnika na delovnem obisku na   
Metelkovi v Ateljeju Azil/Galerija Alkatraz, AKC MM Artist - in - residence -   
Umetnica Deej Fabyc  - Daddy was a spy for the Soviet Union; Sklop   
urbanih likovnih projektov (10 novih produkcij in mesečno dvakrat aktivnosti   
na področju umetnostne vzgoje za otroke iz vrtcev in osnovnih šol;   
Mednarodno sodelovanje: Gostovanje razstave Lom Beline Mirjane Batinić in   
Robertine Šebjanič; Gostovanj e metelkovskih umetnikov   
  
KULTURNO IZOBRAŽEVALNO DRUŠTVO KIBLA  39.000,00  
Aleksandra Gruden, Polona Maher, Simona Šuc, Saša Bezjak: Risba skozi   
medije - delovni naslov; Jože Šubic: Devet postaj tvojega okusa; Junoš   
Miklavc in Mladen Stropnik: Zgo dbe najdene v odsevih sveta in Meditacija;   
Marko Jakše in Iva Tratnik: Zbombandirana luna; Nataša Ribič: Sanje II;   
Diana Mureškič: Elementarno kroženje; Velibor Silver: Ulica - delovni naslov;   
Claudia Hirti in Christine Ljubanovic: Yam - delovni n aslov; Evelyn Muursepp:   
United yet - delovni naslov; MAA School Helsinki: X -OP Cultural Studies   
Group; Oliver Pietsch: God is a DJ (Bog je DJ)   
  
LOKALPATRIOT  38.000,00  
  
MINI TEATER  10.000,00  
Razstava vizualnih umetnosti Mini teatra; Razstava čeških lutk; Razstava   
fotografij iz lutkovnih in gledaliških predstav MT, Miha Fras; Razstava lutk in   
skic Študentov pedagoške fakultete v Ljubljani   
  
ZAVOD DESSA  42.000,00  
Organizacija razstavn ih in festivalskih projektov v Sloveniji: Maja Farol -   
odprte arhitekture; Permio M d'Olivo/Italija; Hertl Architekten/Avstrija;   
Plečnikove nagrade 2011; RCR arhitekti Olot, Španija; Gizela   
Podreka/Avstrija; Nikola Bašić/Hrvaška; Krušec arhitekti/ Slovenija;   
Mednarodno sodelovanje: Sodobna slovenska arhitektura; Sodobna   
slovenska arhitektura - Architecturalweek Ostrava; Sodobna slovenska   
arhitektura - Talin - evropska prestolnica kulture 2011   
    21 ZAVOD K6/4  40.000,00  
Organizacija razstavn ih projektov in festivalskih projektov v Sloveniji: Revital   
Cohen: Life Support; Sanela Jahić: Mehanična knjiga; Tinkebell: My Dearest   
Cat Pinkeltje; Sissel Tolaas: Fear of Smell; Theo Jansen: Strandbeest;   
Mednarodno sodelovanje: Ekologija tehno uma: LJU Cosinus HR,   
LJU Cosinus MK   
  
ZAVOD PROJEKT ATOL, LJUBLJANA  8.000,00  
Produkcija in postprodukcija: Konjuh (Bienala D -O Ark, Konjic);   
Teritorij 1995 (Van Abbemuseum, Eindhoven)   
  
ZAVOD ZA KULTURNE DEJAVNOSTI P.A.R.A.S.I.T.E.  69.000,00  
Organizacija razstavnih in festivalskih projektov v Sloveniji: K apsula -   
razstavni ciklus; After Ruscha, After Hokusai; Post -virtualno Slikarji; Josef   
Dabering; Skupina 143; Oho; Dan, Lia Perjovschi; Blind date 2011,   
mednarodna konvencija knjige umetnika; Muzej; Mednarodno sodelovanje:   
Knjižni sejmi (NY Art Book Fair ... ); Anti -Book; The Best is Yet to Come   
  
ZVEZA DRUŠTEV SLOVENSKIH LIKOVNIH UMETNIKOV  37.524,44  
Jakopičeva nagrada in nagrajenec 2011; Štefan Galič: Keramika; DLUL:   
Vizualna interpretacija realnosti; Razstava profes orjev SŠOF; Osebne   
razstave: Janko Orač: Barvna žarenja; Vesna Drnovšek; Zgodbe oddaljenih   
predmetov; Barbara Katelec: Okus ljubezni; Nejc Slapar; Sekcija   
ilustratorjev: Ilustracija sodobne otroške poezije   
  
Večletni kulturni projekti 2010 - 2013 327.500,00  
  
AKADEMIJA ZA LIKOVNO UMETNOST IN OBLIKOVANJE  5.000,00  
Videomatch   
  
ARTNETLAB - DRUŠTVO ZA POVEZOVANJE UMETNOSTI IN ZNANOSTI  5.000,00  
Antigalerija - manipulacija razstavnega projekta skozi medij videoinstalacije   
  
DRUŠTVO ARHITEKTO V LJUBLJANE  22.000,00  
Plečnikovo odličje za leta 2010,2011,2012,2013  12.000,00  
Arhitektura/inventura  10.000,00  
  
DRUŠTVO LIKOVNIH UMETNIKOV CELJE  7.000,00  
Vstop prost 11,12,13,14   
  
DRUŠTVO LIKOVNIH UMETNIKOV INSULA  8.000,00  
Predstavitev sodobne likovne produkcije Južn e Primorske (Obale): kamnita   
skulptura, figuralna podoba, grafika v letu 2011   
  
DRUŠTVO LIKOVNIH UMETNIKOV LJUBLJANA  8.000,00  
Štirje letni časi   
  
DRUŠTVO OBLIKOVALCEV SLOVENIJE  14.000,00  
Oblikovalski presežek četrtletja/industrijsko oblikovanje , grafično in unikatno  12.000,00  
oblikovanje, fotografija   
Nagrada DOS za življensko delo  2.000,00  
    22  
DUM - DRUŠTVO UMETNIKOV  25.000,00  
Cikel/razstava neuveljavljenega mladega umetika in Slovenije  12.500,00  
PPGGP Ljubljana - Berlin  12.500,00  
  
FUNDACIJA BRUMEN, USTANOVA ZA PROMOCIJO VIDNIH SPOROČIL  15.000,00  
5. in 6. bienale vidnih sporočil Slovenije   
  
GALERIJA - MUZEJ LENDAVA  26.000,00  
Likovno poletje na Lendavskem gradu  15.000,00  
Velikani svetovne likovne umetnosti na Lendavskem gradu  11.000,00  
  
INSTITUT JOŽEF STEFAN  12.000,00  
Ciklus predstavitev ustvarjalcev s področja sodobnih vizualnih umetnosti  8.000,00  
Ciklus razstav priznanih slovenskih likovnih ustvarjalcev v okviru  4.000,00  
Stefanovih dni   
  
KUD TRIVIA  6.000,00  
Socialdres s  
  
KULTURNI DOM NOVA GORICA  19.000,00  
(Avto) poetike mlajše in sredenje generacije  12.000,00  
Študijske razstave na temo sodobne umetnosti  7.000,00  
  
KULTURNO DRUŠTVO MUZEJ PREMODERNE UMETNOSTI  7.000,00  
Premoderni kiparski festival 2011: hibridni o bjekt  5.000,00  
BON TON 2011,2012,2013: (v oblikovanju)  2.000,00  
  
KULTURNO DRUŠTVO PROSTOROŽ  10.000,00  
ProstoRož - Ljubljana - Velenje - Piran   
  
MLADINSKI KULTURNI CENTER MARIBOR  4.000,00  
Cikel razstav mladih umetnikov   
  
PROSVETNO DRUŠTVO SOČA KANAL  12.000,00  
Mednarodni festival Kogojevi dnevi  5.000,00  
Umetnost  je ženskega spola  7.000,00  
  
ROKODELSKI CENTER RIBNICA  11.000,00  
Izbor iz 2.m  4.000,00  
2.m 7.000,00  
  
SLOVENSKO DRUŠTVO LIKOVNIH KRITIKOV  18.000,00  
Likovni kritiki izbirajo  9.000,00  
Razstave slovenskega društva likovnih kritikov (Portret, Pokrajin a v novejši  9.000,00  
umetnosti, Akt, Likovno in vizualno)   
  
SPP ZAVOD ZA PROMOCIJO FOTOGRAFIJE  12.000,00  
Festival Slovenia press photo   
  
ZAVOD BIG  25.000,00  
Festival mesec oblikovanja 2010,2011,2012,2013  10.000,00  
Festival Big arhitektura 2010,2 011,2012,2013  15.000,00  
    23 ZAVOD SCCA  11.500,00  
Svet umetnosti predstavlja v obdobju 2010 - 2013  5.000,00  
Studio 6  2.500,00  
Videospotting  4.000,00  
  
ZAVOD ZA KIPARSTVO  8.000,00  
Javne kiparske postavitve v Grubarjevi galeriji na prostem   
  
ZAVOD ZA  KULTURNE PRIREDITVE IN TURIZEM CELEIA CELJE  19.000,00  
Kiparstvo: osnove, vzroki, lastnosti prehajanj  12.000,00  
Ciklus Prve celostne predstavitve  7.000,00  
  
ZAVOD ZA UMETNIŠKO PRODUKCIJO KITCH  7.000,00  
Življenje na meji/Living on a border   
  
ZBORNIC A ZA ARHITETKTURO IN PROSTOR SLOVENIJE/ZAPS/  7.000,00  
Dan arhitektov   
  
ZKŠT ZAVOD ZA KULTURO, ŠPORT IN TURIZEM ŽALEC  4.000,00  
Nova fotografija - ciklus razstav   
  
Ciljno projektni razpis  80.000,00  
  
GALERIJA BOŽIDAR JAKAC  80.000,00  
Predstavitev S lovenije na Beneškem bienalu 2011: Grelci za vroča čustva   
avtorja Mirka Bratuše   
  
Projektni razpis  298.499,98  
  
AKADEMIJA ZA LIKOVNO UMETNOST IN OBLIKOVANJE  6.000,00  
Transform 2011  4.000,00  
Start point 011/izbrana diplomska dela  2.000,00  
  
DRUŠ TVO ARHITEKTOV LJUBLJANE  5.000,00  
Razstava Docomomo Sovenija_100  3.000,00  
Vizije so - 6 2.000,00  
  
DRUŠTVO ARHITEKTOV OBALE KOPER  3.500,00  
Nevidna mesta   
  
DRUŠTVO CONSORTIUM ARTISTICUM  3.000,00  
Studiobotas: Identiteta grafično oblikovanje   
  
DRU ŠTVO PEKINPAH  6.500,00  
Project L.I.G.H.T.  3.500,00  
Utopični seminar - delovni naslov  3.000,00  
  
DRUŠTVO PRIJATELJEV ZMERNEGA NAPREDKA  2.500,00  
Štiri eminence in štiri potence v MKSMC   
  
DRUŠTVO ZA OBLIKOVANJE SOTO  3.000,00  
Smer Jug -jugovzhod - Zgod ba z vzhodne strani 2011 (South by Southeast -   
Eastside Story 2011)   
    24 DRUŠTVO ZA OŽIVLJANJE ZGODBE 2 KOLUTA  2.000,00  
Max Andresson: Tito on Ice - mulitmedijska razstava   
  
EVROPSKI KULTURNI IN TEHNOLOŠKI CENTER MARIBOR  2.500,00  
Eko umetnost: Izziv i narave   
  
FAIR - ZAVOD ZA RAZVOJ FOTOGRAFIJE  3.500,00  
Fotografska razstava Filmogram   
  
FOTO KLUB MARIBOR  5.000,00  
Urbano   
  
FUNDACIJA BRUMEN  3.000,00  
Festival plakata Ljubljana 2011, razstava Mojstri   
  
GALERIJA - MUZEJ LENDAVA  7.000,00  
8 sodobnih hrvaških umetnikov  3.000,00  
Shunga - Erotika v japonski umetnosti  4.000,00  
  
GALERIJA EQURNA ZAVOD LJUBLJANA  1.800,00  
NAD -ZOR   
  
GALERIJA VELENJE  2.500,00  
Prisotna odsotnost figure   
  
GVR - ZAVOD ZA UMETNIŠKO PRODUKCIJO  2.000,00  
KONS Q   
  
HIŠA FOTOGRAFIJE  6.500,00  
Marko Modic  5.000,00  
Manfred Willmann  1.500,00  
  
INŠTITUT A.V.A. - AKADEMIJA ZA VIZUALNE UMETNOSTI  3.000,00  
AVA 003: razstavni modeli   
  
JAVNI ZAVOD KOZJANSKI PARK  1.500,00  
Okna   
  
KOLEKTIVA - ZAVOD ZA SODOBNO UMETNOST  3.800,00  
Komunikacijske strategije (komunikacijski kanali)  1.800,00  
Video in Progress 4 (Bolečnina)  2.000,00  
  
KUD OBRAT  3.000,00  
Onkraj gradbišča - umetniške intervencije   
  
KULTURNI DOM KRŠKO  1.800,00  
Kakofonični modul Krško   
  
KULTURNI DOM NOVA GORICA  3.000,00  
Kostja Gatnik   
  
KULTURNO DRUŠTVO ANUBIS  2.500,00  
World Press Photo   
    25 KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO ART STAYS  6.000,00  
In my place  2.500,00  
9. mednarodni festival sodobne umetnosti Art stays 2011  3.500,00  
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO ATELJE MIKADO  2.500,00  
Figura in avtorska interpretacija   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO C3  4.000,00  
Graditi javnost (Building public/ness)   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO GALERIJA PLEVNIK -KRONKOWSKA  2.000,00  
Whispers of color   
  
KUD TRIVIA  1.500,00  
To, kar ostane - delovni naslov   
  
MASA ZAVOD LJUBLJANA  1.800,00  
Edino neumno vprašanje je   
  
OLOOP LJUBLJANA - ZAVOD ZA TEKSTILNO UMETNOST IN  2.500,00  
OBLIKOVANJE   
Prostor tišine   
  
OSUM UMETNIŠKO DRUŠTVO  2.000,00  
Marija Antoinetta - umetnina življenja   
  
PEKARNA MAGDALENSKE MREŽE  3.000,00  
Koroška 18   
  
PRAKSA - PRAKSA ZA SODOBNE RAZISKOVALNE UMETNOSTI  6.000,00  
Samodisciplina/Selfdiscipline   
  
PROSVETNO DRUŠTVO SOČA KANAL  1.500,00  
Peter Abram: pregledna razstava   
  
ROKODELSKI CENTER RIBNICA  3.000,00  
Fotografija, ki hoče biti vest družbe … - delovni  naslov   
  
STUDIO OSEM - KREATIVNO DRUŠTVO - USTVARJALNI PROGRAMI IN  2.500,00  
IZOBRAŽEVANJE MLADIH   
Galerija TukadMUNGA   
  
TRETAROKA - DRUŠTVO ZA RECIKLAŽNE IN KREATIVNE PROJEKTE  3.500,00  
3. bienale slovenske neodvisne ilustracije   
  
ZAVOD CCC  2.000,00  
Linking Positions - De-linking and Decoloniality   
  
ZAVOD CELEIA CELJE  3.000,00  
Fotografija in nelagodje, telo, prostor, spomin - delovni naslov   
  
ZAVOD ZA KIPARSTVO  5.000,00  
Kiparkekiparji.com  3.000,00  
Gib (ali Giib v kiparstvu versus ples ), 15.Slovenska kiparska razstava  2.000,00    26   
ZAVOD ZA TIPOGRAFIJO IN TISKARSKO DEDIŠČINO TIPORENESANSA  3.000,00  
Povaljani plakat: tipografski plakat na temo Prostovoljstvo   
  
Delovne štipendije  125.000,00  
BABNIK JAN  12.500,00  
BOGATAJ ROK  12.500,00  
CIMOLINI MIKA  12.500,00  
GRAFENAUER PETJA  12.50 0,00 
GRCIĆ SANJA  12.500,00  
KOVAČIČ MARKO  12.500,00  
KRNC GORAZD  12.500,00  
MOHAR MIRAN  12.500,00  
OMERZU SILVAN  12.500,00  
SLUGA ANA  12.500,00  
  
Sofinanciranje projektov fizičnih oseb  26.799,98  
  
ABRAM UROŠ  999,99  
Made in me/nudes   
  
BRUMEN ČOP AN DREJ  1.500,00  
Hommage Jeanu Genetu   
  
BRUMEN MATIJA  1.500,00  
Nachtobjekte/ After the Fall   
  
ČADEŽ VESNA  1.300,00  
Urbane Arkadije   
  
JEŽ DUŠAN  1.000,00  
Legenda o Korantu   
  
KOŠČAK LUČKA  1.500,00  
Heart to Heart   
  
MAJER KATJA  1.500,00  
Inst. 2011/1   
  
OŽBOLT ALEN  3.999,99  
Vie des formes/Življenje oblik   
  
PLESNIČAR BOŠTJAN  1.500,00  
Pregledna razstava (2000 - 2010)   
  
PUNCER MOJCA  2.000,00  
Blindfolf/zavezanih oči (Cenzura, umetnost in prostovoljna slepota)   
  
SEDLAČEK SAŠO  2.500,00  
Dialog - delovni naslov   
  
STROPNIK MLADEN  1.500,00  
Miza - Pri Zlatem stegnu   
    27 TOMAŽIN TOMAŽ  1.000,00  
Okrog moje glave   
  
VAJD ALEKSANDRA  2.000,00  
Media Specific - delovni naslov   
  
WANG HUIQIN  1.500,00  
Mamila   
  
WEINBERGER UROŠ  1.500,00  
Info vs.Info   
  
Rezidenčna udeležba  8.000,00  
FICKO MITJA  4.000,00  
Za udeležbo v Nemčiji: Leipzig, Nemčija   
  
JAKŠE MARKO  4.000,00  
Za udeležbo v Turčiji, Istanbul   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 2324  - GLASBENI PROGRAMI IN  2.308.977,86  
PROJEKTI NEVLADNIH O GRANIZACIJ IN POSAMEZNIKOV   
  
Programski razpis  1.303.100,00  
  
AKADEMSKA FOLKLORNA SKUPINA FRANCE MAROLT ŠOU V LJUBLJANI  20.850,00  
  
AKADEMSKI PEVSKI ZBOR TONE TOMŠIČ UNIVERZE V LJUBLJANI  77.600,00  
Programski stroški, splošni stroški delovanja, stroški dela, nakup opreme   
  
AKSIOMA - ZAVOD ZA SODOBNE UMETNOSTI  3.000,00  
Koncertni cikli in festivali: koncertni cikel eksperimentalne elektro -akustične glasbe   
  
ARS RAMOVŠ ZAVOD ZA UMETNO ST,  145.500,00  
  
DRUŠTVO BALETNIH UMETNIKOV SLOVENIJE  123.200,00  
  
DRUŠTVO KOMORNI GODALNI ORKESTER  SLOVENSKE FILHARMONIJE  59.200,00  
Programski stroški, splošni stroški delovanja, nakup opreme   
  
DRUŠTVO SLOVENSKIH SKLADATELJE V 209.450,00  
  
EN-KNAP - ZAVOD ZA ORGANIZACIJO I N IZVEDBO KULTURNIH PROGRAMOV  3.500,00  
Sebastiano Tramontana - koncert (produkcija Španski borci)   
  
GLASBENO DRUŠTVO SLOWIND  38.400,00  
  
JAZZ CLUB GAJO  37.800,00  
Programski stroški, splo šni stroški delovanja, stroški dela, nakup opreme   
    28 KAPA - DRUŠTVO ZA KULTURNO IN UMETNIŠKO PRODUKCIJO KAPA  50.050,00  
  
KULTURNO IZOBRAŽEVALNO DRUŠTVO KIBLA  5.500,00  
Festival MED; Ciklus (da)(ne)s; Ciklus Poetične elektro -akustike   
  
LOKALPATRIOT  55.400,00  
  
SIGIC - SLOVENSKI GLASBENOINFORMACIJSKI CENTER  15.000,00  
Neposredni programski stroški, splošni stroški delovanja in nakup opreme   
  
ŠTUDENTSKI KULTURNI CENTER - DRUŠTVO ŠKUC  18.000,00  
Programski sklop Koncertni cikli in festivali: Koncertni cikel gostovanj ŠKUC BUBA;  
BUBA festival 2011; Chilli več eri; Astrodisco; Dobimo se pred Škucem - Muzika na   
Starem trgu; Teorija in praksa sodobne glasbe; Novi EU rock; Programski sklop:   
Glasbeno založništvo: Chilli Space vol. 8; Programski sklop Glasbeno -scenska,   
folklorna in baletna produkcija in post produkcija - Zvočnica II   
  
ZAVOD DRUGA GODBA LJUBLJANA  45.000,00  
  
ZAVOD GABRIJEL FEST CERKNO  69.900,00  
Programski stroški, splošni stroški delovanja, stroški dela, nakup opr eme  
  
Koncertni cikli: Bitshift 11, K4 predstavlja   
  
ZAVOD SPLOH  24.000,00  
  
ZAVOD ZA KULTURNE DEJAVNOSTI P.A.R.A.S.I.T.E. MUSEUM  2.500,00  
Postprodukcija, mednarodn o sodelovanje; Koncertni ciklus Sound Explicit; Marko   
Ornik: Yann Norry (Francija); Tobor Mihelič Syed; Andrej Hrvatin; Boštjan Perovšek;  
Hanna Preuss Slak;   
  
ZBOR CARMINA SLOVENICA  119.900,00  
  
ZVEZA GLASBENE MLADINE SLOVENIJ E 174.350,00  
  
Večletni kulturni projekti  628.619,00  
  
AGENCIJA CELINKA D.O.O.  6.000,00  
Festival Godibodi   
  
BIG BAND KRŠKO, KULTURNO DRUŠTVO  1.500,00  
V nedeljo/v pondelk z večer   
  
CHANNEL ZERO - KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO  6.500,00  
DubLab  1.500,00  
Elektroliza  2.000,00  
Redna klubska koncertna dejavnost  3.000,00    29   
DRUŠTVO CAFE TEATER  7.000,00  
La Vie en Rose   
  
DRUŠTVO GLASBENA MLADINA LJUBLJANSKA  21.000,00  
Jesenske serenade  4.000,00  
Mladi mladim  2.000,00  
Ob klavirju  2.000,00  
Dobimo se na Magistratu  1.500,00  
Prisluhnimo v Križankah  1.500,00  
Turjaške muze  1.000,00  
Naši koncerti z orkestri  7.000,00  
Zvoki mladih v Unionu & Študent - profesor v Unionu  2.000,00  
  
DRUŠTVO GLASBENIH UMETNIKOV SLOVENIJE  2.000,00  
Nagrade J. Betteta   
  
DRUŠTVO HARMONIKARJEV MURSKA SOBOTA  1.000,00  
Mednarodno srečanje harmonikarjev   
  
DRUŠTVO HUGO WOLF  3.000,00  
Wolf povezuje   
  
DRUŠTVO KULTURNI HRAM BLED  30.000,00  
Festival Bled  27.000,00  
Mednarodno tekmovanje za violino  1.000,00  
Mednarodno tekmovanje za violo  1.000,00  
Mednarodno tekmovanje komornih skupin  1.000,00  
  
DRUŠTVO LJUBITELJEV STARE GLASBE  20.000,00  
Festival Radovljica   
  
DRUŠTVO PRIJATELJEV ZMERNEGA NAPREDKA  2.000,00  
Pandamonium   
  
DRUŠTVO SPEKTRUM  2.500,00  
Festival Spectrum   
  
DRUŠTVO USTVARJALCEV SODOBNE SLOVENSKE KULTURE DELAVNICA  32.000,00  
Festinice  6.000,00  
Festine:   
Maribor  8.000,00  
Ljubljana  3.000,00  
Lendava  15.000,00  
  
DRUŠTVO ZA NAPREDEK KU LTURE  2.000,00  
Open Smile Jam   
  
DRUŠTVO ZA RAZVOJ MLADINSKE KULTURE  1.300,00  
Noise festival   
  
FESTIVAL LJUBLJANA  42.000,00  
Slovenski glasbeni dnevi  40.000,00  
Mladi virtuozi  2.000,00    30   
FESTIVAL VELENJE  6.000,00  
Koncerti KLUB  2.000,00  
Cikel Kla sika 4.000,00  
  
FV - ZAVOD ZA UMETNIŠKO IN KULTURNO PRODUKCIJO  21.000,00  
Cikel FV koncerti  12.000,00  
Festival FV 2010  9.000,00  
  
GLASBENA ŠOLA KRŠKO  1.000,00  
Mednarodno tekmovanje klarinetistov (2010, 2012) in mednarodno tekmovanje   
oboistov, fago tistov in komornih skupin "OFF" (2011, 2013)   
  
GLASBENA ŠOLA ZAGORJE OB SAVI  3.000,00  
Festival flavtistov Slovenije   
  
GLASBENO DRUŠTVO AKCENT  2.000,00  
Mednarodni glasbeni festival "4saxess"   
  
GLASBENO DRUŠTVO ANSAMBEL SLAVKO OSTERC  1.000,00  
Poletni glasbeni tečaji Celeia   
  
GLASBENO DRUŠTVO SAKSOFONIJA  6.000,00  
Saksofon gre na pot  5.000,00  
Mednarodno tekmovanje saksofonistov v Novi Gorici  1.000,00  
  
GRAMUS D.O.O.  8.000,00  
Jazz kamp Kranj  7.000,00  
Jazz kamp Kranj - glasbene delavnice  1.000,00 
  
KD LIB -ART 12.000,00  
Tartini festival, Piran in Slovenska Istra 2010   
  
KLUB ŠTUDENTOV OBČINE KOPER  5.000,00  
JEFF - Jazz Etno Funky Festival  2.500,00  
Amabile  2.500,00  
  
KLUMP - KLUB MLADIH PLANINA  2.000,00  
Klumpanje   
  
KOROŠKI MLADINSKI KULTURNI CENTER KOMPLEKS  2.500,00  
Jazz Ravne   
  
KULTURNI CENTER DELAVSKI DOM ZAGORJE OB SAVI  7.000,00  
Mednarodni festival komorne glasbe "Valvasorjevi večeri"  2.500,00  
Jazzagorje  4.500,00  
  
KULTURNI DOM FRANCA BERNIKA  4.000,00  
Abonmajski koncertni cikel  
  
KULTURNI DOM KRŠKO  5.000,00  
Cikel Akustika  2.000,00  
Jazz-etno cikel  3.000,00  
    31 KULTURNI DOM NOVA GORICA  28.000,00  
Glasba z vrtov sv. Frančiška  3.000,00  
Mednarodno srečanje saksofonistov  6.000,00  
Glasbena mladina Nova Gorica  7.000,00  
Konc ertni abonma  12.000,00  
  
KULTURNI DOM SLOVENJ GRADEC  2.000,00  
Wolfov koncertni abonma   
  
KULTURNO DRUŠTVO ARIANA  3.000,00  
VOX LACI   
  
KULTURNO DRUŠTVO GLASBENA MATICA  3.000,00  
Koncertni cikel Glasbene matice Ljubljana   
  
KULTURNO DRUŠTVO MOHORJA N 5.000,00  
Koncertna sezona   
  
KULTURNO DRUŠTVO PIHALNI ANSAMBEL ARIART  2.000,00  
Ariartove serenade   
  
KULTURNO DRUŠTVO PRIDEN MOŽIC  7.000,00  
Kamfest   
  
KULTURNO DRUŠTVO VESELI DIHURČKI  4.000,00  
Dirty Skunks   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO AVGUST  4.000,00  
Koncertni ciklus Avgust   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO BALADOOR  3.000,00  
Baladoor jazz festival   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO KATAMAN  3.500,00  
Link 2.000,00  
NU YU  1.500,00  
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO ZORA  3.000,00  
Rad bi bil normalen   
  
MAREŽGANSKO MLADINSKO DRUŠTVO, MAREZIGE  3.000,00  
MareziJazz   
  
MLADINSKI CENTER VELENJE  5.000,00  
Festival mladih kultur Kunigunda   
  
MLADINSKI INFORMATIVNI IN KULTURNI KLUB MURSKA SOBOTA  7.000,00  
Alternativna godba Murska Sobota   
  
MORDOR D.O.O.  4.625,00  
Mednarodni festival Metal Camp   
  
NARODNI DOM MARIBOR  99.000,00  
Jazz festival Maribor - Izzven  7.000,00    32 Folkart Maribor  22.000,00  
Jazz Lent  6.000,00  
Orkestrski cikel  38.000,00  
Jazz v Narodnem domu  2.000,00  
Komorni cikel  11.000,00  
Cikel za mlade  8.000,00  
Jazz podij  5.000,00  
  
Solar Pulse Music   
  
PROSVETNO DRUŠTVO SOČA KANAL  21.000,00  
Kogojevi dnevi   
  
ROCK OTOČEC D.O.O.  10.000,00  
Rock Otočec   
  
SLOVENSKO ORGELSKO DRUŠTVO  2.000,00  
Poletni orgelski ciklus   
  
SUBKULTURNI AZIL  6.000,0 0 
Ciklus etno koncertov - Akord festival  2.000,00  
No Border Jam Festival  2.000,00  
Underground festival  2.000,00  
  
THC DRUŠTVO ZA KULTURNO IN UMETNIŠKO PRODUKCIJO  4.000,00  
Festival Šklabfest   
  
USTANOVA IMAGO SLOVENIAE  30.000,00  
Mednarodni ciklus   
Mladi talenti 2010  12.000,00  
Imago Sloveniae  18.000,00  
  
ZALOŽBA SANJE D.O.O.  7.000,00  
Festival Sanje   
  
ZAVOD CELEIA CELJE  24.000,00  
Celjski koncertni abonma  6.000,00  
Mednarodni mladinski pevski festival Celje  18.000,00  
  
ZAVOD NEINSTITUCIALNE KULTURE MASOVNA  3.000,00  
Koncertna sezona KC Mostovna   
  
ZAVOD NOVOGLASBENO GLEDALIŠČE - ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN  8.000,00  
IZVEDBO KULTURNIH PRIREDITEV MARIBOR   
  
ZAVOD RADIO ŠTUDENT  10.000,00  
Glasbeni svetilnik RŠ   
  
ZAVOD ZA KULTURO IN TURIZEM KOSTEL  3.000,00  
Tamburanje va Kostele   
    33  
ZDRUŽENJE USTVARJALNIH LJUDI NA PODROČJU KULTURE  2.500,00  
Festival romske glasbe   
  
ZKŠT - ZAVOD ZA KULTURO, ŠPORT IN TURIZEM ŽALEC  3.000,00  
BUM fest - mednarodni festival tolkalnih skupin   
  
ZVEZA KULTURNIH DRUŠTEV TOLMIN  7.000,00  
Glasbeni abonm a ZKD Tolmin   
  
ZVEZA SLOVENSKIH GLASBENIH ŠOL  24.694,00  
Tekmovanje mladih slovenskih glasbenikov  19.400,00  
Tekmovanje slovenskih baletnih plesalcev 2011  5.294,00  
  
ZVEZA TOLMINSKIH MLADINSKIH DRUŠTEV  9.000,00  
Kreativni tabor Sajeta   
  
Projektni r azpis  377.258,86  
  
AGENCIJA CELINKA D.O.O.  2.400,00  
Izdaja nosilca zvoka: Sozvočje Sovenije (glasbeno založništvo)   
  
AGENCIJA SALAMANDER D.O.O.  2.280,00  
Polona Kasal: Pesmi samote (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)  1.140,00  
Miha Guštin: Gušti (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)  1.140,00  
  
AKADEMSKO DRUŠTVO UNIVERZE NA PRIMORSKEM  2.660,00  
8. mednarodno zborovsko tekmovanje Budimpešta (sodelovanje v mednarodnem  1.900,00  
kulturnem prostoru)   
IstriAntico (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)  760,00  
  
ALCEDO - ZAVOD ZA KU LTURNI IN TRAJNOSTNI RAZVOJ  2.055,00  
Tihožitje za glasbene inštrumente, glasove, podobe in strel iz pištole:   
Kino Šiška (koncertno gostovanje v Sloveniji)  1.200,00  
Ptuj (koncertno gostovanje v Sloveniji)  855,00  
  
ARSEM D.O.O.  1.900,00  
Zvezda nad gor o (mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
ASTRUM D.O.O.  3.610,00  
Samo Vremšak: Ziljski žegen (glasbeno založništvo - izdaja notnega gradiva)  760,00  
Quaggiato Patrick: Božični cikel (glasbeno založništvo - izdaja notnega gradiva)  760,00  
Damija n Močnik: Ave, Regina caelorum (glasbeno založništvo -  570,00  
izdaja notnega gradiva)   
Jakob Jež: Dve skladbi (glasbeno založništvo - izdaja notnega gradiva)  570,00  
Ambrož Čopi: Stabat mater (glasbeno založništvo - izdaja notnega gradiva)  475,00  
Novi slovenski samospevi (glasbeno založništvo - izdaja notnega gradiva)  475,00  
  
ATANASOVSKI VASKO S.P.  3.500,00  
Vasko Atanasovski Trio:   
na Kitajskem (sodelovanje v mednarodnem kulturnem prostoru)  2.500,00  
Črna kri (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)  1.000,00  
    34  
BERIVKA - POLES IN DRUŽBENICA, PROMOCIJA KULTURNE DEDIŠČINE  1.200,00  
Gib čez domišljiski hrib (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
CENTER URBANE KULTURE KINO ŠIŠKA  11.500,00  
Tinderstick  2.000,00  
Mednarodno koncertno g ostovanje v Sloveniji:   
Kino Šiška gostuje 1  4.750,00  
Kino Šiška gostuje 2  4.750,00  
  
CEZAM CENTER ZA MLADE RUŠE  4.600,00  
9. festival Kantfest - Ruše 2011 (produkcija in postprodukcija glasbeno -scenskih,  1.900,00  
folklornih in baletnih predstav v Sloveniji)   
9. Kantfest (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)  1.200,00  
Spogledovanja - poezija v glasbi (produkcija in postprodukcija glasbeno -scenskih,  1.500,00  
foklornih in baletnih predstav v Sloveniji)   
  
CONA, ZAVOD ZA PROCESIRANJE SODOBNE UMETNOSTI  2.400,00  
Izdaja nosilca zvoka Zbirka Zvo.či.ti (glasbeno založništvo)   
  
D.E.J. DRUŠTVO ELVIS JACKSON  3.000,00  
Elvis Jackson: Koncertna turneja po osrednji in vzhodni Evropi (sodelovanje v   
mednarodnem kulturnem prostoru)   
  
DRUŠTVO CONSORTIUM ARTIS TICUM  1.000,00  
Večer klavirskih kvintetov (mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
DRUŠTVO GLASBENIKOV IN LJUBITELJEV GLASBE  2.450,00  
Koncertno gostovanje v Sloveniji:   
15. alter -art festival  950,00  
10. Tango festival, 2. dan  750,00  
10. Ta ngo festival, 1.dan  750,00  
  
DRUŠTVO HIC ET NUNC  900,00  
The Frictions: Road (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
DRUŠTVO LJUBITELJEV UMETNOSTI CELJE  4.750,00  
Les Miserables (produkcija in postprodukcija glasbeno -scenskih, folklornih in  2.850,00  
baletnih predstav v Sloveniji)   
Džjezz 2011 (Italija, ZDA, Slovenija) (mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji)  1.900,00  
  
DRUŠTVO PRIJATELJEV GLASBE KOPER  2.290,00  
Koncert tria Moldrup -Beguš -Horvat (mednarodno koncertno gostovanje v Slov eniji)  960,00  
Koncert Prokofjev guitar dua  760,00  
Koncert Slovenskega tolkalnega dua  570,00  
  
DRUŠTVO SLOVENSKI TOLKALNI PROJEKT  3.210,00  
Gostovanje Slovenskega tolkalnega projekta v Španiji (sodelovanje v mednaro dnem  1.500,00  
Slovenski tolkalni projekt in Ney Rosauro v Celju  950,00  
Slovenski tolkalni projekt in Ney Rosauro v Ljubljani  760,00  
    35 DRUŠTVO SLOVENSKIH KLARINETISTOV  800,00  
Jože Kotar: Gostovanje v Seattlu, ZDA (sodelovanje v mednarodnem   
  
DRUŠTVO SPEKTRUM  2.800,00  
Sodelovanje v mednarodnem kulturnem prostoru:   
Trio Amael in Duo Balžalorsky  1.500,00  
Trio Amael (München, Nordhorn)  1.300,00  
  
DRU ŠTVO TARTINI QUARTET  1.800,00  
Italija, Argenitna, Hrvaška (sodelovanje v mednarodnem kulturnem prostoru)   
  
DRUŠTVO USTVARJALCEV SODOBNE SLOVENSKE KULTURE DELAVNICA  6.434,64  
Naročila izvirnega glasbenega dela oz. koreografije:   
Nina Šenk: Novo delo za  trobento in godalni orkester  2.383,20  
Urška Pompe: Komorni godalni orkester, tolkala in pihala  2.065,44  
Matej Bonin: Novo delo za komorni orkester  1.986,00  
  
DRUŠTVO ZA ENO GLASBO - SOCIETY FOR ONE MUSIC  4.015,00  
Pasijon po sesijonu št. 11 (glasben o založništvo - izdaja notnega gradiva)  950,00  
Koncert Simfoničnega orkestra s solisti skupine Terrafolk v Kulturnem centru  1.640,00  
Janeza Trdine v Novem mestu   
Koncert Simfoničnega orkestra s s solisti skupine Ter rafolk v Lendavi  1.425,00  
  
DRUŠTVO ZA ETNIČNO GLASBO - KEBATAOLA  4.800,00  
Produkcija in postprodukcija glasbeno -scenskih, folklornih in baletnih predstav   
v Sloveniji:   
Kdo bi si mislil da sneg pada  2.400,00  
Miracles  2.400,00  
  
DRUŠTVO ZA GLASB ENO UMETNOST ARSANA  1.000,00  
Koncert evropskih klasičnih mojstrov (mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
DRUŠTVO ZA KULTURNO OSVEŠČANJE  650,00  
Improvizacija (koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
DRUŠTVO ZA OŽIVLJANJE KULTURNE PODOBE STAREGA  MESTNEGA JEDRA  1.000,00  
ALI STAROLJUBLJANSKO DRUŠTVO   
Junge Deutsche Philharmonie (mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
DRUŠTVO ZA RAZVOJ GLASBE RIFF  800,00  
Nitrox: Planet Sanj (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
DRUŠTVO ZA  RETROAVANTGARDO  5.000,00  
Laibach revisited  3.500,00  
Laibach: Opus dei  1.500,00  
  
EVROPSKI KULTURNI IN TEHNOLOŠKI CENTER MARIBOR  1.520,00  
Koncertno gostovanje v Sloveniji   
Koncert violončelista Luke Š ulića in pianista Tomaža Petrača  760,00  
Koncert violinista Mirana Kolbla in harfistke Mojce Zlobko Vajgl  760,00  
    36 FESTIVAL LJUBLJANA  10.925,00  
Mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji: Onegin on line  6.650,00  
Praznični koncert ob 20. letnici samo stojnosti držav Slovenije in Hrvaške  4.275,00  
(Koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
FUNDACIJA LUCIJANA MARIJE ŠKERJANCA  1.000,00  
L. M. Škerjanc: Antologija samospevov na besedila slovenskih in tujih pesnikov   
(glasbeno založništvo - izdaja notnega g radiva)   
  
FV - ZAVOD ZA UMETNIŠKO IN KULTURNO PRODUKCIJO  1.000,00  
Muškat Hamburg: Žge se! (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
GLASBENA ŠOLA KOPER  760,00  
Pesmi na dlani - 10 let delovanja MPZ Glasbene šole Koper (glasbeno založništvo -  
izdaja nosilca zvoka)   
  
GLASBENO DRUŠTVO SAKSOFONIJA  950,00  
Duo Kalypso (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
GLASBENO KULTURNO DRUŠTVO SAX  2.850,00  
Njoki Summer Festival - 6.8.2011 (mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
IM.PULS - D.O.O.  1.000,00  
Koncert v počastitev slovenskega kulturnega praznika v Pragi; Karmen Pečar:   
violončelo & Marko Hatlak, harmonika (sodelovanje v mednarodnem   
  
IRZU - INŠTITUT ZA RAZISKOVANJE ZVOČNIH UMETNOSTI  6.000,00  
Mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji:   
Park / Collins  3.500,00  
L2Ork  2.500,00  
  
JAVNI ZAVOD ZA KULTURO LITIJA  1.000,00  
Musical s Slovenskih oktetom (koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
KD PIHALNI ORKESTER, LOGATEC  1.425,00  
International fes tival of wind orchestras, Prague (sodelovanje v mednarodnem   
  
KIR D.O.O.  950,00  
Count Raven (mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
KLUB KULTURNIH USTVARJALCEV KU -KU 1.140,00  
Baladrije (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
KOROŠKI ZAVOD ZA KULTURO  1.140,00  
Zbudimo kralja Matjaža (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
KUD POŠTA MARIBOR  760,00  
Gala 2011 (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
KUD TRIOLA  5.795,84  
Novo delo za 2 klavirja in dve marimbi (koncertno gostovanje v Sloveniji)  950,00  
Naročila izvirnega glasbenega dela oz. koreografije:     37 Milko Lazar: Suita za klavikord in violino  2.820,12  
Milko Lazar: Novo delo za dva klavirja in d ve marimbi  2.025,72  
  
KUD ZID NA MEJI  1.140,00  
Mladi na meji (produkcija in postprodukcija glasbeno -scenskih, folklornih in baletnih  
predstav v Sloveniji)   
  
KULTURA D.O.O.  2.375,00  
Marko Hatlak - koncertna turneja po Japonskem (sodelovanje v medn arodnem   
  
KULTURNI DOM FRANCA BERNIKA  1.750,00  
Igor Lumpert kvartet  950,00  
Samo Šalomon trio  800,00  
  
KULTURNI DOM NOVA GORICA  950,00  
Zgodovina neke ljubezni (koncertno gostovanje v Slove niji)  
  
KULTURNO DRUŠTVO ADRIARS  1.900,00  
Skladbe za klarinet in klavir slovenskih skladateljev vol. 1 (glasbeno založništvo -  1.140,00  
Artvento: Atelje (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)  760,00  
  
KULTURNO DRUŠTVO  GLASBENA MATICA  2.700,00  
Glasbeno založništvo - izdaja notnega gradiva:   
Tadeja Vulc: Krošnje  475,00  
Patrick Quaggiato: Zasadi si drevo  475,00  
Glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka:   
Pedenj muska  950,00  
120 letnica MPZ Glasbene matice Ljubl jana  800,00  
  
KULTURNO DRUŠTVO MD7 ANSAMBEL ZA SODOBNO GLASBO  1.500,00  
Ansambel MD7 - Gostovane v Zagrebu (sodelovanje v mednarodnem   
  
KULTURNO DRUŠTVO MUSIKOS  1.500,00  
Turneja Pihalnega tria v Makedoniji, Srbiji in Kosovu (s odelovanje v mednarodnem   
  
KULTURNO DRUŠTVO PERPETUUM JAZZILE  2.000,00  
Perpetuum Jazzile v ZDA in Kanadi (sodelovanje v mednarodnem kulturnem prostoru)  
  
KULTURNO DRUŠTVO PIHALNI ORKESTER LOGATEC  760,00  
Koncert filmske glasbe (mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
KULTURNO DRUŠTVO SLOVENSKI OKTET  1.950,00  
Slovenski oktet: Človek ni sam … :   
koncertno gostovanje v Sloveniji  1.000,00  
glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka  950,00  
  
KULTURNO PRIREDITVENI CENTE R NARODNI DOM MARIBOR  1.000,00  
Sounds of Slovenia (koncertno gostovanje v Sloveniji)   
    38 KULTURNO UMETNIŠKI ZAVOD DELAVNICA  9.000,00  
Koncerti mednarodnega orkestra Maribor 2012 v Veliki Britaniji  3.000,00  
Koncerti orkestra Festine v Veliki Britaniji  3.000,00  
Koncerti mednarodnega orkestra Maribor 2012 v Italiji  3.000,00  
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO AVGUST  1.900,00  
Šina 2011 (mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO  JANEZ KUHAR  1.425,00  
Slavnostni koncert ob 100. obletnici rojstva Janeza Kuharja (koncertno gostovanje   
v Sloveniji)   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO KAMELEON PTUJ  800,00  
Moment: Vibesonic Jam (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
KULTURNO  UMETNIŠKO DRUŠTVO KATAMAN  1.900,00  
Battles (mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO PLAC  1.200,00  
Pung -art (mednarodno koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO SAMOSVOJ  950,00  
Sinbadove muze  (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO TRIOLA  1.520,00  
Koncert - Suita za klavikord in violino  760,00  
Gorišek Solo - Philip Glass  760,00  
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO TRIVIA  1.000,00  
Herman, Savski: Novokomponirane slovenske ljudske (glasbeno založništvo -   
  
MARS MUSIC D.O.O.  4.500,00  
Mars Ljubjana Zagreb Trans Europe Festival (mednarodo koncertno gostovanje v   
Sloveniji)   
  
MEDNARODNO KULTURNO  DRUŠTVO SOGLASJE  900,00  
Pavlovič, Bugaev: Poklon Chopinu (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
MEŠANI MLADINSKI PEVSKI ZBOR VETER  950,00  
Iz mozaika zborovske glasbe (produkcija in postprodukcija glasbeno -scenskih,   
  
METTIS BUKVARNA D.O.O.  1.140,00  
Milko Lazar: Glasba za dva klavirja (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
MLADINSKI CENTER TRBOVLJE  3.040,00  
The Toasters  1.425,00  
Koncert Aggrolites (in predskupine)  855,00  
Koncert Cherry Poppin'  Daddies  760,00  
    39 MLADINSKI KULTURNI CENTER VUZENICA  2.500,00  
Rock Teater - Generalov vikend (partnerski projekti, produkcija in postprodukcija   
glasbeno -scenskih, folklornih in baletn ih predstav v Sloveniji)   
  
PEKARNA MAGDALENSKE MREŽE  5.715,00  
v okviru Garage explosion festivala  1.900,00  
Mariboring 3  1.425,00  
Mariboring 1  1.250,00  
Mariboring 2  1.140,00  
  
PIHALNI ORKESTER  KOMEN  2.550,00  
The Annual International Wind Orchestra Festival Berlin 2011 (sodelovanje v  2.000,00  
Matteo Firmi: Tržaški napevi (naročila izvirnega glasbenega dela oz. koreografije)  550,00  
  
PLESNA IZBA MARIBOR  2.400,00 
Gostovanje Glena Veleza v sklopu festivala Maribum  1.400,00  
Ana Cali s skupino v sklopu festivala Maribum  1.000,00  
  
PRIMORSKI AKADEMSKI ZBOR VINKO VODOPIVEC  1.425,00  
33. mednarodno zborovsko tekmo vanje Prof. Georgij Dimitrov v Varni (sodelovanje v   
  
PROSVETNO DRUŠTVO SOČA KANAL  913,56  
Štefan Mauri: Ptička bregarca (naročila izvirnega glasbenega dela oz. koreografije)   
  
ROMSKO DRUŠTVO AMALA  800,00  
Zdenka Kovačiček & AaMALA (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
  
RTV SLOVENIJA JAVNI ZAVO D 24.733,24  
Brina Jež Brezavšek: Sanje leta, kantata za mešani zbor in orkester na besedilo  5.362,00  
Gregorja Strniše (Naročila izvirnega glasbenega dela oz. koreografije)   
Imer Traja Brizani: Suita za jazz orkester in Amalo 1 in 2 (naročila izvirnega  1.946,28  
glasbenega dela oz. koreografije)   
Udeležba na mednarodnem zborovskem tekmovanju v Pragi (Young 2011 Prague)  1.900,00  
(sodelovanje v mednarodnem kulturnem prostoru)   
Koncert Big Banda RTV Slovenija (mednarodno koncertno gostovanje v Slovenij i) 1.900,00  
Koncert Big Banda RTV Slovenija - Lovano, Silvano (mednarodno koncertno  1.900,00  
gostovanje v Sloveniji)   
Imamo dobro glasbo Val O11 (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)  1.200,00  
Janez Kuhar: 100 pesmic za 100 let Jneza Kuharja (g lasbeno založništvo -  1.200,00  
Marko Munih - ob 75. letnici dirigenta (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)  1.200,00  
Igor Ozim - ob 80 letnici (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)  1.200,00  
Komorni zbor RTV Slove nija s tremi dirigentkami (naročila izvirnega glasbenega dela  1.000,00  
oz. koreografije)   
Janez Matičič: Skladbe za violino in klavir (glasbeno založništvo -  950,00  
Tadej Tomšič & Big Band RTV Slovenija: Tadej Tomšič - portret (glasbeno  950,00  
založništvo - izdaja nosilca zvoka)   
Blaž Trček Kvartet (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)  950,00    40 Imamo dobro glasbo Val 011 (koncertno gostovanje v Sloveniji)  800,00  
Jože Privšek, Tadej Tomšič: Saxtet (glasbeno založništvo  - izdaja nosilca zvoka)  800,00  
SORS, Mandeal: Bravo orkester št. 4 (glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka)  760,00  
Peter Šavli: 4 pesmi za Mladinski pevski zbor RTVS in komorni ansambel (naročila  714,96  
izvirnega glasbenega dela oz. koreografije)   
  
SI.MUSIC GLASBENI BIRO SIMON PERČIČ S.P.  1.986,00  
Nejc Bečan: Slovenec sem Uvertura (naročila izvirnega glasbenega dela   
  
SLOVENSKO KOMORNO GLASBENO GLEDALIŠČE  1.400,00  
Komorna opera 20. stoletja na ameriških tleh (produkcij a in postprodukcija   
glasbeno -scenskih, folklornih in baletnih predstav v Sloveniji)   
  
SLOVENSKO ORGELSKO DRUŠTVO  1.425,00  
Slovenski orgelski dan 2011 (koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
SOZVEN, DRUŠTVO ZA SODOBNO GLASBO  4.500,00  
Glasba s scensk imi elementi (koncertno gostovanje v Sloveniji)  1.500,00  
Koncert elektroakustične glasbe  1.500,00  
Glasba s scenskimi elementi, Duo Contour  1.500,00  
  
SUBKULTURNI AZIL - ZAVOD ZA UMETNIŠKO PRODUKCIJO IN ZALOŽNIŠTVO  5.840,00  
Rokerji pojejo pesnike v živo 2011 (koncertno gostovanje v Sloveniji)  1.900,00  
Pridigarji: Nizki udarci na visokem nivoju  1.140,00  
Gnile duše: Vse je v skladu s predpisi  1.000,00  
Ultimative  1.000,00  
Ex Yu Electronica vol. 2  800,00  
  
ŠPORTNO, MLADINSKO, RAZISKOVALNO IN KULTURNO DRUŠT VO K.N.O.F.  2.375,00  
8. Grand Rock Sevnica 2011 (koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
USTANOVA IMAGO SLOVENIAE - PODOBA SLOVENIJE  2.000,00  
Koncertna turneja najboljših mladih slovenskih glabenikov z deli skladatelja Nejca   
Kuharja (sodelovanje v medn arodnem kulturnem prostoru)   
  
USTANOVA POTI KULTURNE DEDIŠČINE SLOVENIJE  1.900,00  
80 letnica sopranistke Zlate Ognjanović (koncertno gostovanje v Sloveniji)   
  
VAL, VOKALNA AKADEMIJA KULTURNO DRUŠTVO  2.750,00  
VAL op. 2 (naše pesmi) iz slovenske zakladnice (glasbeno založništvo -  950,00  
Tokyo Festival (sodelovanje  v mednarodnem kulturnem prostoru)  1.800,00  
  
ZALOŽBA GOGA   
Glasbeno založništvo - izdaja nosilca zvoka:  2.660,00  
Ket: Drevored  950,00  
Jazzon IX  950,00  
World happiness Orchestra: World musi c and dance  760,00  
    41  
ZAVOD CCC  2.500,00  
Besede so mostovi naših dežel (produkcija in postprodukcija glasbeno -scenskih,   
  
ZAVOD ETNIKA  1.400,00  
Frankofonija (mednarodno koncertno gostovanje v Sloveni ji)  
  
ZAVOD KUMBUM  4.500,00  
Bratko Bibič: La guera e bella ... la natura e morta  900,00  
Borghesia: Ljubezen je hladnejša od smrti (Ljubav je hladnija od smrti)  900,00  
Tonček Plut: Koncert Folk Rotterda m  900,00  
Bor Turel Vol. 2  900,00  
Bor Turel: Chance Determined Music za violončelo in prepariran klavir  900,00  
  
ZAVOD RADIO ŠTUDENT  3.230,00  
Dubzilla  1.140,00  
Nikki Louder: Madonna  1.140,00  
Incurab ili: Fine with me  950,00  
  
ZAVOD ZA KULTURO ŠPORT IN TURIZEM ŽALEC ZKŠT  2.850,00  
Grofica Marica   
  
ZDRUŽENJE USTVARJALNIH LJUDI NA PODROČJU KULTURE  1.950,00  
Tolkalski projekt Takadimi (produkcija in postprodukcija glasbeno -scenskih,  1.000,00  
Alexandra in Etnorom Gypsy Fever Show (mednarodno koncertno gostovanje v  950,00  
  
ZDRUŽENJE ZA PROMOCIJO UMETNOSTI BALTAZAR  760,00  
Demeter: Strastno - strastno (glasbeno založništvo - izdaja nosil ca zvoka)   
  
ZNANSTVENORAZISKOVALNI CENTER SAZU  8.295,00  
Zaujckaj in zapoj - večer slovenske ljudske glasbe (produkcija in postprodukcija  1.900,00  
Monumenta artis musicae Sloveniae, Supplementa 3  1.250,00  
Monumenta artis musicae Sloveniae, zvezek 57  1.725,00  
Slovenske ljudske plesne viže: Prekmurje in Porabje  1.140,00  
Pritrkavanje  1.140 ,00 
Od Kolpe do Gorjancev  1.140,00  
  
Delovne štipendije  87.500,00  
BERTONCELJ GAŠPER  12.500,00  
BLAŽIČ MIHA  12.500,00  
FORTE NANA  12.500,00  
LAZAR MILKO  12.500,00  
LUMPERT IGOR  12.500,00  
PLOJ PERŠUH ŽIVA  12.500,00  
TUREL BOR  12.500,00  
    42 Rezidenčne u deležbe  500,00  
  
BRIZANI TRAJA IMER  500,00  
Skopje, Makedonija   
  
Sofinanciranje projektov fizičnih oseb  23.130,58  
  
CIGLENEČKI ŽIVA  1.140,00  
Koncert - Šmarje pri Jelšah  380,00  
Koncertno gostovanje v Sloveniji: Živost glasbe ob freski mrtvaškega pl esa 380,00  
Zvoki tanga in svobode  380,00  
  
ČERNE DANIJEL  1.300,00  
Svetloba in voda   
  
ČRNČEC MARKO  1.140,00  
Mark Črnčec trio: Signature   
  
IVANČIČ ALDO  950,00  
Izdaja nosilca zvoka Borghesia 21.stoletje   
  
JUKIČ ROBERT  1.140,00  
Izdaja nosilca z voka: Robert Jukič: Dobrote iz skrinje zarote   
  
KAUČIČ ZLATKO  1.500,00  
Emigrants   
  
KUS PETER  950,00  
Orkester izvirnih inštumentov   
  
KUTIN JANI  949,99  
Bakalina 2   
  
LUMPERT IGOR  1.140,00  
In my Eyes   
  
MIKLAVČIČ DALIBOR  1.800,00  
Severozahod ni del turneje 2011   
  
MUŠEVIČ NATAŠA  1.140,00  
Izdaja nosilca zvoka Sonosthesia 1.1   
  
OCEPEK MATEJ  760,00  
RED EXP - Bada Malasin   
  
PETRUŠIČ MARKO  300,00  
Izdaja nosilca zvoka: Duo Bluetrain: Waltzing Moon   
  
PIANO GAŠPER  1.191,60  
Zvočni stroj   
  
PUKL JURE  3.040,00  
Jure Pukl European Group  1.900,00  
Izdaja nosilca zvoka: New Compositions  1.140,00    43   
STOŠIĆ MATJAŽ  949,99  
Koncertno gostovanje v Sloveniji: Cana - Balcana ( S. Bistrica)   
  
VRHUNC LARISA  2.979,00  
Novo delo za simfonični orkest er  
  
ZUPAN MATEJ  760,00  
Flavtistični festival Florida   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 2347  - INTERMEDIJSKE UMETNOSTI -  753.900,00  
PROGRAMI IN PROJEKTI NEVLADNIH ORGANIZACIJ   
  
Programski razpis  413.000,00  
  
AKSIOMA - ZAVOD ZA SODOBNE UMETNOSTI  84.250,0 0 
Produkcija in postprodukcija: HCI - večletna platforma/Ion Flux; Časovni   
diagrami; Veliki izklop; Supersmet; KDOxx; H220 - Postprodukcije;   
RE:akt!/Na dolgi rok - Postprodukcija v Kopru; Mednarodno sodelovanje:   
Večletna platforma Inter -act or di e!/2kII; Plan C; Talka (Hostage);   
Infosculpturescape; Kemične sledi (Chem -Trails); Zaprti krog -   
Intermedijska instalacija; Festival ISEA2011, Istanbul; H220 na Reki;   
Festival The Influencers, Barcelona; Name Readymade v Rimu in na   
Danskem; Muz ej sodobne umetnosti Leipzig; Trevor Paglen: A Hidden   
Landscape/Skrita pokrajina; Julian Oliver, Danja Vasiliev: Men in   
Grey/Možje v sivem; Antoine Schmitt: time Slip/Časovni zdrs   
  
DRUŠTVO ŠKUC  7.000,00  
Produkcija in postprodukcija: Razstava pod iplomskih študentov ALUO   
  
FORUM LJUBLJANA  10.000,00  
Produkcija in postprodukcija   
  
KUD FRANCE PREŠEREN TRNOVO  20.000,00  
Urban Belina in Žiga Kranjec: Uprizoritveni perpetum mobile; Robertina   
Šebjanič in Luka Frelih Diverzomehanizacija; Domink Mahnič: Lightpainter -   
lumen tractum; Rezidenčna umetnica Chris Sugrue: razvoj novega   
projekta; Skupinski projekt: Telebody 2 - preiskovanje novih možnosti   
interaktivnosti v gledališču; Robertina Šebjanič in Luka Frelih: Futuro   
Autopiesis in Fr ida V. - amberPlatform (mednarodno sodelovanje Istanbul);   
Robertina Šebjanič: Futuro Autopiesis (mednarodno sodelovanje Novi   
Sad); Mirjana Batinič: Fikcija in izguba, E -tvrdnjava (mednarod no   
sodelovanje Niš)   
  
KULTURNO DRUŠTVO CODEEP  33.000,00  
Produkcija in postprodukcija: Moon Star; New Human; Telenoika; Climax:;   
Goncalves in Toral; RoboVox WRO in Tallin; Organizacija mednarodnih   
festivalov: Sonica, Jodi Rose: Singing Bridges; Helen Evans in Heiko   
Hansen: HeHe; Marko Batista, Nataša M uševič: Magnetna Matrica;   
Hause of Natural Fiber; Herman Kolgen: Urban Wind (Urbani veter);   
Markus Kison: Touched Echo; Gangan Transmissions; Marina Rosenfeld:   
Teenage Lontano; Mednarodno sodelovanje: Redefiniranje terminologije   
umetnosti; ArtistT alk konferenca; Transitory Network Public Forum   
    44 KULTURNO IZOBRAŽEVALNO DRUŠTVO KIBLA  62.250,00  
Produkcija in postprodukcija: Vadim Fiškin: Home Made Progress; Tanja   
Vujinović: Projekt Ultrom; Breda Pivk: 3p (grška črka) Multiverse; Polonca   
Lovš in: Dinamo ulična svetilka in pregledna razstava; Urša Vidic in Luka   
Uršič: Abysstag - delovni naslov; Ivan Mijačević, Son:DA, Rok Vevar:   
Album - delovni naslov; Mednarodno sodelovanje: Gordon Monahan:   
Theremin Pendulum in performance Speaker Swin ging; Benoit Maubrey:   
Die Audio Gruppe: Performances with Electro -Acoustic Clothes; Kiblix;   
Chris Sugrue: Articulated; Mobile Institut: Urbana intervencija II (2011):   
Mehur, site specific namestitev - elaborat za urbano namestitev 2012   
(delovni  naslov); Dan Oki: Histories and Futures: Preteklosti in prihodnosti   
(delovni naslov)   
  
LOKALPATRIOT  8.000,00  
  
ZAVOD K6/4  81.750,00  
Produkcija in postprodukcija: Maja Smrekar: Biospy;  Tao G. Vrhovec   
Sambolec: Virtualna luknja - sonce 1:1; Špela Petrič: Telematični   
bioindikator I: Circa diem; Marko Batista: Bentronix; Špela Petrič: Bridging   
the Gap; Saša Spacal: 7K:izvor; Organizacija mednarodnih festivalov:   
Festival Transfe r; Mednarodno sodelovanje: Allison Kudla: Capacity for   
(urban eden, human error) Bumbershoot version; Kuai Auson: Oh!m1gas;   
Stefan Doepner & Marc Dusseiller & Boštjan Leskovšek: NanoŠmano -   
Šmall mater; Paul Vanouse: Ocular Revision; Odprta wi -fi hrbtenica;   
Manuel Andel: Saving Myself; Marije Baalman: Code Live/Sense Stage   
  
ZAVOD P.A.R.A.S.I.T.E.  21.000,00  
Produkcija in postrpodukcija   
  
ZAVOD PROJEKT ATOL, LJUBLJANA  81.750,00  
Produkcija in postprodukcija: Kodirana utopija; Virtualna Luk nja -   
sonce 1:1; Nikola Unplugged; Mednarodno sodelovanje: API Lyon;   
Resilients; Polar M   
  
ZAVOD SPLOH  4.000,00  
  
Večletni kulturni projekti  176.400,00  
  
CIRKULACIJA 2, DRUŠTVO ZA INTERDISCIPLINARNOST,  5.000,00  
SAMOPRODUKCIJO IN CIRKULACIJO SODOBNE UMETNOSTI   
Cirkulacija 2: platforma za totalno umetnost   
  
CLMC - CELJSKI MLADINSKI CENTER  15.000,00  
Intermedija   
  
CONA  5.000,00  
Radio cona   
  
DRUŠTVO NSK INFORMATIVNI CENTER  25.000,00  
Prvi kongres državljanov NSK Berlin 2010   
    45  
Home made progress   
  
HORIZONTI - ZAVOD ZA UMETNOST KULTURO ZNANOST IN  10.000,00  
IZOBRAŽEVANJE   
Bios in vitro   
  
INŠTITUT EGON MARCH  12.000,00  
Electropera   
  
KULTU RNI DOM NOVA GORICA  12.000,00  
Festival Pixxelpoint   
  
MLADINSKI KULTURNI CENTER MARIBOR  25.000,00  
Mednarodni festival računalniških umetnosti   
  
ZAVOD SCCA  8.000,00  
Postaja DIVA   
  
ZAVOD ZA KULTURO DELAVSKI DOM TRBOVLJE  15.000,00  
Speculum Artium 2011   
  
Sofinanciranje projektov fizični h oseb  19.400,00  
  
CIGLAR MIHA  15.000,00  
Ultrasonic haptics project   
  
LOVŠIN POLONA  4.400,00  
Animirane zgodbe o Urbanem in Ruralnem   
  
Projektni razpis  164.500,00  
  
DOBER - ZAVOD ZA SODOBNO UMETNOST  7.000,00 
LIFE  3.000,00  
Znakovnost novih medijev  4.000,00  
  
DRUŠTVO PINA  4.000,00  
Intermedijski performans Poesis/ Mimesis   
  
GVR - ZAVOD ZA UMETNIŠKO PRODUKCIJO, POSREDOVANJE IN  3.000,00  
ZALOŽNIŠTVO   
Windows Without Windows www (Vrata brez vrat)   
  
KUD CERKNO  1.500,00  
TRAKulja - festival amaterskega filma   
  
KUD MINKEN TOKYO  10.000,00  
2111  5.000,00  
Poči muho!  5.000,00  
  
KUD OBRAT  3.500,00  
Avtonomna premična zvočna platforma   
    46 KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO BRIDA  7.000,00  
Dinamična slika  3.500,00 
Sestavljalec/Assembler  3.500,00  
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO TRIVIA  3.500,00  
Borut Savski - Ikebana   
  
MLADINSKI KULTURNI CENTER MARIBOR  3.000,00  
Kibernetično gledališče   
  
SUBKULTURNI AZIL - ZAVOD ZA UMETNIŠKO PRODUKCIJO IN  4.000,00  
ZALOŽN IŠTVO   
Avtomatizacija kulturne proizvodnje   
  
UNIVERZA V NOVI GORICI  3.000,00  
Interi/te/m   
  
ZANK ZAVOD ZA UMETNIŠKO IN KULTURNO PRODUKCIJO  4.000,00  
Paralelni svetovi 6   
  
ZAVOD CCC  7.000,00  
Decoloniality // Dekolonialnost  3.000,00  
Uzvočevanje/ hibridni vrt  4.000,00  
  
ZAVOD MASA  4.000,00  
Blagodejno šumenje smisla misli nesmisla, ko ni več ničesa r, bela neon   
puščava, poplava jezika besed   
  
ZAVOD RADIO ŠTUDENT  5.000,00  
RADAR - odprta radijska eksperimentalna umetniška platforma   
  
ZAVOD  SCCA  8.000,00  
Brez žebljev in podstavkov v letu 2011  4.000,00  
Open studio Izmir  4.000,00  
  
ZAVOD ULTRAMONO  3.000,00  
SuperOhm   
  
ZVEZA TOLMINSKIH MLADINSKIH DRUŠTEV  3.000,00  
Svetlobna sinergija   
  
Sofinanciranje projektov fizičnih oseb  31.000,00  
  
BATISTA MARKO  6.000,00  
Sonična skulptura   
  
ČERČE KSENIJA  6.000,00  
Rec # 21   
  
LOVŠIN POLONA  4.000,00  
Energy for Gera   
    47  
NOVAK PRIMOŽ  4.000,00  
Samostojna razstava del Nike Oblak in Pr imoža Novaka v Galeriji MC,   
New York   
  
SEDLAČEK SA ŠO 2.500,00  
GATE(WAY)S, Art and Network Culture   
  
SIMČIČ T. ZVONKA  2.500,00  
Sledi/ delovni naslov   
  
ZUPANIČ METKA  3.000,00  
Recognizabele move   
  
ŽBONA TILEN  3.000,00  
Light over - Kaplja čez rob   
  
Delovne štipendije  50.000,00  
KORDA ANDRIČ NE VEN 12.500,00  
PAVLICA JURIJ  12.500,00  
PRINČIČ LUKA  12.500,00  
ŠTROMAJER IGOR  12.500,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 2364  - PROGRAMI RTV ZA TUJINO  54.541,00  
  
RTV SLOVENIJA - SLUŽBA ZA OBVEŠČANJE TUJINE  54.541,00  
RTV Slovenija za tujino   
  
PRORAČUNSKA P OSTAVKA 2477  - INVESTICIJE V KULTURI  8.547.214,32  
  
ARHE D.O.O.  17.405,63  
Izdelava projektov opreme za SNG Opera in balet Ljubljana   
  
BUREAU VERITAS D.O.O.  169.349,69  
Storitve svetovalnega inženiringa in strokovnega nadzora   
  
CANKARJEV DOM  981.0 00,00  
Sofinanciranje prenove prostorov Cankarjevega doma   
  
CONSTRUCTA INŽENIRING D.O.O.  17.505,46  
Izvedba nadzora pri obnovi objekta na Ptuju za potrebe ZVKDS in Arhiva   
  
DJOGIĆ NARCIS ESAD S.P.  10.178,40  
Manjša naročila in čiščenje objekta SNG Op era in balet Ljubljana,   
v času dokončanja   
  
ELEKTRO MARIBOR D.D.  20.200,97  
Priključitev objekta Vičava - Elektro Ptuj   
  
GEOLOŠKI ZAVOD SLOVENIJE  10.900,80  
Izvedba hidrogeološkega monitoringa SNG Opera in balet Ljubljana   
  
GRADBENI INŠTITUT ZR MK D.O.O.  1.596,00  
Izvedba geološkega monitoringa SNG Opera in balet Ljubljana     48   
HYPO LEASING D.O.O.  8.216,40  
Najem fasadnih odrov za SNG Opero in balet Ljubljana   
  
IMP D.D.  313.998,73  
Dokončanje elektro in strojno inštalacijskih del na SNG Opera in balet Ljubljana  37.032,98  
Dokončanje gradbenih del na SNG Opera in balet, Ljubljana  239.755,97  
Odprava napak po tehničnem pregledu obnovljene SNG Opere in balet Ljubljana  37.209,78  
  
MARMOR HOTAVLJE D.D.  137.483,62  
Dokončanje kamnoseških del - SNG Opera in balet Ljubljana   
  
MESTNA OBČINA LJUBLJANA  247.152,45  
Izvedba izravnalnega ukrepa - SNG Opera in balet Ljubljana   
  
MODRO D.O.O.  377.835,47  
Dokončanje podopolagalskih del na objektu SNG Opera in balet Ljubljana   
  
NARODNA GALERIJA LJUBLJAN A 275.886,80  
Obnova objekta Narodne galerije Ljubljana   
  
PANLES D.O.O.  795.285,10  
Izdelava, dobava in montaža opreme za SNG Opera in balet Ljubljana   
  
PRAVAL D.O.O.  18.348,25  
Pravno svetovanje Službi za investicije   
  
PROJEKTA INŽENIRING PTUJ D. O.O 26.942,81  
Izdelava projektne dokumentacije za obnovo objekta ZVKD Ptuj  2.246,81  
Projektantski nadzor - prenova Vičave Ptuj  7.920,00  
Izdelava projekta opreme za objekt 2 na Ptuju  16.776,00  
  
ODVETNIŠKA DRUŽBA ROJS, PELJHAN, PRELESNIK & PARTNERJI o. p., d.o.o.  24.200,00  
Pravno svetovanje   
  
RUDIS D.O.O. TRBOVLJE  1.626.046,09  
Strojna oprema odra - I. faza za SNG Opera in balet Ljubljana  92.044,31  
Izvedba pododrja SNG Opera in balet Ljubljana  1.534.001,78  
  
SANING INTERNATIONAL, D.O.O.,  229.162,4 3 
Izvedba sanacije na vodotesnost SNG Opera in balet Ljubljana   
  
SGP POMGRAD D.D.  1.536.230,43  
Izvedba GOI del pri obnovi objekta 2 - Vičava Ptuj   
  
SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠČE NOVA GORICA  347.818,19  
Financiranje izgradnje male dvorane SNG Nova Gorica   
  
SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠČE MARIBOR  11.820,00  
Izdelava investicijske dokumentacije SNG M aribor   
  
SNG OPERA IN BALET LJUBLJANA  105.545,54  
Izdelava projektne dokumentacije  73.750,80  
Refundacija sredstev za gradbišče SNG Opera in balet Ljubljana  31.794,74    49   
TREVIS D.O.O.  382.928,46  
Dobava in montaža kovinske opreme za objekt na Ptuju   
  
TSE D.O.O.  193.761,22  
Dobava in montaža avdio -video opreme in razsvetljave za SNG Opera in balet 
Ljubljana  131.566,30  
Dodatna dela pri nabavi avdio -video tehnike za SNG Opera in balet Ljubljana  62.194,92  
  
VARNOST MARIBOR D.D.  67.662,62  
Varovanje gr adbišča SNG Opera in balet Ljubljana   
  
ŽIHER D.O.O.  1.620,00  
Opravljanje koordinacije in izdelava varnostnega načrta   
  
Plačilo mnenj, ekspertiz, meritev, proj. dokumentacije,  6.276,00  
priprava razpisa, analize.....   
PROJEKTA INŽENIRING PTUJ D.O.O  3.516,00  
GEA CONSULT D.O.O.  2.760,00  
  
Manjša naročila za SNG Opera in balet Ljubljana  10.503,71  
KANAL D.O.O.  314,11  
NEBRA D.O.O.  720,00  
PANLES D.O.O.  3.432,00  
RIBIŠKA DRUŽINA BARJE  6.037,60  
  
IZVEDBA KULTURNEGA PROGRAMA PO ODLOČBAH  574.353,05  
  
MUZEJ NOVEJŠE ZGODOVINE SLOVENIJE  15.382,00  
ZAVOD ZA VARSTVO KULTURNE DEDIŠČINE  558.971,05  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 9592  - SNG OPERA IN BALET LJUBLJANA -  1.362.816,68  
UNOVČENJE BANČNE GAR ANCIJE   
  
IMP D.D.  140.514,91  
Dokončanje elektro in strojno i nštalacijskih del na SNG Opera in balet Ljubljana   
  
MAP TRADE D.O.O.  1.135.790,84  
Sanacija jame odrskega stolpa SNG Opera in balet Ljubljana   
  
NOVA SMER VIP D.O.O.  76.945,05  
Sanacija strehe prizidka SNG Opera in balet Ljubljana   
  
OBEN -AUF D.O.O.  9.489,08  
  
VARNOST MARIBOR D.D.  76,80  
Manjša naročila za SNG Opera in balet Ljubljana   
  
    50  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 2489  - IZVAJANJE ZAKONA O MEDIJIH  2.998.729,21  
  
Projektni razpis  2.977.169,21  
  
ATV BABNIK & C.O., D.N.O.  31.054,73  
Informativne oddaje  21.608,83  
Kultura smo ljudje - kulturno umetniške oddaje  9.445,90  
  
BISTRICA D.O.O.  10.024,80  
Povejmo na glas   
  
CUBIST INŠTITUT ZA KREATIVNE ŠTUDIJE  11.847,55  
Oddaja Sodobna umetnost   
  
ČZP VEČER D.D.  54.887,26  
Pogledi severovzhoda  14.150,32  
Sobotna branja  40.736,94  
  
DELO D.D. 58.577,40  
Delo 2020   
  
DIDAKTA D.O.O.  13.810,00  
Izginjajoča ljudstva sveta  6.400,00  
Predstavitev slovenskih fotografov  7.410,00  
  
DNEVNIK D.D. LJUBLJANA  40.123,98  
Slovenija za razvoj   
  
DOLENJSKI LIST D.O.O.  13.571,50  
Okolju (ne)prijazno  6.906,50  
Veliki intervju Dolenjskega lista  6.665,00  
  
DOMUS ZALOŽBA IN TRGOVINA D.O.O.  17.774,61  
Kulturne strani medija The Slovenia Times  12.306,86  
Osebnosti - The Mirror - Personae  5.467,75  
  
DRUŠTVO KATOLIŠKIH PEDAGOGOV SLOVENIJE  8.736,36  
Domovina  je skupnost zdravih medosebnih odnosov - vrednote, cilji, vzgoja   
  
DRUŠTVO ZA POMOČ IN SAMOPOMOČ BREZDOMCEV - KRALJI ULICE  5.300,00  
S skupnimi močmi do spremembe   
  
DRUŠTVO ZAVEZNIKOV MEHKEGA PRISTANKA  21.450,00  
Medijski angažma mladih   
  
EMZIN Z AVOD ZA KREATIVNO PRODUKCIJO  8.055,21  
Premisleki - izvirne teoretične in esejistične vsebine revije za kulturo   
Emzin z izvirno likovno opremo   
  
GORA D.O.O.  20.100,00  
Aktualne novice iz občin subregije  10.200,00  
Iz naših krajev  9.900,00  
    51 GORENJS KI GLAS D.O.O. KRANJ  44.316,05  
Priloga GG+  34.741,80  
Snovanja  9.574,25  
  
HI-FI VIDEOSTUDIO D.O.O.  85.664,19  
Gnes - informativna oddaja  56.623,75  
Zamejski pomurci  29.040,44  
  
HIŠA IDEJ D.O.O.  7.458,00  
Komplementarna medicina   
  
IMPOS D.O.O.  17.46 2,71 
Panoramin satirični uščip  8.553,63  
Pisateljski Štatenberg  8.909,08  
  
IR IMAGE D.O.O.   
Tematske vsebine v tiskanem mediju Kamniške novice  12.660,00  
  
IVAČIČ ZDENKA S.P.  16.593,00  
Kozjanski park  7.335,00  
Krajevni mozaik  9.258,00  
  
KABELSKA TELEVIZI JA ORMOŽ  8.040,83  
Iz naših odrov   
  
KID KIBLA  5.525,00  
FOLIO branje in pripovedovanje   
  
KINOTEKA  8.000,00  
Jubilejna izdaja ob 50 -letnici revije Ekran   
  
KOROŠKA REGIONALNA TELEVIZIJA  9.880,00  
Pogled preko meje   
  
KOROŠKI RADIO D.O.O.  90.983,75  
Koroška na 97,2  59.416,50  
Odprta meja  31.567,25  
  
MASKA LJUBLJANA  6.152,62  
Priloga BCC   
  
MEDIA PARTNER D.O.O.  111.106,00  
Infomedia  60.423,94  
Kult media  50.682,06  
  
MEDIASTAR D.O.O.  7.280,00  
Aktivno državljanstvo in lokalna e -demokracija  4.280 ,00 
Šentjurski fenomeni  3.000,00  
  
MIROVNI INŠTITUT  6.400,00  
Serija člankov o medijski politiki in medijskih praksah v Sloveniji   
  
MLADINSKA KNJIGA ZALOŽBA D.D.  7.417,80  
Geina knjižnica     52   
NAŠ ČAS, D.O.O.  74.676,74  
Aktualno in gospodarski utrip  31.247,64  
Poročila in minute za kulturo  43.429,10  
  
NEVTRON & COMPANY D.O.O.  8.896,00  
V središču   
  
NOVA OBZORJA D.O.O.  31.645,43  
Slovenski izzivi  16.659,39  
Vsestranski pogovori  14.986,04  
  
NOVI INFO TV D.O.O.  135.850,00  
Informativna oddaja Inf o TV  78.650,00  
Vroči stol  57.200,00  
  
NOVICE D.O.O.,  22.400,00  
Najaktualnejše info novice iz regije Dravinjske doline  10.400,00  
Vse o najaktualnejših dogodkih iz Celjskega  12.000,00  
  
NOVINARSKI KLUB D.O.O.  15.072,00  
Svet diplomacije   
  
NT&RC D.O .O. CELJE  77.577,50  
Info kompas Radia Celje  51.837,50  
Zvočne slike kulture na Radiu Celje  25.740,00  
  
PODJETJE ZA INFORMIRANJE MURSKA SOBOTA  44.898,00  
Iz(brano()  24.177,30  
Kulturna obzorja  20.720,70  
  
RADIO CERKNO D.O.O.  32.890,00  
Kolo časa  8.043, 75 
Radio info  24.846,25  
  
RADIO GORENC D.O.O.  61.675,54  
Gorenjske novice  34.701,81  
Na vaši strani življenja  26.973,73  
  
RADIO KOBARID D.O.O.  28.743,00  
Ob meji  6.077,50  
Posočje včeraj, danes, jutri  22.665,50  
  
RADIO KRANJ D.O.O.  72.215,00  
Dobro jutro Gorenjska  30.030,00  
Gorenjska danes  42.185,00  
  
RADIO KUM TRBOVLJE D.O.O.  35.204,11  
Po Savi navzdol in navzgor  10.930,56  
Sredi Slovenije  24.273,55  
  
RADIO MURSKI VAL D.O.O.  111.833,15  
Aktualno -osrednja informativna oddaja na Murskem valu  71.650,15  
Skupaj ( sobivanje v čezmejnem prostoru)  40.183,00    53   
RADIO OGNJIŠČE D.O.O.  180.762,30  
Info 95.811,13  
Ve(i)deti  84.951,17  
  
RADIO ROBIN D.O.O.  53.517,04  
Goriška danes  28.763,02  
Pri vas doma  24.754,02  
  
RADIO SLOVENSKE GORICE D.O.O.  50.957,92  
Jutranji mozaik - jutranje informativne oddaje  24.895,49  
Večerne novice - osrednja dnevnoinformativna oddaja  26.062,43  
Radia Slovenske gorice   
  
RADIO SORA D.O.O.  56.120,71  
Kulturni vsakdan  12.057,76  
Novice  44.062,95  
  
RADIO ŠTAJERSKI VAL D.O.O.  101.3 07,04  
Informativni program Štajerskega vala  61.419,06  
Lokalno aktualno  39.887,98  
  
RADIO TEDNIK PTUJ D.O.O.  60.990,35  
Regionalni dnevni informativni program radia Ptuj   
  
RADIO TRIGLAV JESENICE  85.847,63  
Gorenjski razgledi  67.725,16  
Triglavske ure  kulture  18.122,47  
  
SAKSIDA IVAN S.P.  9.087,50  
Slovenski zamejski harlekini   
  
SKUPINA KAOS D.O.O.  8.331,75  
Umetnost kaosa   
  
SONČNICA VANEČA  14.746,87  
Dobra Vest   
  
SVOBODNA MISEL, D.O.O.  19.022,72  
Novi razgledi   
  
ŠOLSKI RAZGLEDI D.O.O.  9.471,48  
V žarišču   
  
ŠOU V LJUBLJANI  8.334,25  
Novi modeli politične participacije   
  
ŠOU V MARIBORU  8.034,46  
V spektru   
  
TELE 59 D.O.O.  146.955,19  
Berlin - Oddaja o ljubiteljski umetnosti  52.373,75  
Kronika 1, Kronika 2, Kronika Novice (2011)  94.581,44  
    54 TELE TV D.O.O.  93.677,16  
Čutimo slovenščino  23.099,51  
Informativni program Gorenjska poročila  70.577,65  
  
TELEVIZIJA NOV O MESTO D.O.O.  82.786,99  
Iz sveta kulture in tedensko kulturno paberkovanje  18.436,99  
Novice in novice tedna  64.350,00  
  
TV IDEA - KANAL 10 D.O.O.  122.328,27  
Mozaik  52.750,91  
Pomurski dnevnik  69.577,36  
  
TVC, TV CELJE D.O.O.  76.687,80  
Informativna  oddaja Dogodki dneva   
  
UMCO D.D.  13.175,00  
Bukla brezplačne revije o knjigah   
  
UNIVOX D.O.O.  40.110,78  
Obrtno podjetniški barometer  8.137,41  
Zahodno dolenjski odmevi  31.973,37  
  
VA VIDEO AUDIO FILM D.O.O.  17.239,94  
Primorski tednik   
  
VIDEO PRO D.O.O.  19.773,67  
Slovenska mlinarska dedišč ina 10.035,91  
Živimo z gozdovi  9.737,76  
  
VI-TEL D.O.O.  12.860,00  
Iz bogate zakladnice kulturne dediščine Primorske   
  
VTV STUDIO D.O.O.  103.072,62  
Osrednja redna informativna oddaja VTV MAGAZIN  72.072,00  
Regionalne novice 1, 2 in 3  31.000,62  
  
ZAVOD RADIO ŠTUDENT  25.125,80  
Urbana študentska informativno -kulturna platforma 2011   
  
ZAVOD SCCA  17.282,30  
Prekerni ustvarjalci  8.751,50  
Umetnik na službenem potovanju  8.530,80  
  
ZAVOD ZA INFORMATIVNO DEJAVNOST MADŽARSKE NARODNOSTI  10.359,35  
Stavb na kulturna dediščina na narodnostno mešanem območju v Pomurju   
  
ZAVOD ZA KULTURO DOM KULTURNE ZABAVE MARIBOR  15.372,50  
Brez dlake na jeziku   
  
Ostalo  21.560,00  
  
Avtorski honorar   
KLEVA GAČNIK DARJA  1.500,00  
Priprava osnutka načrta za trajnostni  razvoj medijske pismenosti     55   
Ekspertna skupina   
PETKOVIĆ BRANKICA  260,00  
  
MEDIANA D.O.O.  19.800,00  
Redna letna raziskava stanja medijskega pluralizma v Republiki Sloveniji   
za leto 2010 na področju slovenskih tiskanih medijev, radijskih in   
televizijskih programov ter elektronskih publikacij   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 2500  - ARHIVSKI PROGRAMI  201.238,00  
IN PROJEKTI   
  
Neposredni poziv   
  
SLOVENSKA ŠKOFOVSKA KONFERENCA  174.638,00  
Program varstva arhivskega gradiva cerkvenih arhivov v letu 2011   
  
Programski poziv   
  
ARHIVSKO DRUŠTVO SLOVENIJE  26.600,00  
Program s področja arhivske dejavnosti za leto 2011:   
Izdajanje strokovnih publikacij: Arhivi, Viri   
Mednarodna dejavnost in udeležba na mednarodnih konferencah:   
15. zborovanje slova škega arhivskega društva, Prešov Slovaška   
45. hrvaško arhivsko posvetovanje, Umag   
24. mednarodno posvetovanje Arhivska praksa 2011, Tuzla   
Organizacija izobraževalnih vsebin: 25. zborovanje Arhivskega   
društva Slovenije   
Delo nevladnih organizacij  na področju arhivske dejavnosti: Opravljanje   
splošnih nalog   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 3991  - PROGRAMI ZA  1.472.090,50  
AVDIOVIZUALNE MEDIJE   
  
Projektni razpis  1.439.090,50  
  
CASABLANCA D.O.O.  82.000,00  
Marpurgi   
  
DRUŠTVO ŠKUC  42.656,00  
Prime r TBC   
  
EDDA D.O.O.  72.272,00  
Gemini   
  
FELINA, D.O.O.  37.680,00  
Mile  
  
FILMSKO DRUŠTVO ANAKIEV  55.378,00  
Slovenia, moja dežela   
  
FORUM LJUBLJANA  47.700,00  
Medica   
    56 KID KIBLA  23.900,00  
Xoperno   
  
KINO SVEČINA D.O.O.  73.400,00  
Slovenec , ki je rešil London  36.975,00  
Vzpon mesta  36.425,00  
  
KINOATELJE  49.080,00  
Soča sooča   
  
KREKER, KREATIVNO UMETNIŠKA DRUŽBA  34.600,00  
Doma v Afriki   
  
LIBRA NEWS D.O.O.  19.453,00  
Joseph F. Sutter - oče Boeinga 747   
  
MIIIJAV ANIMIRANI FILMI  64.400,00  
Križ  
  
MINI TEATER  48.380,00  
Sapramiška 2 - Sapramišja sreča   
  
NORD CROSS PRODUCTION D.O.O.  55.255,00  
Država v času   
  
NOSOROGI, ZAVOD ZA KULTURNO DEJAVNOST  16.300,00  
Mora   
  
PERFO PRODUCTION D.O.O.  30.000,00  
Otroci socializma - 30 let kasneje   
  
PH RED  33.580,00  
Črkovna luknja   
  
RESTART D.O.O.  26.680,50  
Bojan potuje - po zeleni deželi   
  
SENCA STUDIO, ZAVOD ZA KULTURNE DEJAVNOSTI  46.029,00  
Portret Draga Jančarja - pisatelj in mesto   
  
SONČNICA VANEČA  21.558,00  
Radgona 19 91 - osamosvojitvena vojna v Prekmurju   
  
STARAGARA, ZAVOD ZA KULTURNE DEJAVNOSTI  60.000,00  
Mož s krokarjem, dokumentarni portret Jožeta Tisnikarja   
  
STUDIO LEGEN D.O.O.  60.933,00  
Zgodbe gospoda K.G.   
  
TELE TV D.O.O.  41.120,00  
Beg v  svobodo   
  
TRAMAL FILMS, ZAVOD ZA KULTURNE DEJAVNOSTI  58.511,00  
Arhitekt Mediterana     57   
USTANOVA TOMA KRIŽNARJA  51.250,00  
Video nadzor Sudana   
  
VERTIGO, ZAVOD ZA KULTURNE DEJAVNOSTI  120.000,00  
Vaje v objemu   
  
VEST D.O.O.  28.400,00  
Nekoč je bila dežela pr idnih   
  
VPK D.O.O.  42.749,00  
Pregnani mojster - dokumentarni portret Zlatka Zahoviča   
  
ZANK ZAVOD ZA UMETNIŠKO IN KULTURNO PRODUKCIJO  33.576,00  
To kar ni odnesla burja: borbe treh generacij   
  
ŽMITEK JERNEJ S.P.  62.250,00  
Potovanje na ladji Beag le  
  
Ostalo  33.000,00  
  
CONSORIANA D.O.O.  1.800,00  
Vzdrževanje elektronske aplikacije za podporo pri izvedbi javnih razpisov   
in ocenjevanju vlog ter gostovanje na strežniku   
  
ICDR D.O.O.  31.200,00  
Pravno svetovanje pri pripravi osnutkov zakono v  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 4088  - ČLANARINE V MEDNARODNIH  40.520,76  
ORGANIZACIJAH   
  
COUNCIL OF EUROPE  5.000,00  
EFNIL EXECUTIVE COMMITEE  3.000,00  
EUNIC BRUSSELS  500,00  
EUROPEAN AUDIOVISUAL OBSERVATORY  4.192,89  
EUYO - EUROPEAN UNION YOUTH ORCHESTRA  2.800,00  
ICCROM, ROMA  3.552,00  
IFACCA  1.474,60  
  
MINISTRSTVO ZA ZUNANJE ZADEVE  10.000,00  
Azijsko evropska fundacija (ASEF)   
  
UNESCO  10.001,27  
Mednarodne članarine 2011 -UNESCO  4.844,03  
Fond za kulturne raznolikosti (IFCD) - 182REV9000  5.157,24  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 4092  - OBMOČNE KNJIŽNICE  852.918,00  
IZVAJANJE ZAKONA   
  
Zakonska obveznost   
GORIŠKA KNJIŽNICA FRANCETA BEVKA  83.926,60  
KNJIŽNICA IVANA POTRČA, PTUJ  76.933,60  
KNJIŽNICA MIRANA JARCA, NOVO MESTO  102.395,60  
KOROŠKA OSREDNJA KNJIŽ NICA DR. FRANCA SUŠNIKA  72.826,60    58 MARIBORSKA KNJIŽNICA  83.796,60  
MESTNA KNJIŽNICA KRANJ  100.678,60  
MESTNA KNJIŽNICA LJUBLJANA  93.924,60  
OSREDNJA KNJIŽNICA CELJE  117.431,60  
OSREDNJA KNJIŽNICA SREČKA VILHARJA, KOPER  54.862,60  
POKRAJINSKA IN ŠTUDIJSKA K NJIŽNICA, MURSKA SOBOTA  66.141,60  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 4095  -  VEČLETNI PROJEKTI NA  134.605,00  
PODROČJU ZALOŽNIŠTVA   
  
JAVNA AGENCIJA ZA KNJIGO  134.605,00  
Financiranje programskih vsebin   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 4098  - KNJIGARNIŠKA MREŽA  142.700, 00 
  
JAVNA AGENCIJA ZA KNJIGO   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 4157  - POKLICNO USPOSABLJANJE  175.510,00  
NA PODROČJU KULTURE   
  
Projektni razpis  142.180,00  
  
Poklicno usposabljanje na področju uprizoritvene umetnosti  49.500 ,00 
BUNKER - ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN IZVEDBO  3.500,00  
KULTURNIH STORITEV   
Sklop tehničnih delavnic   
  
KULTURNO DRUŠTVO INTEGRALI  8.800,00  
Šola ustvarjalne kritike in teorije  4.400,00  
Pregljev laboratorij, delavnice dramskega pisanja  4.400,00  
  
KULTURNO DRUŠTVO PLESNA IZBA MARIBOR  8.000,00  
Celoletno plesno usposabljanje   
  
MASKA LJUBLJANA  16.500,00  
Seminar sodobnih scenskih umetnosti  9.000,00  
Dramaturgija plesa  7.500,00  
  
PLESNI TEATER LJUBLJANA, ZAVOD  4.500,00  
Plesne delavnice - tehnike i n poetike sodobnoplesne umetnosti   
  
ZAVOD BUFETO  3.200,00  
Laboratorij smeha - teorija in praksa klovnskega gledališča   
  
ZAVOD EMANAT  5.000,00  
Agon 2011   
  
Poklicno usposabljanje na področju glasbene umetnosti  33.400,00  
DELAVNICA - DRUŠTVO USTVAR JALCEV SODOBNE  2.000,00  
SLOVENSKE KULTURE   
Mojstrski tečaji   
    59  
DRUŠTVO GLEDALIŠČE GLEJ  1.400,00  
Poslušaj   
  
DRUŠTVO ZA GLASBENO UMETNOST ARSANA  2.000,00  
Poletna glasbena akademija   
  
Teorije in prakse sodobne glasbe   
  
KUD MREŽA  3.000,00  
Improvizacija   
  
Delavnica - Jazzinty   
  
SLOVENSKO MUZIKOLOŠKO DRUŠTVO  1.000,00  
Tempo e Tempi Elliotta Carterja   
  
SPLOH - ZAVOD ZA UMETNIŠKO PRODUKCIJO  4.000,00  
Raziskava - refleksija glasbene umetnosti   
  
ZAVOD KULTURE BENMAN  2.000,00  
Višaj_Program za povečanje znanja na področju klasične glasbene kulture   
  
ZBOR CARMINA SLOVENICA  4.000,00  
Glasbeno gledališki laboratorij   
  
Poklicno usposabljanje na področju intermedijske umetnosti  20.500,00  
ATELJE 2050 - DRUŠTVO ZA RAZVOJ IN PROMOCIJO  2.500,00  
VIZUALNE KULTURE   
Tehnika kulturnega pisanja in kulturne kritike   
  
DRUŠTVO ZAVEZNIKOV MEHKEGA PRISTANKA  3.000,00  
Usposabljanje mentorjev   
  
GALERIJA GT  2.000, 00 
Oprijemljivost socialnih omrežij: iskanje tretje dimenzije   
novomedijske komunikacije   
  
EarZoom   
  
KULTURNO DRUŠTVO CODEEP  2.000,00  
Odprtokodna programska orodja. Reactive networking s ystems,   
Fluxus, Refreq   
  
KULTURNO IZOBRAŽEVALNI DRUŠTVO KIBLA  2.500,00  
Umetnost v kovčku - Interaktivni mini portfolio, teoretično praktična delavnica   
  
ZAVOD SCCA  2.500,00  
Kakšen pomen imajo AV arhivi?   
    60  
Poklicno usposabljanje na področju likovne umetnosti  33.800,00  
ARK - INŠTITUT ZA ARHITEKTURO IN KULTURO  2.000,00  
Ne več, ne manj: arhitekturni simpozij   
  
ARTNETLAB - DRUŠTVO ZA POVEZOVANJE UMETNOSTI IN ZNANOSTI  2.000,00  
Atlas   
  
DORIAN - CENTER ZA UMETNOSTI  2.000,00  
Chiaroscuro - slikarska šola   
  
DRUŠTVO ŠKUC  4.000,00  
Kako pričeti   
  
EMZIN ZAVOD ZA KREATIVNO PRODUKCIJO  4.000,00  
Emzinov seminar vizualnih komunikacij: Max Kisman (Nizozemska),   
Nick Bell (Anglija), Niels Shrader (Nemčija in Nizozemska) in   
Bojan Hadžihaloilo vić (Bosna)   
  
FORUM LJUBLJANA  5.000,00  
Svetlobna gverila - zvok  
  
LOKALPATRIOT  5.000,00  
Delavnica - Fotopub   
  
STUDIO OSEM - KREATIVNO DRUŠTVO  2.000,00  
Brezplačni likovni tečaj   
  
ZAVOD SCCA  2.400,00  
Svet umetnosti, šola za sodobno umetnost   
  
ZAVOD ZA KIPARSTVO  1.000,00  
Vodenje in delo v umetniški galeriji   
  
ZAVOD ZA KULTURNE DEJAVNOSTI - P.A.R.A.S.I.T.E.  2.400,00  
Seminar knjige umetnika 2011   
  
ZAVOD ZA TIPOGRAFIJO IN TISKARSKO DEDIŠČINO TIPO RENESANSA  2.000,00  
Delavnica oblikovanj a črkovnih vrst tipoRenesansa   
  
Poklicno usposabljanje na področju medijev  4.980,00  
MLADINSKI CENTER OSMICA  1.000,00  
Javno nastopanje in mediji   
  
ZAVOD RADIO ŠTUDENT  2.485,00  
Usposabljanje za radijske spikerje in tehnike 2011   
  
ZAVOD ZA SODOBNO  KULTURO IN ZNANOST  1.495,00  
Šola kritike fotografije, 2. letnik   
  
Izvedba kulturnega programa po odločbah  33.330,00  
  
JAVNA AGENCIJA ZA KNJIGO RS  33.330,00  
Program dela JAK     61   
PRORAČUNSKA POSTAVKA 4550  - SPOMENIKI  1.528.275,90  
  
ASFIN D.O.O.  60.000,00  
Koper: Hiše Ribiški trg 9, 10, 11 in 12: Sanacija temeljev   
  
BABIČ NADJA  22.382,00  
Naklo pri Divači - Hiša Naklo 14   
  
BETNAVA D.O.O.  5.615,00  
Maribor - Dvorec Betnava: obnovitvena dela   
  
CENTER ZA RAZVOJ KMETIJSTVA IN PODEŽELJA JABLE  33.644,94  
Loka pri Mengšu - Grajski hlevi: obnovitvena dela   
  
EVANGELIČANSKA CERKVENA OBČINA GORNJI SLAVEČI  64.303,84  
Gornji Slaveči - Evangeličanska cerkev: obnovitvena dela   
  
FRANČIŠKANSKI SAMOSTAN MARIBOR  70.000,00  
Maribor - Frančiščanski samosta n: obnova  fasade   
  
KARTUZIJA PLETERJE  97.005,00  
Pleterje: cerkev sv.Trojice  78.390,02  
Kartuzijanski samostan  18.614,98  
  
KERŠIČ PETER  61.395,38  
Šentjošt nad Horjulom: hiša Šentjošt nad Horjulom 9   
  
KOMUNALNO STANOVANJSKO PODJETJE d.d.  7.300,00  
Sežana - Botanični park   
  
OBČINA KANAL OB SOČI  17.000,00  
Kambreško - Kuhinja z ognjiščem pri Lukčevih   
  
OBČINA TOLMIN  26.052,53  
Gorenja Trebuša - Domačija Gorenja Trebuša 112, 113, Krtova hiša št. 112   
  
PALAČA URBANC D.O.O.  90.000,00  
Ljubljan a - Trgovina Urbanc: sanacija pasovnih temeljev, opečnih zidov   
  
PETER PIRNAT s.p.  29.539,83  
Zgornji Tuštanj - Grad Tuštanj - statična sanacija   
  
POKRAJINSKI MUZEJ CELJE  7.177,01  
Rifnik - Arheološko najdišče Rifnik: konserviranje temeljev obzidja   
  
RIMOKATOLIŠKO ŽUPNIJSTVO JURKLOŠTER  16.288,00  
Jurklošter -samostan:konservatorsko -restavratorski posegi   
  
RIMOKATOLIŠKO ŽUPNIJSTVO SOLČAVA  28.178,68  
Solčava - Cerkev Marije Snežne: sanacija   
  
SRBSKA PRAVOSLAVNA CERKVENA OBČINA LJUBLJANA  15.000 ,00 
Ljubljana: cerkev sv. Cirila in Metoda     62   
ŠKOFIJSKI ORDINARIAT KOPER  18.893,10  
Koper - cerkev svetega Blaža: obnova ostrešja in fasade   
  
ZAVOD SV. IGNACIJA  61.334,40  
Ljubljana: dom duhovnih vaj - sanacija   
  
ZIDAR FRANCI  85.332,55  
Lemberg p ri Novi Cerkvi - Grad Lemberg: gradbena dela   
  
ŽUPNIJA BOGOJINA  18.456,14  
Bogojina: cerkev Gospodovega Vnebohoda   
  
ŽUPNIJA DESKLE  2.441,38  
Prilesje pri Plavah - Cerkev sv. Ahaca   
  
ŽUPNIJA IZOLA  27.507,40  
Izola - Cerkev sv. Mavra   
  
ŽUPNIJA SV . PETER  10.000,00  
Ljubljana: cerkev sv. Petra   
  
ŽUPNIJA SV. ŠTEFAN  37.634,35  
Babna Gora - cerkev sv. Ane   
  
ŽUPNIJA ŠENTJERNEJ  15.168,00  
Cerkev sv. Jerneja   
  
ŽUPNIJA ŠENTJOŠT NAD HORJULOM  23.899,00  
Horjul: cerkev sv. Jošta   
  
ŽUPNIJA VELIKE P OLJANE  1.944,00  
Velike Poljane - cerkev sv. Tomaža   
  
ŽUPNIJSKI URAD BREŽICE  12.880,10  
Brežice - Stara osnovna šola: zamenjava oken in izdelava notranjih ometov   
  
ŽUPNIJSKI URAD KOBARID  1.074,15  
Kobarid - sanacija ostrešja na cerkvi sv. Antona Pad ovanskega na Griču   
  
ŽUPNIJSKI URAD NOVO MESTO - ŠMIHEL  22.112,23  
Novo mesto - Cerkev sv. Mihaela v Šmihelu - sanacija temeljev   
  
ŽUPNIJSKI URAD REMŠNIK  18.959,82  
Radelca - cerkev sv. Pankracija: obnovitvena dela na strehi   
  
ŽUPNIJSKI URAD SV. P ETER IN PAVEL VITANJE  15.000,00  
Spodnji Dolič - Cerkev sv. Marjete   
  
ŽVANUT MATEJ  11.349,19  
Podraga - domačija Podraga 50: obnova strešne konstrukcije in kritine   
    63  
IZVEDBA KULTURNEGA PROGRAMA - PO ODLOČBAH   
  
ZAVOD ZA VARSTVO KULTURNE DEDIŠČINE  493.407,88  
Apoxiomen - bronasta grška skulptura  55.000,00  
Avče - Cerkev Marije Snežne  31.227,74  
Črna vas - Cerkev sv. Mihaela  20.592,00  
Koper - Palača Kreljeva 6  193.304,64  
Ljubljana - Cerkev Marijinega oznanjenja  38.830,71  
Ljubljana - Cerkev sv. Tr ojice 24.000,00  
Matavun - Domačija Matavun 8  21.375,62  
Nemški Rovt - Cerkev sv. Ahaca  9.999,59  
Radlje ob Dravi - Samostan dominikank  25.410,00  
Špitalič pri Slovenskih Konjicah - Cerkev Marijinega obiskanja  38.947,58  
Zgornja Draga - Cerkev sv. Martina  34.720,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 4551  - SPOMENIKI LAST RS  545.081,24  
  
GEA CONSULT D.O.O.  32.289,10  
Cerklje na Gorenjskem - Grad Strmol  24.129,10  
Ureditev dvorca Dornava - parkirišča  8.160,00  
  
OBČINA ŽIROVNICA  1.207,79  
Prešernova hiša   
  
Brežic e: grajska kašča - zamenjava kritine  229.251,21  
TRŠINAR SANDI S.P.  90.061,60  
AVŠIČ MATJAŽ S.P.  1.140,00  
BEGRAD D.D.  136.909,61  
CPV INŽENIRING, D.O.O.  1.140,00  
  
Grad  Grad  156.471,60  
LESNINA MG OPREMA D.D.  155.630,40  
PROPLUS D.O.O.  841,20  
  
Grad Pišece  20.894,92  
CRP inženiring in trgovina d.o.o.  2.537,18  
ELSA D.O.O.  12.597,74  
GEA CONSULT D.O.O.  5.760,00  
  
Vila Vipolže  21.327,62  
GT PODGORNIK D.O.O.  2.307,62  
PROJEKT D.D. NOVA GORICA  19.020,00  
  
IZVEDBA KULTURNEGA PROGRAMA PO ODLOČBAH  83.639 ,00 
  
GALERIJA BOŽIDAR JAKAC  14.989,00  
Kostanjevica na Krki - Samostan   
  
ZAVOD ZA VARSTVO KULTURNE DEDIŠČINE  68.650,00  
Bistra - Samostan Bistra  13.000,00  
Črnomelj - Kulturni dom  35.650,00  
Koper - Samostan Santorijeva 9  20.000,00  
    64 PRORAČUNSKA PO STAVKA 4552  - KULTURNI TOLAR - SPOMENIKI  1.274.288,90  
  
MESTNA OBČINA CELJE  121.700,00  
Celje - Knežji dvorec   
  
OBČINA PIRAN  437.500,00  
Piran - Kazina rekonstrukcija in sanacija celotnega objekta Kazine  350.000,00  
Piran - palača Cankarjevo nabrežje 3  87.500,00  
  
OBČINA ŽELEZNIKI  33.529,30  
Dražgoše - Kostnica s spomenikom   
  
OBČINA ŽUŽEMBERK  64.300,00  
Grad - Žužemberk   
  
PARK ŠKOCJANSKE JAME  32.000,00  
Matavun - domačija Matavun 8 - restavratorska dela   
  
ZAVOD ZA KULTURO, TURIZEM IN RAZVOJ  OBČINE ROGATEC  46.000,00  
Rogatec - Muzej na prostem Rogatec   
  
ŽUPNIJA ŠENČUR  10.170,00  
Sr. vas pri Šenčurju - cerkev sv.Radegunde   
  
ŽUPNIJSKI URAD METLIKA  20.400,00  
Rosalnice - cerkev Žalostne Matere božje: restavriranje   
  
ŽUPNIJSKI URAD PIRAN  8.989,78  
Piran - Cerkev sv. Jurija   
  
IZVEDBA KULTURNEGA PROGRAMA PO ODLOČBAH  499.699,82  
  
DOLENJSKI MUZEJ NOVO MESTO  21.990,84  
Kočevski Rog - Baza 20   
  
GALERIJA BOŽIDAR JAKAC  60.000,00  
  
ZAVOD ZA VARSTVO KULTU RNE DEDIŠČINE   
Ptuj - Dominikanski samostan  417.708,98  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 4553  - PROMOCIJA IN RAZVOJ  20.962,00  
SLOVENSKEGA JEZIKA   
  
Projektni razpis   
  
AMEBIS D.O.O.  3.500,00  
Nadgradnja pregibnika na spletu s prebivalci in pridevniki pri  1.500,00  
krajevnih imenih   
Bibliotekarski terminološki slovar na portalu Termania  2.000,00  
  
GLASBENA MATICA TRST  2.000,00  
Od citire dalje (jezikovno in glasbeno potovanje)   
    65 HI-FI VIDEOSTUDIO D.O.O.  1.500,00  
Slovenski jezik na stičišču domovine in m anjšine   
  
KULTURNO DRUŠTVO MARIBORSKA LITERARNA DRUŽBA  700,00  
Branje na slavistiki v Gradcu   
  
OSNOVNA ŠOLA GRM  1.862,00  
Jezikovne počitnice 2011   
  
RADIO TRIGLAV JESENICE D.O.O.  1.000,00  
Spoznajmo se   
  
SLOVENSKO DRUŠTVO INFORMATIKA  2.000,00  
Nove informacijske tehnologije in pojmi v Islovarju   
  
ZDRUŽENJE STARŠEV MOHORJEVA LJUDSKA ŠOLA  2.100,00  
Slovenščina za starše  1.000,00  
FISZ - Zgodnje in integrativno učenje jezikov na dvojezični šoli  1.100,00  
  
Avtorski honorarji   
MALNAR SLAVKO  2.000,00  
Hišna imena v županiji Tršće   
  
PEMIČ MONIKA  (C/O)HERBST  2.000,00  
Slowenisch lernen   
  
VILJEM ČERNO/GULIELMO CERNO  2.300,00  
Trije tečaji slovenščine za terske in videmske Slovence   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 4561  - SOFINANCIRANJE  640.605,99  
INVESTICIJ V KULTURI   
  
OBČINA LJUTOMER  23.796,71  
Investicijsko vzdrževanje Splošne knjižnice Ljutomer   
  
OBČINA SVETI JURIJ OB ŠČAVNICI  616.809,28  
Sv. Jurij ob Ščavnici - Kulturni center s parkom velikanov  (novogradnja)   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 5665  - KULTURNI TOLAR -  148.312,00  
KNJIŽNICE   
  
Ciljno projektni razpis   
  
LAVRIČEVA KNJIŽNICA AJDOVŠČINA  148.312,00  
Nakup bibliobusa   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 5666  - KULTURNI TOLAR - JAVNI ZAVODI  211.774,22  
  
ARHE D.O.O.  37.201,48  
Izdelava projektne  dokumentacije za obnovo objektov na Metelkovi   
  
ELCOM IVANČNA GORICA  34.358,05  
Dokončanje elektro inštalacijskih del na objektu 3 Metelkova   
    66 ELEA IC D.O.O.  16.555,66  
Izdelava projektne dokumentacije - CO 5/4 Metelkova - južni del   
  
ELEKTRO LJU BLJANA D.D.  37.872,08  
Priključitev objekta 22 Metelkova na elektro distribucijsko omrežje  28.471,27  
Dobava električne energije za objekt 3 na Metelkovi  175,34  
Dobava elektrike za Muzej sodobne umetnosti  9.225,47  
  
ENERGETIKA LJUBLJANA, D.O.O.  7.789,58  
Dobava toplote za Muzej sodobne umetnosti   
  
GEKOM D.O.O.  2.322,00  
Izdelava geodetskega načrta za objekte na Metelkovi   
  
IDILA PROJEKT D.O.O.  2.537,00  
Nadzor varstva pri delu - Metelkova 22   
  
IGMAT D.D.  9.487,20  
Analiza stanja objekta 6 Metelk ova  
  
IMOS D.D.  26.284,48  
Izvedba nadzora in inženiringa za objekt 22 Metelkova  17.925,60  
Nadzor - dodatno za objekt 3 Metelkova  3.990,00  
Izvajanje svetovalnega inžiniringa in stroški servisa za 605/4  4.368,88  
  
KALAN ŠABEC MOJCA S.P.  2.940,00  
Izdelava in dopolnitev vodilne mape za doponitev GD za objekt 3 Metelkova   
  
LUKIĆ GORAN S.P.  12.996,00  
Vodenje dokončanja del na objektu 3 Metelkova   
  
PGS D.O.O.  2.455,60  
Dokončanje GO del na objektu 3 Metelkova   
  
SENČAR JOŽEF  4.032,00  
Izdelava vo dilne mape PGD za objekt 3   
  
VARNOST MARIBOR D.D.  4.371,84  
Varovanje gradbišča Opere  1.449,36  
Varovanje objektov 22 in 3, Metelkova v gradnji  2.922,48  
  
Študije, analize, dopolnitve projektov, meritve …  10.571,25  
ADCO & DIXI D.O.O.  219,15  
BUREAU V ERITAS D.O.O.  600,00  
CELARC, D.O.O.  864,00  
ELEKTRO LJUBLJANA D.D.  843,14  
GRAVITAS D.O.O.  840,00  
GROLEGE ARHITEKTI D.O.O.  5.947,20  
JP VODOVOD -KANALIZACIJA D.O.O.  407,77  
KOMUNALA PROJEKT D.O.O.  300,00  
PGS D.O.O.  549,99  
    67  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 5667  - KULTURNI TOLAR -  800.059,00  
LJUBITELJSKA KULTURA   
  
JAVNI SKLAD RS ZA KULTURNE DEJAVNOSTI  800.059,00  
Sofinanciranje investicijskih programov ljubiteljske   
kulturne dejavnosti   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 5788  -  KOBILARNA LIPICA  2.402.863,00  
  
KOBIL ARNA LIPICA  2.402.863,00  
Sredstva za izvajanje najmanjšega obsega varstva Kobilarne Lipica  2.057.863,00  
(13. čl. Zakona o Kobilarni Lipica)   
Investicijsko vzdrževanje in obnova    345.000,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 5789  -  REGIJSKI KULTURNI CENTRI  107.075,00  
  
Ciljno projektni razpis - delovanje mreže   
multimedijskih centrov   
  
CLMC -CELJSKI MLADINSKI CENTER  7.000,00  
DELAVSKI DOM TRBOVLJE  5.000,00  
DRUŠTVO HIŠA KULTURE V PIVKI  1.500,00  
DRUŠTVO K.N.O.F.  3.000,00  
DRUŠTVO PRIJATELJEV ZMERNEGA NAPRE DKA 2.575,00  
JAVNI ZAVOD VETRNICA, SLOVENJ GRADEC  3.000,00  
KUD FRANCE PREŠEREN, LJUBLJANA  9.000,00  
KULTURNO IZOBRAŽEVALNO DRUŠTVO KIBLA, MARIBOR  9.000,00  
KULTURNO IZOBRAŽEVALNO DRUŠTVO PINA, KOPER  9.000,00  
LOKALPATRIOT MLADINSKI KLUB, NOVO MESTO  6.000 ,00 
MLADINSKI CENTER KRŠKO  9.000,00  
MLADINSKI CENTER PRLEKIJE, LJUTOMER  7.000,00  
MLADINSKI KULTURNI KLUB MS  8.000,00  
ZAVOD "O"  4.000,00  
ZAVOD K6/4, LJUBLJANA  10.000,00  
ZAVOD MASOVNA  3.000,00  
ZAVOD MLADINSKI CENTER KAMNIK  2.000,00  
ZVEZA TOLMINSKIH M LADINSKIH DRUŠTEV, TOLMIN  9.000,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 6113  - KULTURNI TOLAR - 77.715,00  
CENTRI ZA DIGITALNE MEDIJE   
  
CLMC -CELJSKI MLADINSKI CENTER  3.000,00  
DELAVSKI DOM TRB OVLJE  3.000,00  
DRUŠTVO HIŠA KULTURE V PIVKI  1.000,00  
KULTURNO IZOBRAŽEVALNO DRUŠTVO PINA, KOPER  6.000,00  
DRUŠTVO PRIJATELJEV ZMERNEGA NAPREDKA  3.415,00  
KULTURNO IZOBRAŽEVALNO DRU ŠTVO KIBLA, MARIBOR  8.000,00  
KUD FRANCE PREŠEREN, LJUBLJANA  8.000,00    68 LOKALPATRIOT MLADINSKI KLUB, NOVO MESTO  4.500,00  
MLADINSKI CENTER KRŠKO  7.000,00  
MLADINSKI CENTER PRLEKIJE, LJUTOMER  4.000,00  
MLADINSKI KULTURNI KLUB MS  4.000,00  
ZAVOD "O"  2.000,00  
ZAVOD K6/4, LJUBLJANA  7.000,00  
ZAVOD MLADINSKI CENTER KAMNIK  1.800,00  
ZVEZA TOLMINSKIH MLADINSKIH DRUŠTEV, TOLMIN  6.000,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 6155  -  KNJIŽNIČNO NADOMESTILO  823.010,00  
  
JAVNA AGENCIJA ZA KNJIGO  823.010,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 6413  -  RAZVOJ PROJEKTOV ZA  286.181,41  
FINANCIRANJE IZ EU SREDSTEV   
  
Ciljno projektni razpis  91.000,00  
  
SCCA, ZAVOD ZA SODOBNO UMETNOST  35.000,00  
Kulturna stična točka v RS v obdobju 2007  - 2013   
  
MOVIT - ZAVOD ZA RAZVOJ MOBILNOSTI MLADIH  25.000,00  
Program informacijske pisarne Evropa za državljane v Sloveniji za   
obdobje 2009 - 2013   
  
SLOVENSKI FILMSKI CENTER  31.000,00  
MEDIA Desk  v letu 2011   
  
Sofinanciranje projektov v sklo pu programa EU Kultura (2007 - 2013)  195.181,41  
  
BUNKER - ZAVOD ZA ORGANIZACIJO IN IZVEDBO KULTURNIH  5.000,00  
PRIREDITEV   
Imagine 2020 - Arts and Climate Change   
  
CENTER URBANE KULTURE KINO ŠIŠKA  5.000,00  
Modul - dance   
  
DRUŠTVO 2000 ZA KULTUR NO DEJAVNOST IN CIVILNO DRUŽBO  3.000,00  
Literarno prevajanje šestih izbranih knjig   
  
DRUŠTVO PEKINPAH  5.799,60  
SPIDER - International Artistic Project   
  
DRUŠTVO SLOVENSKIH PISATELJEV  15.000,00  
Literature Across Frontiers  5.000,00  
Read me Live - Promoting of Reading Culture Through Live Literature  10.000,00  
  
DRUŠTVO SLOWIND  2.000,00  
LIEU - Laboratoire instrumental Européen   
  
DRUŠTVO ŠKUC - ŠTUDENTSKI KULTURNI CENTER  1.523,59  
Literarna prevajanja izbranih petih del     69   
DRUŽBA PIANO D.O.O.  1.447,94  
Literarno prevajanje   
  
HIŠA POEZIJE - KNJIŽEVNO DRUŠTVO  2.290,63  
Literarno prevajanje Glasovi evropske poezije   
  
INŠTITUT EGON MARCH  5.000,00  
X-OP - Electropera   
  
IRZU - INŠTITUT ZA RAZISKOVANJE ZVOČNIH UMETNOSTI  4.200,00  
T.R.A.C.E.S.  2.200,00  
Sounds of Europe  2.000,00  
  
KID KIBLA  10.000,00  
X-OP - exchange of art operators and producers   
  
KUD MREŽA  932,00  
Artyčok.tv: Open Archive   
  
KULTURNO DRUŠTVO PLESNA IZBA MARIBOR  5.000,00  
  
LJUD - KULTURNO -UMETNIŠKO DRU ŠTVO  1.800,00  
House for Open Mobility Exchange   
  
LUTKOVNO GLEDALIŠČE LJUBLJANA  5.000,00  
Small size, big citizens   
  
MASKA - ZAVOD ZA ZALOŽNIŠKO, KULTURNO IN PRODUCENTSKO  750,00  
DEJAVNOST   
Up to nature   
  
MEDNARODNI GRAFIČNI LIKOVNI CENTER  2.750 ,00 
Artist Books on Tour - Artist's Competition and Mobile Museum   
  
MESTO ŽENSK - DRUŠTVO ZA PROMOCIJO ŽENSK V KULTURI  5.000,00  
A Space For Live Art   
  
MINI TEATER  12.000,00  
Levček - Baby Lion  2.000,00  
Lutkovna nomadska akademija 2 - Puppet Nomad Academy 2  10.000,00  
  
MODERNA GALERIJA LJUBLJANA  13.530,00  
1957 -1986 Art from the Decline of Modernism to the Rise of Globalisation  9.750,00  
by L'Globalisation by L'Internationale   
Digitising Ideas: Archives of Conceptual Art Practices  3.780,00  
  
MODRIJAN ZALOŽBA D.O.O.  3.000,00  
Literarno prevajanje - P 5 - Culture/CM/D(2010) 302456 2010   
CULT TRAD/Select   
  
MUZEJ NOVEJŠE ZGODOVINE CELJE  5.000,00  
JUMUM - Youth Musical Theatre Museum     70   
MUZEUM, ZAVOD ZA UMETNIŠKO PRODUKCIJO, POSREDOVANJE IN  3.615,00  
Fokus na umetnosti in znanosti v uprizoritvenih umetnostih   
  
NARODNA IN UNIVERZITETNA KNJIŽNICA  5.000,00  
eBooks on Demand   
  
RDEČI NOSKI, KLOVNI ZDRAVNIKI  1.500,00  
Performing Arts in Hospitals - The Clowndoctors   
  
SLOVENSK I ETNOGRAFSKI MUZEJ  3.465,72  
Roma Routes  2.865,72  
Carnival King of Europe II  600,00  
  
SLOVENSKI GLEDALIŠKI MUZEJ  5.000,00  
Gledališka arhitektura v srednji Evropi TACE   
  
ŠTUDENTSKA ZALOŽBA, ZAVOD ZA ZALOŽNIŠKO DEJAVNOST  12.973,61  
Literarno prevajan je sedmih del  2.973,61  
Poetry reaching out  10.000,00  
  
TEHNIŠKI MUZEJ SLOVENIJE  13.710,00  
Central European Science Adventure  10.000,00  
A Taste of Europe  3.710,00  
  
UČILA INTERNATIONAL ZALOŽBA D.O.O.  3.000,00  
Literarno prevajanje Učila 2011   
  
UME TNOSTNA GALERIJA MARIBOR  4.000,00  
Unfinished Modernisation - Between Utopia and Pragmatism   
  
URBANISTIČNI INŠTITUT REPUBLIKE SLOVENIJE  7.000,00  
Art nouveau & Ecology  5.000,00  
Human Cities II: Reclaiming the public space  2.000,00  
  
ZALOŽBA SANJE D.O .O. 3.000,00  
Literarno prevajanje Transcending Frontiers II   
  
ZAVOD EXODOS  3.000,00  
Four Corners: Research and Development   
  
ZAVOD SENZORIUM  5.000,00  
Project of Generosity   
  
ZAVOD ZA VARSTVO KULTURNE DEDIŠČINE SLOVENIJE  9.893,32  
Cradles of Eur opean Culture   
    71  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 6414  - KULTURNI TOLAR - ART KINO  43.300,00  
IN NAKUP FILMOV   
  
Kinematografska distribucija filmov  30.800,00  
CANKARJEV DOM  5.245,00  
Boonmee se spominja  2.187,00  
Edit in jaz  3.058,0 0 
  
CINEMANIA GROUP D.O.O.  18.019,00  
Zajčja luknja  4.200,00  
Tam nekje  4.873,00  
In a better world  4.101,00  
Biutiful  4.845,00  
  
DRUŠTVO ZA OŽIVLJANJE ZGODBE 2 KOLUTA  2.136,00  
Hiša skrivnosti   
  
OTOK, ZAVOD ZA RAZVIJANJE FILMSKE KULTURE  5.400,00  
Govorilnica   
  
Art kino program  12.500,00  
CENTER ZA KULTURO ŠPORT IN PRIREDITVE IZOLA  1.068,00  
GLEDAT GREM! KULTURNI CENTER DELAVSKI DOM ZAGORJE  2.277,00  
KINO ROGAŠKA MEDVED TOBIJA S.P.  1.500,00  
KINO SORA D.O.O.  4.000,00  
LINHARTOVA DVORANA  3.655,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 6416  -  KULTURNI TOLAR -  27.000,00  
KNJIGARNIŠKA MREŽA   
  
JAVNA AGENCIJA ZA KNJIGO  27.000,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 6419  - PROGRAMI IN PROJEKTI NA  459.328,00  
PODROČJU KULTURNE DEDIŠČINE   
  
Programski razpis  155.900,00  
  
DRUŠTVO ICOM - MEDNARODNI MUZEJSKI SVET - SLOVENSKI ODBOR  20.000,00  
Organizacija in izvedba izobraževalnih vsebin: Delavnica poklicni razvoj:   
Muzeji in javnost; Znanstveni posvet: Muzeji med kolektivom, individualnim   
in zgodovinskim spominom; Kolokvij: Muzeji in spomin; Strokovno delo in   
razvoj: Konservatorska restavratorska terminologija;   
Mednarodna dejavnost in udeležba na mednarodnih konferencah: Konferenca   
ICOM -CIMAM, Ljubljana (Muzeji za moderno in sodobn o umetnost -   
otvoritveni dan); mednarodno sodelovanje in individualne udeležbe članov na   
konferencah ICOM, Evropska povezovanja med regijami: Konferenca   
ICOM JV Evrope SEE, Beograd in Zagreb; Srečanje CEICOM, Brno;   
Srečanje predsedstva svetoval nega odbora ICOM, Pariz in ICOM Europe   
Promocijske dejavnosti: Mednarodni muzejski dan, Muzeji in spomin;     72  
Promocijska brošura ICOM Slovenia 2011; Spletne slovenske in   
angleške strani; Komuniciranje z javnostmi in promocija   
  
DRUŠTVO RESTAVRATO RJEV SLOVENIJE  12.000,00  
Organizacija in izvedba izobraževalnih vsebin: prof. dr. Žiga Šmit -   
Predstavitev raziskovalnih rezultatov v obliki znanstvenega članka;   
Christoph Steidl Porenta - Restavriranje plemenitih kovin/Emajliranje;   
Blanka Avgušt in Florjanovič - Restavriranje arhivske in knjižnične pisne   
dediščine na področju starejše knjige   
Mednarodna dejavnost in udeležba na mednarodnih konferencah: E.C.C.O. -   
mag. Jana Šubic - Prislan; mag. Gojka Pajagič Bregar - Mikroskopiranje   
naravnih tekstilnih vlaken, Beograd; Mednarodna razstava plakatov   
konservatorjev -restavratorjev, Makedonija; Mednarodna razstava plakatov   
konservatorjev -restavratorjev, Beograd   
Promocijske dejavnosti: Stanovske nagrade Mirka Šubica; Posodobitev,   
ažuriranje in urejanje spletne strani   
Izdajanje publikacij s področja kulturne dediščine: Publikacija strokovnih   
prispevkov slovenskih konservatorjev restavratorjev; Konservator -restavrator,   
povzetki strokovnega srečanja   
  
HISTRIA - HUMANISTIČNO DR UŠTVO ZA ZGODOVINO,  7.100,00  
UMETNOST IN KULTURO   
Organizacija in izvedba izobraževalnih vsebin: Škof Zeno in njegova vizitacija   
leta 1660; Istrski biografski leksikon; K začetkom spomeniške   
službe v Kopru in Istri   
Mednarodna dejavnost in udelež ba na mednarodnih konferencah: Istrski   
zbor - 150 let; Esposizione Istriana   
Promocijske dejavnosti: Activitas Histriae;  Histriaweb; Spominsko gradivo   
Izdajanje publikacij s področja kulturne dediščine: Pietro Nobile   
  
SKUPNOST MUZEJEV SLOVENIJE  30.800,00  
Organizacija in izvedba izobraževalnih vsebin: Delo s prostovoljci v muzejih;   
Mobilnost muzejskih zbirk; Muzeologija in javnost; Z boljšimi standardi   
do boljšega dela v muzejih   
Mednarodna dejavnost in udeležba na mednarodnih konferencah:  NEMO   
(Network of European Museum Organizations); Individualna udeležba na   
mednarodnih konferencah in sečanjih; Mednarodna promocija muzejev in   
mednarodna aktivnost sekcij; EU - projekti; Reducing Risks to   
Cultural Heritage;   
Promocijske dejav nosti: Množične promocijske prireditve (9. Poletna   
muzejska noč, Pomladno srečanje konservatorjev in restavratorjev, Z igro do   
dediščine); Spletna promocija muzejev; Promocija muzejev na sejemskih   
prireditvah (Kulturni bazar, Študentski teden kult ure, Študentska arena,   
Otroški bazar, festival za 3. življensko obdobje); Vesna - sejem muzejskih   
replik, spominkov, umetnostne obrti in oblikovanja   
Izdajanje publikacij s področja kulturne dediščine: Priročnik - muzejska   
restavratorska in konse rvatorska dejavnost/Muzejska dokumentacija 3;   
Pedagoški programi v Slovenskih muzejih   
  
SLOVENSKO ARHEOLOŠKO DRUŠTVO  13.600,00  
Organizacija in izvedba izobraževalnih vsebin: Le(te)ti v preteklost;   
KHM - NHM Dunaj; Pravilnik o arheoloških raziskav ah;   
Predavanja o arheološki dediščini     73 Mednarodna dejavnost in udeležba na mednarodnih konferencah:   
Dnevi arheologije; Arheologija v letu 2010   
Promocijske dejavnosti: Stanovska nagrada; Spletna stran   
(urejanje in vzdrževanje)   
Izdajanje publik acij s področja kulturne dediščine: Arheo; Arheologija v letu …   
  
SLOVENSKO ETNOLOŠKO DRUŠTVO  24.100,00  
Organizacija in izvedba izobraževalnih vsebin: Etnološka dediščina v rokah   
ljubiteljev; Etnološki večeri in Dan etnologije; Strokovni posvet;   
Mala šola etnologije   
Mednarodna dejavnost in udeležba na mednarodnih konferencah: DEF -   
Dnevi etnografskega filma; Etnologija obmejnih regij;   
Mednarodna strokovna ekskurzija   
Promocijske dejavnosti: Podelitev Murkove nagrade, Murkovih priznanj in    
Murkove listine za pomembne dosežke na področju slovenske etnologije;   
Tiskovne konference ob izidu Glasnika SED in monografij v zbirki Knjižnice   
Glasnika SED; Vzdrževanje in nadgradnja internetne strani SED   
Izdajanje publikacij s področja kultu rne dediščine: Glasnik Slovenskega   
etnološkega društva; Knjižnica Glasnika SED   
  
SLOVENSKO KONSERVATORSKO DRUŠTVO  17.700,00  
Organizacija in izvedba izobraževalnih vsebin: Mala šola konservatorstva;   
Strokovna ekskurzija v Nemčijo (Severno Porenje,  Vestfalija); Strokovna   
ekskurzija v Italijo (Umbrija); 40.redna letna skupščina SKD   
(ZVKDS OE Kranj)   
Mednarodni znanstveni simpozij Vrtna arhitektura 18. stoletja v srednji   
Evropi:  Dornava 2011   
Promocijske dejavnosti: Podelitev Steletove nagrade in priznanj; Razstava o   
Steletovih nagrajencih in prestavitev razstave v kraj bivanja prejemnika   
Steletove nagrade; Delovanje - posodobitve internetne strani SKD   
Izdajanje publikac ij s področja kulturne dediščine: Bilten Slovenskega   
konservatorskega društva - druga številka   
  
SLOVENSKO MUZEJSKO DRUŠTVO  19.700,00  
Organizacija in izvedba izobraževalnih vsebin: Muzeoforum 1/2011   
(muzeologija - mobilnost zbirk); Muzeoforum 2/2 011 (vseživljensko učenje);   
Muzeoforum 3/2011 (komunikacija v muzejih); 12. Zborovanje SMD   
Mednarodna dejavnost in udeležba na mednarodnih konferencah: Best in   
Heritage; Strokovna ekskurzija Nemčija (Porurje)   
Promocijske dejavnosti: Valvasorjeva nagrada in priznanja; Spletna stran   
SMD; Razstava: Najstarejše slovensko društvo   
Izdajanje publikacij s področja kulturne dediščine: Zbornik zborovanja SMD   
  
SLOVENSKO UMETNOSTNOZGODOVINSKO DRUŠTVO  10.900,00  
Organizacija in izvedba izobraževalnih vsebin: Ekskurzije in vodstva;   
Predavanja z razpravo; Delovno srečanje slovenskih umetnostnih   
zgodovinarjev - posvet o likovni kritiki   
Mednarodna dejavnost in udeležba na mednarodnih konferencah: Priprava   
simpozija: Umetnost okoli leta 1400; Čla narina CIHA   
Promocijske dejavnosti: Prevod in vzdrževanje spletne strani, urejanje   
Biltena SUZD; Podelitev nagrade in priznanj Izidorja Cankarja   
Izdajanje publikacij s področja kulturne dediščine: Zbornik za   
umetnostno zgodovino     74   
Projektni ra zpis 66.822,00  
  
AKADEMIJA ZA LIKOVNO UMETNOST IN OBLIKOVANJE  3.600,00  
Med zemljami in zlatom   
  
JARINA BOHINJ, KULTURNO DRUŠTVO  5.600,00  
Ars organi Sloveniae - Evropska kulturna dediščina orgel na Slovenskem   
  
JAVNI ZAVOD BOGENŠPERK  7.000,00  
Bogenšperk - skrite zgodbe grajskih zidov   
  
KLUB PRIJATELJEV IMV  4.900,00  
Predstavitev muzejske zbirke   
  
KOBARIŠKI MUZEJ D.O.O.  3.400,00  
Razstava Poljska bolnišnica 3/15   
  
MUZEJ VRBOVEC, MUZEJ GOZDARSTVA IN LESARSTVA  4.900,00  
Gozd in les - zeleno bogastvo Slovenije   
  
MUZEJSKO DRUŠTVO ŽIRI  5.900,00  
Prenova stalne čevljarske razstave "Lepšega ni na tem svetu, kot je naš   
čevljarski stan …" Čevljarstvo na Žirovskem skozi čas   
  
PARK ŠKOCJANSKE JAME  1.372,00  
Suhozid na Krasu   
  
PARNAS, ZAVOD  ZA KULTURO IN TURIZEM VELIKE LAŠČE  4.900,00  
Tu malanje ni vse proč palu   
  
ROKODELSKI CENTER RIBNICA  4.900,00  
Janko Trošt in njegov čas   
  
SLOVENSKI ŠOLSKI MUZEJ  4.900,00  
Zgodbe šolskih zvezkov   
  
TIC MORAVSKE TOPLICE  2.450,00  
Popularizacija žu pnijske cerkve sv. Martina v Martjancih   
  
URBANISTIČNI INŠTITUT REPUBLIKE SLOVENIJE  4.900,00  
Muzeji, javnost, dostopnost   
  
ZAVOD ZA KULTURO ŠOŠTANJ  4.900,00  
Vodnik po stalnih zbirkah vile Mayer (izdaja publikacije)   
  
ZAVOD ZA TURIZEM IN KULTURO BELTINCI  3.200,00  
Pokončni rodoljub - razstavna zbirka Ivana Jeriča   
  
IZVEDBA KULTURNEGA PROGRAMA - PO ODLOČBAH  236.606,00  
  
KINOTEKA  32.600,00  
LOŠKI MUZEJ ŠKOFJA LOKA  5.000,00  
MUZEJ IN GALERIJE MESTA LJUBLJANA  20.000,00    75 PILONOVA GALERIJA AJDOVŠČI NA 4.000,00  
PRIRODOSLOVNI MUZEJ SLOVENIJE  15.000,00  
SLOVENSKI ETNOGRAFSKI MUZEJ  143.261,00  
SLOVENSKI GLEDALIŠKI MUZEJ  16.745,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 6420  - KULTURNA DEJAVNOST  754.720,00  
ITALIJANSKE IN MADŽARSKE NARODNE SKUPNOSTI   
  
Neposredni p oziv  
  
PROMOCIJSKO, KULTURNO, IZOBRAŽEVALNO IN RAZVOJNO  91.554,00  
ITALIJANSKO SREDIŠČE CARLO COMBI   
Sredstva za plače, prispevke in druge izdatke zaposlenim   
Sredstva za splošne stroške delovanja   
Sredstva za programske materialne stroške (dejavnos ti za ohranjanje   
maternega jezika, predstavitev kulturnih dejavnosti in problematike   
manjšinskih etničnih skupnosti v Sloveniji, prireditve, predavanja in seminarji   
ter drugo: predstavitev in promocija dejavnosti zavoda ter strokovno   
izpopolnje vanje in izobraževanje zaposlenih)   
  
OBALNA SAMOUPRAVNA SKUPNOST  ITALIJANSKE NARODNOSTI  216.486,00  
Knjižnična dejavnost   
Založniška dejavnost   
Dejavnost kulturnih skupin   
Stiki z matičnim narodom   
Predstavitev po Sloveniji   
Sodelovanje z manjšins kimi skupnostmi   
Prireditve   
Ohranjanje jezika   
Tečaji in predavanja   
Drugo   
  
POMURSKA MADŽARSKA SAMOUPRAVNA NARODNA SKUPNOST  25.000,00  
Knjižnična dejavnost: Organizacija madžarskih pravljičnih ur in predstav za   
otroke (Knjižnica Lendava)   
Stiki z matičnim narodom: pet madžarskih otroških -mladinskih predstav in    
ustvarjalne likovne delavnice (Zavod zakulturo in promocijo Lendava)   
Stiki z matičnim narodom: Gostovanje gledališke skupine iz Madžarske   
(Kulturni klub Lavina)   
Izdajateljska de javnost: Založba, priprava in distribucija pomurskega   
madžarskega mladinskega časopisa (Zavod za informativno dejavnost   
madžarske narodnosti)   
Mednarodno sodelovanje:   
Mednarodno likovno poletje na lendavskem gradu   
(Galerija - muzej Lendava)   
Prireditve: Tradicionalni (mednarodni) vaški dan   
(Krajevna skupnost Dolina)   
  
ZAVOD ZA KULTURO MADŽARSKE NARODNOSTI  421.680,00  
Sredstva za programske mat erialne stroške (založniška in izdajateljska   
dejavnost, dejavnosti kulturnih skupin, stiki z matičnim narodom,    
dejavnosti za ohranjanje maternega jezika, predstavitve kulturnih dejavnosti in     76 problematike manjšinskih etničnih skupnosti v Sloveniji , prireditve, predavanja   
in seminarji ter drugo: sodelovanje v znanstveno -kulturnih projektih)   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 6423  - KULTURNA DEJAVNOST  96.399,46  
ROMSKE SKUPNOSTI   
  
Projektni poziv   
  
CENTER ZA MLADINSKO KULTURO  2.500,00  
Mavrica Romani  TV, Mavrica Romska TV   
  
DRUŠTVO ZA RAZVIJANJE PROSTOVOLJNEGA DELA NOVO MESTO  3.000,00  
Skupa (Skupaj)  1.300,00  
R.E.S.P:E.C.T.  1.700,00  
  
DRUŠTVO ZAVEZNIKOV MEHKEGA PRISTANKA  750,00  
DVD s filmi mladih Romov   
  
KPŠD VUK KARADŽIĆ  500,00  
Romska dobr odošlica   
  
KULTURNO ROMSKO DRUŠTVO VEŠORO  4.049,46  
Prireditev ob dnevu Romov  850,00  
Prireditev: Naših osem let  500,00  
Izdaja zgoščenke: Kadar spim, nisem sam  1.499,47  
Pesniška zbirka: Pomlad se prebuja  1.199,99  
  
KULTURNO DRUŠTVO MIHAJLO PUPIN  1.000,00  
Gledališka delavnica   
  
MARŠ - MARIBORSKI RADIO ŠTUDENT  1.450,00  
Radijska oddaja v romskem jeziku Romano Krlo   
  
ROMANO PEJTAUŠAGO - ROMSKO DRUŠTVO KAMENCI  3.100,00  
Romska enajsta medkulturna šola Kamenci 2011: "Sorotijme" (Stičišče)   
  
ROMS KO DRUŠTVO AMALA  2.500,00  
Izdaja sedmega dela knjige Otroci, zapojete z nami! (Chavalen, gilaven  1.500,00  
amencar!)   
Amala & Jackie Marshall II.  1.000,00  
  
ROMSKO DRUŠTVO ANGLUNIPE  3.650,00  
Romske oddaje Prihodnost na Radiu Študent 2011  1.450,00  
Romske slike - razstava grafik zagrebškega romskega umetnika kasuma  1.200,00  
Cane v Slovenskem etnografskem muzeju   
Približajmo in ohranimo romsko zgodovino, kulturo in jezik v urbanem okolju  1.000,00  
  
ROMSKO DRUŠTVO CIGANI NEKOČ - ROMI DANES  6.200,00  
Biti Rom  750,00  
Romski veseljak  1.500,00  
Romščina je svoj jezik  1.250,00  
Spoznajmo romske kulturnike  800,00  
Romske novice.si  1.200,00  
Glas Romov  700,00    77   
ROMSKO DRUŠTVO DOBROVNIK  1.200,00  
Poletno ustvarjalno druženje in spoznavanje otrok treh naro dnosti ter   
spoznavanje romske kulinarike in običajev   
  
ROMSKO DRUŠTVO MADARA  1.200,00  
Mednarodna okrogla miza Romi včeraj, danes, jutri   
  
ROMSKO DRUŠTVO MAJ  2.450,00  
Rog Baza 20  1.450,00  
Izbrisani Romi v Kočevju  500,00  
Josip Broz Tito mimo rom skega naselja  500,00  
  
ROMSKO DRUŠTVO PUŠČA  2.050,00  
Tabor otroške folklore in glasbe  1.000,00  
Drugačnost z glasbo in plesom  1.050,00  
  
ROMSKO DRUŠTVO ROMANO ANGLUNIPE - BODOČNOST MARIBOR  3.100,00  
Kulturna produkcija mladih Romov  1.900,00  
Partnersk e vsebine festivala Romano Čhon in romske glasbe  1.200,00  
  
ROMSKO DRUŠTVO ROMANO DROM  800,00  
Svetovni dan Romov 2011   
  
ROMSKO DRUŠTVO ROMANO VOZO  3.350,00  
Izdaja mladinske romske revije Kalo bar - Črni kamen  750,00  
Jezikovna delavnica "Raziskovanj e romskih besed"  700,00  
Redno delovanje folklorne in pesniške skupine RD Romano Vozo  500,00  
Prireditev ob Svetovnem dnevu Romov - Razlike nas bogatijo  500,00  
Kulturna prireditev ob romskem prazniku Amaro dive  400,00  
Vzpostavitev internetne strani društ va 500,00  
  
ROMSKO KULTURNO DRUŠTVO PERTOČA  1.000,00  
Predstavitev romskega društva Pertoča v širši javnosti   
  
ROMSKO KULTURNO DRUŠTVO ZELENA DOLINA  650,00  
Romski ples   
  
ROMSKO KULTURNO IN TURISTIČNO DRUŠTVO PUŠČA  1.600,00  
Fotografska razstava Ro mi 21. stoletja   
  
SONČNICA VANEČA  1.000,00  
Sorotijme (Stičišče)   
  
ZALOŽBA GOGA  6.150,00  
Brikolaž  2.450,00  
Ristanc  2.500,00  
Dragotin Kette: Mravlji  1.200,00  
  
ZDRUŽENJE FORUM ROMSKIH SVETNIKOV  1.650,00  
Moj kraj to sem jaz - Država to sva jaz in  ti  
    78  
ZDRUŽENJE USTVARJALNIH LJUDI NA PODROČJU KULTURE - ZULK  4.600,00  
Festival romske kulture - Romano čhon/Romski mesec  3.850,00  
Export knowledge - Import art (Izvozimo znanost - Uvozimo umetnost)  750,00  
  
ZVEZA ROMOV SLOVENIJE  33.500,00  
Knjiga : Romski simboli  2.800,00  
Romano them - Romski svet  4.300,00  
Izdaja zgoščenke: Romske pravljice in pripovedke 6  750,00  
Poučevanje romskega jezika  1.100,00  
Izdaja Romskega časopisa za otroke: Mri nevi minimulti  1.500,00  
Romski kulturni ustvarjalci  950,00 
Marlenina skrita omara 4  1.200,00  
Kurbami Bajram - tradicionalo praznovanje romskih običajev  900,00  
Romski informativni center ROMIC  1.250,00  
Izdaja romskega časopisa Romano nevijpe - romske novice  1.050,00  
Večer romske glasbe  1.050,00  
Pru Prešern iskru dij - Na prešernov dan  950,00  
Časopis Romano glaso - Glas Romov  900,00  
Folklorna dejavnost RD Čapla  750,00  
Drugačnost nas združuje  600,00  
Dan Romov 2011  4.600,00  
Dejavnost folklorne skupine RD Romani Union  650,00  
Gledališka dejavnost RD Romani Union  1.100,00  
Romski kulturni tabor  1.750,00  
Delavnica za romske otroke  1.000,00  
Romano Haberi - Romski glas  1.000,00  
Občinski Svetovni dan Romov  850,00  
Tradicionalni dnevi romske skupnosti Vanča vas - Borejci  1.200,00  
Romski jezik - ključa za razum evanje zgodovine in kulture Romov  500,00  
Romska ženska  500,00  
Raziskava romske populacije v Mariboru  300,00  
  
Sofinanciranje projektov fizičnih oseb  3.400,00  
  
ANĐELKOVIĆ VESNA  1.500,00  
Studio Talija R+4S  850,00  
Bela Romkinja  650,00  
  
MAZREK DAMI R 1.000,00  
Sunava o drom (Slišim pot)   
  
RAKIPOV MOJCA  900,00  
Večer romskih plesov   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 6438  -  PROGRAMSKE VSEBINE IN  200.000,00  
RAZVOJ TEHNOLOŠKE INFRASTRUKTURE ZA SENZORNO OVIRANE   
  
DRUŠTVO ZA POMOČ PRI  NEZGODNI POŠKODBI GLAVE VITA  2.000,00  
Prilagajanje in izdajanje knjig v Braillovi pisavi   
    79  
ZVEZA DRUŠTEV GLUHIH IN NAGLUŠNIH SLOVENIJE  77.592,00  
Spletna TV za gluhe in naglušne  14.535,00  
Video časopis - Video novice  6.044,58  
Razvoj tehnične infr asturkure - nadgradnja obstoječe infrastrukturne opreme  11.430,00  
Glasilo iz sveta tišine  28.165,42  
Prisluhnimo tišini - izobraževalna oddaja  8.700,00  
Prilagajanje in izdajanje knjig v slovenskem znakovnem jeziku  8.717,00  
  
ZVEZA DRUŠTEV SLEPIH IN SLA BOVIDNIH SLOVENIJE  120.408,00  
Prilagajenje in izdajanje knjig v Braillovi pisavi  34.901,38  
Medijsko - informativna dejavnost - programske vsebine  43.140,00  
Razvoj tehnične infrastrukture  42.366,62  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 6877  - MREŽENJE KULTURNIH  7.829 .408,13  
POTENCIALOV - 07 - 13 - EU  
  
ALUKOMEN HOLDING D.D.  112.606,36  
Izdelava, dobava in montaža depojske opreme v Muzeju sodobne umetnosti   
  
ATLAS OPREMA D.O.O.  144.866,69  
Izdelava, dobava in montaža pohištva in notranje opreme v objektu -   
Muzej sodobne umetnosti   
  
DROBNIČ TADEJ S.P.  22.533,21  
Rekonstrukcija objekta (pleskarska dela) - Muzej sodobne umetnosti   
  
ELCOM IVANČNA GORICA  35.501,78  
Rekonstrukcija objekta (elektro inštalacije) - Muzej sodobne umetnosti   
  
GIVO, D.O.O., LJU BLJANA  1.825.626,60  
Obnovitvena dela na gradu Strmol (EŠD 7903)   
  
GPG, D.D. - V STEČAJU  134.149,16  
Rekonstrukcija obstoječega objekta in gradnja prizidka - Muzej sodobne umetnosti   
  
HIDRIA INŽENIRING D.O.O.  126.460,71  
Rekonstrukcija objekta Muzej  sodobne umetnosti - strojno inštalacijska dela   
  
MABO CO. D.O.O.  26.335,76  
Rekonstrukcija objekta Muzej sodobne umetnosti   
  
MESTNA OBČINA CELJE  226.155,66  
Celovita prenova Knežjega dvorca Celje - 3 faza   
  
MESTNA OBČINA KRANJ  1.062.164,66  
3 Stolpi  
  
MESTNA OBČINA MARIBOR  95.193,78  
Mariborski grad - obnova in adaptacija za muzej   
  
MESTNA OBČINA NOVO MESTO  1.094.941,56  
Rekonstrukcija in modernizacija Anton Podbevšek Teatra Novo mesto   
    80 MESTNA OBČINA SLOVENJ GRADEC  747.778,90  
Zrcaljenj e podob - oživljeni zvon preteklosti   
  
OBČINA BREŽICE  591.642,22  
Celovita obnova gradu Brežice   
  
OBČINA KRŠKO  943.841,12  
Celostna prenova gradu Rajhenburg   
  
OBČINA VITANJE  195.495,26  
Celostna revitalizacija kulturnega doma Vitanje   
  
PGS D.O .O. 36.764,09  
Zaključna gradbeno obrtniška dela na objektu Muzej sodobne umetnosti   
  
ZAVOD ZA VARSTVO KULTURNE DEDIŠČINE  407.350,61  
Izvedba konservatorsko -restavratorskih del na gradu Strmol   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 6920  - SOCIALNA  1.235.933,82  
VKLJUČENOST - 07 - 13 EU   
  
BOŠNJAŠKA KULTURNA ZVEZA SLOVENIJE  70.327,86  
(Kult)urni odziv  57.871,00  
Sokultura - usposabljanje na področju komuniciranja za večjo prepoznavnost  12.456,86  
manjšinskih kultur v Sloveniji in večjo zaposl jivost pripadnikov priseljenskih   
skupnosti v kulturi   
  
CENTER DRUŠTVO ZA POMOČ OSEBAM Z MOTNJAMI AVTIZMA  32.048,45  
Razvoj mreže kult urno - umetniško usposabljanje za osebe z avtizmom  17.149,29  
Kulturni menedžment za osebe z MAS  14.899,16  
  
DRUŠTV O BOSANSKO -HERCEGOVSKEGA ON SLOVENSKEGA  46.021,80  
PRIJATELJSTVA LJILJAN   
Pokaži in predstavi   
  
DRUŠTVO ROMSKI INFORMACIJSKI IN ZNANSTVENO -RAZISKOVALNI CENTER  11.844,39  
SLOVENIJE - ANGLUNIPE   
Oko vidi drugače - mi vidimo enako/jagh dikhela so amen naštite dikha,   
amensa šajte dikha jekh   
  
DRUŠTVO ŠTUDENTSKI KULTURNI CENTER  12.194,65  
Sodelujem - Skupaj Integrativno na področju kulture v zpodbuja interdisciplinarno   
socialni pristop na področju kulture, ki ne samo vključuje ranljivo družbeno sk upino -  
invalide, ampak tudi povezuje delovanje strokovnjakov iz področja kul ture z invalidi   
  
Društvo za kulturo, razumevanje in dialog Rozana  48.572,45  
Pripovedovalci zgodb v arabskem poletju kulture   
  
DRUŠTVO ZA OHRANJANJE IN RAZVOJ LECTARIJE  67.115,36  
Lect druge generacije - gremo naprej   
    81  
DRUŠTVO ZA RAZVIJANJE PROSTOVOLJNEGA DELA NOVO MESTO  12.723,53  
Kulti-praktik: usposabljanje pripadnikov etničnih skupin in romske skupnosti za   
izvedbo kulturnih dogodkov in za promocijo lastne kultu re  
  
DRUŠTVO ZAVEZNIKOV MEHKEGA PRISTANKA  70.369,39  
Vključevanje Romov v javno življenje preko kulture  57.708,81  
Promotorji medkulturnega dialoga  12.660,58  
  
Ekvilib Inštitut, zavod  11.733,01  
ART- SOC - projekt dviganja zaposljivosti ranljivih skup in na področju kulture   
  
EN-KNAP Zavod za organizacijo in izvedbo kulturnih prireditev, Ljubljana  56.307,55  
Postajam kreativen - spoznavam zvok, svetlobo in oder   
  
FREKVENCA, SOCIALNO - KULTURNO ZDRUŽENJE NEMIRNIH IN AKTIVNIH  8.618,41  
Usposabljanje  pripadnikov romske skupnosti na področju jezika in vodenja   
kulturnih projektov   
  
GORENJSKO UMETNIŠKO DRUŠTVO KRANJSKI KOMEDIJANTI  12.466,66  
Kovček svetlobe 2.12 - Vsi drugačni … vsi napačni - ulično lutkovno gledališče za   
uresničitev ustvarjalne  potence etničnih skupin in terapevtske dejavnosti za invalide   
(poškodbe glave in duševne bolezni)   
  
Horizont dogodka - Inštitut za nepodredljive vednosti  10.008,64  
Urbani kulturni kolaži na margini: Izobraževanje in usposabljanje migrantov iz tretj ih   
držav s ciljem dviga njihove (samo)zaposljivosti in večje družbene vključenosti   
  
INŠTITUT ZA AFRIŠKE ŠTUDIJE, Zavod za razvijanje in promocijo kulturne,  11.558,19  
gospodarske ter znanstveno -raziskovalne dejavnosti in sodelovanje, Ljubljana   
Zaposlitveno, kulturno in ekonomsko opolnomočenje priseljencev iz afriških in   
bližnje vzhodnih držav   
  
KULTURNO DRUŠTVO PETOFI SANDOR DOBROVNIK - MUVELODESI  11.802,12  
EGYESULET PETOFI SENDOR DOBRONAK   
Oživitev rokodelske dediščine Madžarov v Evropi   
  
KULTURNO DRUŠTVO PRIDEN MOŽIC  56.326,10  
Zgodbarji   
  
KULTURNO DRUŠTVO PRIPOVEDOVALSKI VARIETE  12.308,02  
Zgodbobralci, zgodboznalci: celoletno izobraževanje na področju sodobnega   
pripovedovanja in sorodnih aktivnosti za dijake zavoda Cirius in p redstavnike   
romske skupnosti   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO BAOBAB  80.469,69  
Izrazni svet afriške kulture 2  67.731,72  
Izrazni svet afriške kulture 3 - širjenje afriške kulture z aktivnim vključevanjem  12.737,97  
priseljencev in njihovih potomcev v k ulturna usposabljanja   
  
Kulturno -izobraževalni zavod Averroes Ljubljana  11.893,29  
Vizualne komunikacije multikulture - z veščino grafičnega oblikovanja in projektnega  
komuniciranja do višje zaposljivosti pripradnikov narodnih skupnosti   
    82 MISIJA *S , DRUŠTVO ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ POMURJA  64.159,26  
Phuri Dej   
  
MOZAIK - DRUŠTVO ZA SOCIALNO VKLJUČENOST  67.383,84  
Vas sožitja   
  
OLOOP -Zavod za sodobno tekstilno umetnost in oblikovanje Ljubljana  6.233,64  
Razkrite roke - ustvarjanje medkulturnih pov ezav, socializacija in izobraževanje   
s tekstilnim ročnim delom   
  
PAPILOT Zavod za vzpodbujanje in razvijanje kvalitete življenja, Ljubljana  4.133,29  
Kolednik - etno program socialno -delovne vključenosti invalidnih oseb   
  
RACIO SOCIAL, ZAVOD ZA RA ZVOJ SOCIALNIH IN ZAPOSLITVENIH  34.759,99  
PROGRAMOV   
Usposabljanje gluhih in naglušnih invalidov za prilagoditev dostopa po   
razstavah v muzejih   
  
ROMSKO DRUŠTVO AMALA  72.054,04  
Delavnice usposabljanja romskih polprofesionalnih glasbenikov  59.463 ,79 
Delavnice usposabljanja romskih polprofesionalnih glasbenikov s poudarkom na  12.590,25  
prepletanju romske operne glasbe in kulture kot ustvarjalni sintezi za izvedbo   
koncerta s komornim orkestrom   
  
ROMSKO KULTURNO IN TURISTIČNO DRUŠTVO PUŠČA  39.893,34  
Promotor romske kulinarike   
  
ROTARY KLUB NOVA GORICA  12.673,07  
Knjiga za vse - literarna dejavnost invalidov   
  
Srbski kulturni center Danilo Kiš  12.041,68  
Gledališče senc, performans, neposredna komunikacija: kulturna   
socializacija ran ljivih  
  
ŠENT - SLOVENSKO ZDRUŽENJE ZA DUŠEVNO ZDRAVJE  7.704,20  
Domača obrt - pot do zaposlitve   
  
ŠTUDENTSKA ZALOŽBA ŠTUDENTSKE ORGANIZACIJE Univerze v Ljubljani,  12.243,79  
Zavod za založniško dejavnost   
Odprimo vrata kulture slepim in slabovidni m: Usposabljanje za krepitev zaposljivosti  
in povečanje udeležbe slepih in slabovidnih na področju kulture ter usposabljanje   
slepih in slabovidnih na področju kulturnega menedžmenta   
  
ZAVOD RADIO ŠTUDENT  54.298,53  
Roka - Romska kultura in administ racija  44.293,42  
Radio Nove Fužine - šolski radio kot prostor medijskega udejstvovanja in  10.005,11  
kulturnega zbliževanja   
  
Zavod za globalno učenje in razvoj projektov  12.219,05  
Pripovedovanje in zapisovanje ljudskih pripovedi sveta   
  
Zavod za medgeneracijsko povezovanje Zlata Leta  60.914,58  
Spletni medij za invalide - Usposabljanje invalidov za urednikovanje in samostojno   
upravljanje z neodvisnim spletnim medijem -invalidi za invalide     83   
ZDRUŽENJE FABRIKA FABIJANA  59.369,63  
Vaja dela mojst ra 3  
  
ZVEZA DRUŠTEV GLUHIH IN NAGLUŠNIH SLOVENIJE  61.142,33  
S prilagojenimi e -vsebinami do boljše dostopnosti spletnih informacij, kulture, večje   
socialne vključenosti senzornih invalidov ter popularizacija slovenskega   
znakovnega jezika   
  
PRO RAČUNSKA POSTAVKA 6955  - MREŽENJE KULTURNIH  1.381.660,52  
POTENCIALOV - 07 -13 - SLOVENSKA UDELEŽBA   
  
ALUKOMEN HOLDING D.D.  19.871,72  
  
ATLAS OPREMA D.O.O.  25.564,71  
Izdelava, d obava in montaža pohištva in notranje opreme v objektu    
  
DROBNIČ TADEJ S.P.  3.976,45  
  
ELCOM IVANČNA GORICA  6.265,03  
Rekonstrukcija objekta (elektro inš talacije) - Muzej sodobne umetnosti   
  
GIVO D.O.O. LJUBLJANA  322.169,40  
  
GRADBENO PODJETJE GROSUPLJE, D.D. - V STEČAJU  23.673,39  
Rekonstrukcija obstoječega objekta in gradnja prizidka - Muzej sodobnih um etnosti   
  
HIDRIA INŽENIRING D.O.O.  22.316,61  
Rekonstrukcija objekta Muzej sodobne umetnosti - strojno inštal. dela   
  
MABO CO. D.O.O.  4.647,49  
  
MESTNA OBČINA CELJE  39.909,83  
Celovita prenova Knežj ega dvorca Celje - 3 faza   
  
MESTNA OBČINA KRANJ  187.440,86  
3 Stolpi   
  
MESTNA OBČINA MARIBOR  16.798,92  
  
MESTNA OBČINA NOVO MESTO  193.225,00  
Rekonstrukcija in modernizacija Anton Podbevšek Teatra N ovo mesto   
  
MESTNA OBČINA SLOVENJ GRADEC  131.961,02  
Zrcaljenje podob - oživljeni zvon preteklosti   
  
OBČINA BREŽICE  104.407,46  
Celovita obnova gradu Brežice     84   
OBČINA KRŠKO  166.560,22  
  
OBČINA VITANJE  34.499,2 0 
  
PGS D.O.O.  6.487,79  
  
ZAVOD ZA VARSTVO KULTURNE DEDIŠČINE  71.885,42  
Izvedba konservatorsko -restavratorskih del na gradu Strm ol  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 7049  -  SAMOSTOJNI USTVARJALCI  5.469.364,15  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 7052  -  KULTURA - ŠTIPENDIJE  649.143,38  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 7105  - ZALOŽNIŠTVO  4.450.674,65  
  
Financi ranje programskih vsebin   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 7106  - KNJIŽNIČARSTVO  3.332.503,52  
  
Kulturni program  88.030,00  
  
ZVEZA BIBLIOTEKARSKIH DRUŠTEV SLOVENIJE  70.030,00  
ZDRUŽENJE SPLOŠNIH KNJIŽNIC  18.000,00  
  
Ciljni projektni razpis  3.008.105,00  
  
Nakup knjižničnega gradiva  3.006.417,00  
  
LAVRIČEVA KNJIŽNICA AJDOVŠČINA  37.133,00  
KNJIŽNICA BREŽICE  33.595,00  
OSREDNJA KNJIŽNICA CELJE  89.556,00  
KNJIŽNICA JOŽETA UDOVIČA CERKNICA  27.212,00  
KNJIŽNICA ČRNOMELJ  28.043,00  
KNJIŽNICA DOMŽALE  72.870,00  
KNJIŽNICA DRAVOGRAD  15.267,00  
OBČINSKA MATIČNA KNJIŽNICA GORNJA RADGONA  29.348,00  
KNJIŽNICA GROSUPLJE  52.125,00  
KNJIŽNICA ANTONA SOVRETA HRASTNIK  16.566,00  
MESTNA KNJIŽNICA IN ČITALNICA IDRIJA  25.194,00  
KNJIŽNICA MAKSE SAMSA, ILIRSKA BISTRICA  19.923,00  
MESTNA KNJIŽNICA IZOLA  22.213,00  
OBČINSKA KNJIŽNICA JESENICE  51.505,00  
MATIČNA KNJIŽNICA KAMNIK  46.948,00  
KNJIŽNICA KOČEVJE  27.532,00  
OSREDNJA KNJIŽNICA SREČKA VILHARJA, KOPER  65.517,00  
OSREDNJA KNJIŽNICA KRANJ  108.492,00  
VALVASORJEVA KNJIŽNICA KRŠK O 42.563,00  
KNJIŽNICA LAŠKO  30.997,00    85 KNJIŽNICA LENART  26.761,00  
KNJIŽNICA LENDAVA  44.132,00  
KNJIŽNICA LITIJA  30.494,00  
MESTNA KNJIŽNICA LJUBLJANA  425.210,00  
SPLOŠNA KNJIŽNICA LJUTOMER  25.692,00  
KNJIŽNICA LOGATEC  23.182,00  
MARIBORSKA KNJIŽNICA  246.630,00  
LJUDSKA KNJIŽNICA METLIKA  13.900,00  
KNJIŽNICA MEDVODE  21.403,00  
OSREDNJA KNJIŽNICA MOZIRJE  32.328,00  
PIŠK MURSKA SOBOTA  93.546,00  
GORIŠKA KNJIŽNICA FRANCETA BEVKA, NOVA GORICA  94.053,00  
KNJIŽNICA MIRANA JARCA, NOVO MESTO  98.199,00  
KNJIŽNICA F RANCA KSAVERA MEŠKA, SLOVENJ GRADEC  34.238,00  
MESTNA KNJIŽNICA PIRAN  25.603,00  
KNJIŽNICA BENA ZUPANČIČA, POSTOJNA  34.187,00  
KNJIŽNICA IVANA POTRČA, PTUJ  88.204,00  
KNJIŽNICA RADLJE OB DRAVI  33.176,00  
KNJIŽNICA ANTONA TOMAŽA LINHARTA, RADOVLJICA  60.274, 00 
KOROŠKA OSREDNJA KNJIŽNICA DR. FRANCA SUŠNIKA,  58.270,00  
RAVNE NA KOROŠKEM   
KNJIŽNICA MIKLOVA HIŠA, RIBNICA  22.422,00  
KNJIŽNICA ROGASKA SLATINA  23.939,00  
KNJIŽNICA SEVNICA  24.802,00  
KOSOVELOVA KNJIŽNICA SEŽANA  37.506,00  
KNJIŽNICA FRANCA KSAVERJA  MEŠKA, ORMOŽ  24.686,00  
KNJIŽNICA JOSIPA VOŠNJAKA, SLOVENSKA BISTRICA  54.367,00  
SPLOŠNA KNJIŽNICA SLOVENSKE KONJICE  35.673,00  
KNJIŽNICA ŠENTJUR  33.045,00  
KNJIŽNICA IVANA TAVČARJA, ŠKOFJA LOKA  61.102,00  
KNJIŽNICA ŠMARJE PRI JELŠAH  33.033,00  
KNJIŽNICA CIRILA KOSMAČA, TOLMIN  32.191,00  
KNJIŽNICA TONETA SELIŠKARJA TRBOVLJE  26.845,00  
KNJIŽNICA PAVLA GOLIE TREBNJE  31.314,00  
KNJIŽNICA DR.TONETA PRETNARJA, TRŽIČ  23.570,00  
KNJIŽNICA VELENJE  61.632,00  
CANKARJEVA KNJIŽNICA VRHNIKA  32.894,00  
KNJIŽNICA MILETA  KLOPČIČA, ZAGORJE OB SAVI  27.091,00  
MEDOBČINSKA MATIČNA KNJIŽNICA, ŽALEC  68.224,00  
  
LAVRIČEVA KNJIŽNICA AJDOVŠČINA  1.688,00  
  
Neposredni poziv  168.655,77  
  
Financiranje in izvedba programa splošne knjižnice za  130.660,00  
pripa dnike narodne skupnosti   
KNJIŽNICA LENDAVA  57.100,00  
MESTNA KNJIŽNICA IZOLA  15.880,00  
MESTNA KNJIŽNICA PIRAN  15.880,00  
OSREDNJA KNJIŽNICA SREČKA VILHARJA, KOPER  26.720,00  
PIŠK MURSKA SOBOTA  15.080,00  
    86  
Nakup informacijske in komunikacijske opreme za vzpostavitev ali  37.995,77  
posodobitev delovnih postaj z dostopom do interneta za uporabnike   
  
KNJIŽNICA ANTONA TOMAŽA LINHARTA, RADOVLJICA  625,00  
Organizacijska enota Kropa   
  
KNJIŽNICA CIRILA KOSMAČA TOLMIN  883,00  
Organizacijska enota Potujo ča knjižnica - bibliobus   
  
KNJIŽNICA DOMŽALE  2.954,00  
Organizacijske enote:  Krajevna knjižnica Šentvid pri Lukovici,   
Osrednja knjižnica Domžale, Izposojevališče Ihan   
  
KNJIŽNICA DR.TONETA PRETNARJA, TRŽIČ  1.799,00  
Organizacijska enota Knjižnica  dr. Toneta Pretnarja, Tržič   
  
KNJIŽNICA FRANCA KSAVERJA MEŠKA, ORMOŽ  474,00  
Organizacijska enota Franca Ksavra Meška, Ormož   
  
KNJIŽNICA IVANA TAVČARJA, ŠKOFJA LOKA  3.890,00  
Organizacijske enote: Škofja Loka, Sovodenj in Trata   
  
KNJIŽNICA JOSIPA  VOŠNJAKA SLOVENSKA BISTRICA  1.088,00  
Organizacijska enota Pragersko   
  
KNJIŽNICA KOČEVJE  1.895,00  
Organizacijska enota Knjižnica Kočevje   
  
KNJIŽNICA LENDAVA  3.888,00  
Organizacijske enote: Kobilje, Odranci, Srednja Bistrica in Turnišče   
  
KNJIŽNI CA LITIJA  1.442,00  
Organizacijski enoti: Vače in Gabrovka   
  
KNJIŽNICA ŠENTJUR  2.329,00  
Organizacijska enota Knjižnica Šentjur   
  
KNJIŽNICA TONETA SELIŠKARJA TRBOVLJE  997,00  
Organizacijska enota KTS Trbovlje   
  
LJUDSKA UNIVERZA GORNJA RADGONA  1.344,77 
Organizacijska enota Občinska knjižnica Gornja Radgona   
  
MARIBORSKA KNJIŽNICA  4.651,00  
Organizacijske enote: Knjižnica Tabor, Knjižnica Janka Glaserja Ruše,   
Knjižnica Lovrenc na Pohorju in Potujoča knjižnica - bibliobus   
  
MESTNA KNJIŽNICA LJUBLJANA  3.619,00  
Organizacijske enote: Knjižnica Jožeta Mazovca Moste, Knjižnica Prežihov   
Voranc Vič, Knjižnica Bežigrad, Knjižnica Kolodvor, Knjižnica Šentvid,   
Knjižnica Polje, Knjižnica Fužine, Knjižnica Savsko naselje, Knjižnica Grba,   
Knjižn ica Zalog in Knjižnica Poljane   
    87 OBČINSKA KNJIŽNICA JESENICE  1.213,00  
Organizacijska enota Javornik - Koroška Bela   
  
OSREDNJA KNJIŽNICA MOZIRJE  464,00  
Organizacijska enota Solčava   
  
PIŠK MURSKA SOBOTA  4.440,00  
Organizacijske enote: Domanjševci,  Hodoš, Motvarjevci,   
Murska Sobota in Prosenjakovci   
  
Ostalo  67.712,75  
  
Zagotavljanje pogojev za delovanje Nemške čitalnice   
CEEREF NALOŽBE D.O.O.  43.270,75  
CENTRALNA TEHNIŠKA KNJIŽNICA  16.442,00  
  
NARODNA IN UNIVERZITETNA  8.000,00  
Investicijsko vzdrževanje   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 7112  - RAZISKOVALNE NALOGE  95.495,00  
  
ACER D.O.O.  13.500,00  
Analiza možnosti in opredelitev načina prenosa pogojev in ukrepov varstva   
v prostorsko izvedbene pogoje  za načrtovanje občinskih prostorskih aktov   
  
INŠTITUT ZA EKONOMSKA RAZISKOVANJA  12.000,00  
Stanje oblikovanja s poudarkom na industrijskem oblikovanju   
  
IPMIT D.O.O.  14.995,00  
Evalvacija razpisnih postopkov za umetniške projekte   
  
MIROVNI INŠTI TUT 9.600,00  
Učinkovito javno financiranje knjige - analiza stanja in predlog izboljšav   
  
NARODNA IN UNIVERZITETNA KNJIŽNICA  8.000,00  
Analiza stanja hranjenja gradiva na področju gla sbene umetnosti   
  
STUDIOBOTAS D.O.O  14.400,00  
Usmerjevalni in poj asnilni sistemi za objekte kulturne dediščine: od   
pojasnilne table in kažipota do elektronskega sporočila   
  
UNIVERZA V LJUBLJANI  3.000,00  
Stanje oblikovanja s poudarkom na industrijskem oblikovanju, kot dela   
kreativnih industrij in primeri dobre prakse v svetu kot podlaga za krepitev   
te dejavnosti v Sloveniji   
  
UNIVERZA V MARIBORU  10.000,00  
Konkurenčnost Slovenije   
  
UNIVERZA V NOVI GORICI  2.000,00  
Tujejezična imena lokalov, obratov, poslovnih prostorov ter stališča   
Slovenije do njih   
    88 ZDRUŽENJE SPLOŠNIH KNJIŽNIC  8.000,00  
Strokovne podlage za pripravo strategije razvoja splošnih knjižnic   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 7114  - MEDNARODNO SODELOVANJE  545.137,23  
  
DRUŠTVO ASOCIACIJA  50.000,00  
Program delovanja Informacijske platforme za Jugovzhodno Evropo   
za obdobje 2010 - 2012   
  
DRUŠTVO LJUDMILA, LABORATORIJ ZA ZNANOST IN UMETNOST  80.000,00  
Informacijska dejavnost na področju mednarodnega sodelovanja in   
kulturnega razvoja v obdobju 2011 - 2014   
  
IEDC - POSLOVNA ŠOLA BLED D.O .O. 23.820,00  
Organizacijska in logistična izvedba dogodka CultureWatchEurope   
Conference 2011 z naslovom Making choices   
  
MINISTRSTVO ZA ZUNANJE ZADEVE  128.226,58  
Kulturna žepnina za sofinanciranje kulturnih projektov  53.993,00  
Slovenski kulturno -informacijski center na Dunaju SKICA  74.233,58  
  
ART STUDIO SLOVENIA  33.237,82  
Bivanje v umetniškem stanovanju v Londonu - plačilo stroškov   
  
Kritje potnih stroškov - umetniško stanovanje v Londonu  7.396,39  
  
VELEPOSLANIŠTVO V BERLINU  10.285,00  
Bivanje in ustvarjanje slovenskih umetnikov v Berlinu - najem stanovanja   
  
Kritje potnih stroškov - umetniško stanovanje v Berlinu  2.890,64  
  
GENERALNI KONZULAT RS V NEW YORKU  15.809,71  
Bivanje in ustvarjanje slovenskih umetnikov v New Yorku   
Najem st anovanja   
  
Kritje potnih stroškov - umetniško stanovanje v New Yorku  12.968,15  
  
Najem umetniških del za razstavo v prostorih Evropske komisije v  5.000,00  
Palači Berlaymont v Bruslju, avtorjev:   
BRUMEN ČOP ANDREJ  1.000,00  
ČERNELČ ROBERT  1.000,00  
FICKO MITJA  1.000,00  
JEMEC GAŠPER  1.000,00  
VRABIČ SAŠO  1.000,00  
  
STROŠKI DELA  49.719,05  
  
IZVEDBA KULTURNEGA PROGRAMA - PO ODLOČBAH  106.145,85  
  
JAVNA AGENCIJA ZA KNJIGO  64.227,44  
CANKARJEV DOM  16.740,00  
SLOVENSKI ETNOGRAFSKI MUZEJ  778,41  
KOROŠ KI POKRAJINSKI MUZEJ  9.400,00  
MUZEJ NOVEJŠE ZGODOVINE CELJE  15.000,00    89   
Programski razpis  19.638,04  
  
MINI TEATER  13.920,00  
ZVEZA GLASBENE MLADINE SLOVENIJE  718,04  
DRUŠTVO SLOVENSKIH SKLADATELJEV  5.000,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 7115  - NEPREDVIDENE  AKCIJE  364.456,48  
  
A.A.C. PRODUCTIONS, D.O.O.  3.350,00  
Izdaja knjige Dnevnik zadnje plovbe - Jure Šterk   
  
ARIH, D.O.O.  10.000,00  
Mednaro dna konce rtna gostovanja Magnifica z zasedbo   
  
DRUŠTVO 2000  4.980,00  
Spletna revija 2000   
  
DRUŠTVO ASOCI ACIJA  20.000,00  
Trajni dialog za izboljšanje pogojev delovanja nevladnega sektorja in   
samozaposlenih v kulturi   
  
DRUŠTVO CEREBRALNE PARALIZE SONČEK  3.000,00  
Pomoč pri nakupu glasbenega inštrumenta čembala za Kim Pavlič   
  
DRUŠTVO GLEDALIŠČE GLEJ  1.200,00  
Mednarodno gostovanje predstave Šajning v Litvi   
  
DRUŠTVO GLEDALIŠKIH KRITIKOV IN TEATROLOGOV SLOVENIJE  3.500,00  
Koliko politike, koliko fašizma?   
  
DRUŠTVO SLOVENSKIH FILMSKIH USTVARJALCEV  15.000,00  
Razvoj spletne strani Društva slovenski h filmskih ustvarjalcev   
  
DRUŠTVO ZA ENO GLASBO  4.000,00  
Terrafolk in Simbolični orkester - gostovanje Studio I'Ermitage v Parizu   
  
DRUŠTVO ZA RETROAVANTGARDO  3.500,00  
Austellung Laibach Kunst   
  
FAMILIJA, DRUŠTVO ZA ORGANIZACIJO UMETNOSTI  8.000, 00 
Koprodukcija: No metter how we tried   
  
FESTFEST D.O.O.  6.000,00  
Koncertno gostovanje Mihe Pogačnika na kreativnem vrhu medcelinskega   
pokala v Carigradu   
  
FILOZOFSKA FAKULTETA, ODDELEK ZA SOCIOLOGIJO  4.908,61  
Sklad Nike Bohinc   
  
FRANC -FRAN C D.O.O.  5.000,00  
Izdaja knjige Ob Muri in daleč čez   
    90  
FUNDACIJA LUMEN PATRIAE  11.000,00  
Spletne strani Evgena Bavčarja   
  
GIMNAZIJA POLJANE LJUBLJANA  1.000,00  
Trienale sodobne mladinske ustvarjalnosti - Eksperimento!   
  
ICG D.O.O.  6.600,00  
Demolition group   
  
IM.PULS D.O.O.  1.500,00  
Mojca Zlobko Vajgl na festivalu Sarajevska zima   
  
IMAGINARNI - ZAVOD ZA KULTURNO DEJAVNOST  5.000,00  
Gostija   
  
KD MYRA LOCATELLI  5.000,00  
Lačna žival avtorja Jana Cvitkoviča   
  
KRAJEVNA SKUPNOST VOLČE  5.000,00  
KS Volče - označevanje vaških imen - Čiginj   
  
KUD FRANCE PREŠEREN TRNOVO  5.000,00  
Jazzitete 2   
  
KUD MREŽA  2.500,00  
Džez pri koritu   
  
KULTURNO - IZOBRAŽEVALNI ZAVOD AVERROES  18.580,68  
Bosansko slovenski slovar   
  
KULTURNO DRUŠTVO MOH ORJAN  2.500,00  
Ziljske ljudske pesmi   
  
KULTURNO UMETNIŠKO DRUŠTVO BELA KRAJINA  2.000,00  
Schengenfest 2011   
  
MAONA D.O.O. PIRAN  5.000,00  
Sijajni pop   
  
MINI TEATER  6.000,00  
Gostovanje predstave Ma&Al na mednarodnem festivalu v New Yorku   
  
OBA LNE GALERIJE PIRAN  5.000,00  
Gnezdenje   
  
OSUM UMETNIŠKO DRUŠTVO  9.000,00  
Postprodukcija predstve Marija Antonietta   
  
ROMSKO DRUŠTVO AMALA  4.000,00  
Izvedba koncertnega gostovanja ob svetovnem dnevu Romov   
  
ROPOT VIDMAR K.D.  7.000,00  
Koncert ob 3 0-letnici Novega rocka     91   
USTANOVA TARASA KERMAUNERJA  7.000,00  
Prepis epohalne korespondence Tarasa Kermaunerja   
  
VOKALNA AKADEMIJA LJUBLJANA  3.200,00  
Guidoneum festival 2011   
  
ZALOŽBA KRESLIN D.O.O.  8.000,00  
Notna knjiga Vlada Kreslina   
  
ZALOŽBA PASADENA D.O.O.  5.000,00  
Knjiga Spomini na Palestino avtorja Erika Valenčiča   
  
ZALOŽBA STUDIA HUMANITATIS, LJUBLJANA  1.500,00  
Promocijski stroški ob nastopih Carla Ginzburga in Rogerja Chartiera   
  
ZAVOD FEDERACIJA, LJUBLJANA  700,00  
Gostovanje  predstave Kralj prisluškuje v Črni gori   
  
ZBOR CARMINA SLOVENICA  11.660,00  
Carmina Slovenica v Auditoriumu Parco della Musica   
  
ZVEZA TOLMINSKIH MLADINSKIH DRUŠTEV  2.500,00  
Tminski madrigalisti - nosilec zvoka   
  
ZPIZ SLOVENIJE  72.157,19  
Republ iška priznavalnina (dodano - Proračunska postavka 7285)   
  
Sofinanciranje projektov fizičnih oseb  13.420,00  
  
JANKOVIČ LARA  1.420,00  
Gostovanje predstave Kabaret zlatih let na festivalu Mucijevi dani 2011 v   
Beogradu   
  
MREVLJE JAŠA  6.000,00  
Dolphin's Dream   
  
PETRIČ EVA LAURA  1.500,00  
Razstava v Galeriji Walter Wickiser   
  
ŠULC KATJA  1.500,00  
Gostovanje projekta Uglasbena poezija Mile Kaučič na festivalu   
Sarajevska zima 2011   
  
ZUPANIČ METKA  1.500,00  
Zwischenwelten -intermediate worlds  v Gradcu   
  
ŽITNIK ŽIVA  1.500,00  
Razstava v Galeriji La Scatola Gallery v Londonu   
  
IZVEDBA KULTURNEGA PROGRAMA PO ODLOČBAH  45.200,00  
  
SNG DRAMA LJUBLJANA  5.200,00  
SNG MARIBOR  20.000,00    92 ZAVOD ZA VARSTVO KULTURNE DEDIŠČINE  10.000,00  
POKRAJINSKI  ARHIV MARIBOR  10.000,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 7185  -  PREŠERNOVE NAGRADE  167.079,30  
  
Prešernove nagrade in nagrade Prešernovega sklada  84.000,00  
Delovanje sklada, stroški proslave  83.079,30  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 7285  -  REPUBLIŠKE PRIZNAVALNINE  400.000,00  
  
ZPIZ SLOVENIJE  400.000,00  
  
Iz proračunske postavke 7115 izplačnih še dodatnih  72.157,19 EUR   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 8726  - IZVAJANJE NOVEGA ZAKONA O VKD  1.594.040,01  
  
AAS D.O.O., LJUBLJANA  27.759,19  
Vzdrževanje in nadgradnja aplika cij sistema RKD  6.192,00  
Vzdrževanje in nadgradnja sistema varstvenih zahtev kulturne dediščine v prostoru  21.567,19  
  
NARODNI MUZEJ SLOVENIJE  41.896,25  
Opravljanje dejavnosti Službe za premično dediščino in muzeje   
  
Izvajanje ZVKD - hramba zbirke a rheoloških najdb   68.367,21  
  
KOLMAN LEOPOLD  31.250,00  
KLEMENČIČ GREGOR  3.552,00  
MAKUC STANKO  4.133,33  
MATULU MIHA  20.000,00  
NARODNI MUZEJ SLOVENIJE  4.931,88  
ŠTEMBERGER MALJAVAC DRAGICA  4.500,00  
  
PREDHODNI ARHEOLOŠKI PREGLEDI  380.868,37  
  
ZAVOD  ZA VARSTVO KULTURNE DEDIŠČINE  373.919,99  
CEP ALEKSANDRA  6.948,38  
  
IZVEDBA KULTURNEGA PROGRAMA - PO ODLOČBAH  1.075.148,99  
  
GORNJESAVSKI MUZEJ JESENICE  156.308,50  
MUZEJ IN GALERIJE MESTA LJUBLJANA  95.000,00  
MUZEJ NOVEJŠE ZGODOVINE CELJE  18.000,00  
SLOVENSKI ETNOGRAFSKI MUZEJ  35.000,00  
TOLMINSKI MUZEJ  39.099,01  
ZAVOD ZA VARSTVO KULTURNE DEDIŠČINE  731.741,48  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 8747  - DIGITALIZACIJA  875.764,11  
  
AAS D.O.O., LJUBLJANA  3.973,20  
Izdelava informacijskih ekspertiz za projekt Athe na  
  
DRUŠTVO LJUDMILA, LABORATORIJ  20.000,00  
Informacijska dejavnost na področju mednarodnega sodelovanja   
    93 EUROPEANA THINK CULTURE  10.000,00  
Digitalizacija - prispevek Evropski digitalni knjižnici   
  
GAMA SYSTEM D.O.O.  49.000,00  
Dograditev spe tne aplikacije SAMK   
  
NOVI ZATO. PTUJ  180.000,00  
Sigledal Ifigenija - info. podpora slovenski uprizoritveni dejavnosti   
  
SIGIC - SLOVENSKI GLASBENOINFORMACIJSKI CENTER  180.000,00  
Neposredni programski stroški, splošni stroški delovanja in nakup opr eme  
  
IZVEDBA KULTURNEGA PROGRAMA - PO ODLOČBAH  432.790,91  
  
BELOKRANJSKI MUZEJ METLIKA  2.000,03  
DOLENJSKI MUZEJ NOVO MESTO  2.000,03  
GALERIJA BOŽIDAR JAKAC  9.999,98  
GALERIJA MURSKA SOBOTA  2.000,03  
GORENJSKI MUZEJ  2.000,02  
GORIŠKI MUZEJ NOVA GORIC A 2.000,03  
GORNJESAVSKI MUZEJ JESENICE  2.000,03  
KINOTEKA  6.000,00  
KOROŠKA GALERIJA LIKOVNIH  2.000,03  
KOROŠKI POKRAJINSKI MUZEJ  2.000,03  
LOŠKI MUZEJ ŠKOFJA LOKA  2.000,03  
MEDNARODNI GRAFIČNI LIKOVNI CE  2.000,02  
MEDOBČINSKI MUZEJ KAMNIK  2.000,02  
MESTN I MUZEJ IDRIJA  2.000,03  
MODERNA GALERIJA LJUBLJANA  7.200,00  
MUZEJ IN GALERIJE MESTA  22.000,02  
MUZEJ KRŠČANSTVA NA SLOVENSKEM  1.800,00  
MUZEJ NARODNE OSVOBODITVE MARI  2.000,03  
MUZEJ NOVEJŠE ZGODOVINE  17.000,03  
MUZEJ NOVEJŠE ZGODOVINE CELJE  2.000,03  
MUZEJ VELENJE  2.000,03  
MUZEJ ZA ARHITEKTURO IN  8.000,03  
MUZEJI RADOVLJIŠKE OBČINE  2.000,02  
NARODNA GALERIJA LJUBLJANA  6.000,00  
NARODNA IN UNIVERZITETNA  57.791,00  
NARODNI MUZEJ SLOVENIJE  20.899,13  
OBALNE GALERIJE PIRAN  2.000,03  
PILONOVA GALERIJA AJDOVŠ ČINA  2.000,03  
POKRAJINSKI ARHIV KOPER  20.541,97  
POKRAJINSKI ARHIV MARIBOR  28.865,03  
POKRAJINSKI ARHIV V NOVI GORIC  4.416,97  
POKRAJINSKI MUZEJ CELJE  2.000,03  
POKRAJINSKI MUZEJ KOČEVJE  2.000,03  
POKRAJINSKI MUZEJ KOPER  2.000,03  
POKRAJINSKI MUZEJ MARIBO R 2.000,03  
POKRAJINSKI MUZEJ MURSKA SOBOT  2.000,03  
POKRAJINSKI MUZEJ PTUJ  2.000,02  
POMORSKI MUZEJ - MUSEO DEL  2.000,02  
POSAVSKI MUZEJ BREŽICE  2.000,02  
PRIRODOSLOVNI MUZEJ SLOVENIJE  24.999,97    94 SLOVENSKI ETNOGRAFSKI MUZEJ LJ  11.000,03  
SLOVENSKI GLEDALI ŠKI MUZEJ  5.000,03  
TEHNIŠKI MUZEJ SLOVENIJE LJUBL  15.099,97  
TOLMINSKI MUZEJ  2.000,02  
UMETNOSTNA GALERIJA MARIBOR  2.000,03  
ZASAVSKI MUZEJ TRBOVLJE  2.000,02  
ZAVOD ZA VARSTVO KULTURNE  40.000,00  
ZAVOD ZNANJE POSTOJNA  2.000,03  
ZGODOVINSKI ARHIV CELJE  23.331,00  
ZGODOVINSKI ARHIV LJUBLJANA  34.302,97  
ZGODOVINSKI ARHIV PTUJ  8.541,97  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 8751  - MREŽENJE POTENCIALOV KRASA  200.971,00  
  
KOBILARNA LIPICA  160.971,00  
Projekt Lipikum: Muzej Lipicanca  56.618,00  
Priprava projektne in investic ijske dokumentacije ter projektno vodenje za graščino  104.353,00  
»hof«, hleve na Borjači, Jubilejni hlev, Tržaški drevored, gostišče, kamniti zid med   
Hlevi na Borjači in hlevom 9, 10   
  
IZVEDBA KULTURNEGA PROGRAMA PO ODLOČBAH   
  
ARBORETUM VOLČJI POT OK 40.000,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 8852  - MANJŠINSKE SKUPINE  21.400,00  
VKLJUČENE V MEDDRŽAVNE SPORAZUME   
  
DEU NEM DRUŠTVO ZA OHRANJANJE NEMŠKEGA MATERNEGA  1.800,00  
JEZIKA CTK DEUTSCHE BIBLIOTHEK   
Mach mit - Pridruži se   
  
DRUŠTVO KOČEVARJEV STAROSELCEV  4.800,00  
Ohranjanje kočevarskega narečja z delavnicami za mladinsko skupino  2.200,00  
Izdaja društvenega glasila BAKH -POT, dve številki (spomladi in jeseni 2011)  1.200,00  
Učenje nemškega jezika za odrasle člane in mladinsko  skupino  1.400,00  
  
I.S.E. ZAVOD ZA IZOBRAŽEVANJE ŽENSK IN DRUŽINE, EKUMENSKA  1.000,00  
IN MEDNARODNA SREČANJA   
Kreativne delavnice za otroke in mladino   
  
KULTURNO DRUŠTVO APAŠKO POLJE  3.000,00  
Jezikovni tečaji slovenščine in nemščine   
  
KULTURNO  DRUŠTVO NEMŠKO GOVOREČIH ŽENA MOSTOVI KULTUR  4.000,00  
Izdaja -natis dvojezičnega zbornika - letopisa Vezi med ljudmi -  2.000,00  
Zwischenmenschliche Bindungen 2011   
Dan nemške kulture ob Slovenskem tednu knjige  2.000,00  
  
SLOVENSKO KOČEVARSKO DRUŠTVO  PETER KOSLER  3.500,00  
Neznani sosed  400,00  
Koncert kočevarskih narečnih pesmi  600,00  
Ohranjena kulturna dediščina kočevskih Nemcev na Kočevskem  2.500,00    95   
ZAVOD ZA KULTURO IN TURIZEM KOSTEL  1.500,00  
Kočevarji v Kostelu in Kostelci med Kočevarji (mig racije in svetovni vplivi)   
  
ZAVOD ZA OHRANITEV KULTURNE DEDIŠČINE -  1.800,00  
NESSELTAL KOPRIVNIK   
Dvojezična publikacija Gostilne in birti v Koprivniku   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 8853  - IZVAJANJE NACIONALNEGA  51.500,00  
PROGRAMA ZA SLOVENSKI JEZIK   
  
Zakonska obveznost  36.500,00  
  
AMEBIS D.O.O.  10.000,00  
Prenos slovarjev na spletni slovarski portal Termania   
  
EPTS D.O.O.  17.000,00  
Večjezični manjšinski krajevni slovar   
  
ZVEZA DRUŠTEV SLAVISTIČNO DRUŠTVO SLOVENIJE  9.500,00  
Vikivir - Sloven sko leposlovje na spletu 4   
  
Skupina za nacionalni program za jezikovno politiko  15.000,00  
DOBROVOLJC HELENA  2.000,00  
ERJAVEC TOMAŽ  2.000,00  
FERBEŽAR INA  2.000,00  
KALIN GOLOB MONIKA  2.000,00  
KREK SIMON  2.000,00  
OŽBOT MARTINA  2.000,00  
STABEJ MARKO  3.000,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 9410  - SOCIALNA  218.106,37  
VKLJUČENOST - 07 - 13 - SLOVENSKA UDELEŽBA   
  
BOŠNJAŠKA KULTURNA ZVEZA SLOVENIJE  12.410,82  
(Kult)urni odziv  10.212,54  
Sokultura - usposabljanje na področju komuniciran ja za večjo prepoznavnost  2.198,28  
manjšinskih kultur v Sloveniji in večjo zaposljivost pripadnikov priseljenskih   
  
CENTER DRUŠTVO ZA POMOČ OSEBAM Z MOTNJAMI AVTIZMA  5.655,63  
Razvoj mreže kultu rno - umetniško usposabljanje za o sebe z avtizmom  3.026,35  
Kulturni menedžment za osebe z MAS  2.629,28  
  
DRUŠTVO BOSANSKO -HERCEGOVSKEGA ON SLOVENSKEGA  8.121,52  
  
DRUŠTVO ROMSKI INFORMACIJSKI IN ZNANSTVENO -RAZISKOVALNI CENTER  2.090,19  
amensa šajte dikha jekh     96   
DRUŠTVO ŠTUDENTSKI KULTURNI CENTER  2.152,00  
Sodelujem - Skupaj Integrativno na področju kulture vzpodbuja interdisciplinarno   
socialni pristop na področju kulture, ki ne samo vključuje ranljivo družbeno skupino -  
invalide, ampak tudi povezuje delovanje strokovnjakov iz področja kult ure z invalidi   
  
Društvo za kulturo, razumevanje in dialog Rozana  8.571,64  
Pripovedovalci zgodb  v arabskem poletju kulture   
  
DRUŠTVO ZA OHRANJANJE IN RAZVOJ LECTARIJE  11.843,91  
  
DRUŠTVO ZA RAZVIJANJE PROSTOVOLJNEGA DELA NOVO MESTO  2.245,33  
Kulti-praktik: usposabljanje pripadnikov etničnih skupin in romsk e skupnosti za   
izvedbo kulturnih dogodkov in za promocijo lastne kulture   
  
DRUŠTVO ZAVEZNIKOV MEHKEGA PRISTANKA  12.418,14  
Vključevanje Romov v javno življenje preko kulture  10.183,92  
Promotorji medkulturnega dialoga  2.234,22  
  
EN-KNAP Zavod za or ganizacijo in izvedbo kulturnih prireditev, Ljubljana  9.936,66  
  
FREKVENCA, SOCIALNO - KULTURNO ZDRUŽENJE NEMIRNIH IN AKTIVNIH  1.520,90  
Usposabljanje pripadnikov romske skupnosti na področju jezika  in vodenja   
  
GORENJSKO UMETNIŠKO DRUŠTVO KRANJSKI KOMEDIJANTI  2.200,00  
uresničitev ustvarjalne potence etničnih skupin in terapevtske dejavnost i za invalide   
  
INŠTITUT ZA AFRIŠKE ŠTUDIJE, Zavod za razvijanje in promocijo kulturne,  2.039,69  
  
Ekvili b Inštitut, zavod  2.070,42  
ART- SOC - projekt dviganja zaposljivosti ranljivih skupin na področju kulture   
  
Horizont dogodka - Inštitut za nepodredljive vednosti  1.766,24  
Urbani kulturni kolaži na margini: Izobraževanje in usposabljanje migrantov iz t retjih   
  
Kulturno -izobraževalni zavod Averroes Ljubljana  2.098,82  
komuniciranja do  višje zaposljivosti pripadnikov narodnih skupnosti   
  
KULTURNO DRUŠTVO PRIPOVEDOVALSKI VARIETE  2.172,01  
pripovedovanja in sorodnih aktivnosti za dijake zavoda Cirius in predst avnike   
    97  
KULTURNO DRUŠTVO PETOFI SANDOR DOBROVNIK - MUVELODESI  2.082,73  
  
KULTURNO DRUŠTVO PRIDEN MOŽIC  9.939,94  
Zgodbarji   
  
KULTURNO UMETN IŠKO DRUŠTVO BAOBAB  14.200,55  
Izrazni svet afriške kulture 2  11.952,67  
Izrazni svet afriške kulture 3 - širjenje afriške kulture z aktivnim vključevanjem  2.247,88  
priseljencev in njihovih potomcev v kulturna usposabljanja   
  
MISIJA *S, DRUŠTVO ZA TRA JNOSTNI RAZVOJ POMURJA  11.322,23  
Phuri Dej   
  
MOZAIK - DRUŠTVO ZA SOCIALNO VKLJUČENOST  11.891,29  
  
OLOOP -Zavod za sodobno tekstilno umetnost in oblikovanje Ljubljana  1.100,06  
Razkrite roke - ustvarjanje medkulturnih povezav, socializac ija in izobraževanje   
  
PAPILOT Zavod za vzpodbujanje in razvijanje kvalitete življenja, Ljubljana  729,41  
  
RACIO SOCIAL, ZAVOD ZA RAZVOJ SOCIALNIH IN ZAPOSLITVENIH  6.134,14  
PROGRAMOV   
  
ROMSKO DRUŠTVO AMALA  12.715,42  
Delavnice usposabljanja romskih polprofesionalnih glasbenikov  10.493,61  
Delavnice uspo sabljanja romskih polprofesionalnih glasbenikov s poudarkom na  2.221,81  
  
ROMSKO KULTURNO IN TURISTIČNO DRUŠTVO PUŠČA  7.040,04  
Promotor ro mske kulinarike   
  
ROTARY KLUB NOVA GORICA  2.236,43  
  
Srbski kulturni center Danilo Kiš  2.125,01  
socializacija ranljivih   
  
ŠENT - SLOV ENSKO ZDRUŽENJE ZA DUŠEVNO ZDRAVJE  1.359,57  
  
ŠTUDENTSKA ZALOŽBA ŠTUDENTSKE ORGANIZACIJE Univerze v Ljubljani,  2.160,68  
Odprimo vrata kulture slepim in slabovidnim: Usposabljanje za krep itev zaposljivosti    98  
  
ZAVOD RADIO ŠTUDENT  9.582,14  
Roka - Romska kultura in administracija  7.816,53  
Radio Nove Fužine - šolski radio kot prostor medijskega udejstvovanja in  1.765,61  
  
Zavod za globalno učenje in razvoj projektov  2.156,31  
  
Zavod za medgeneracijsko povezovanj e Zlata Leta  10.749,64  
upravljanje z neodvisnim spletnim medijem -invalidi za invalide   
  
ZDRUŽENJE FABRIKA FABIJANA  10.477,01  
Vaja dela mojstra 3   
  
ZVEZA DRUŠTEV GL UHIH IN NAGLUŠNIH SLOVENIJE  10.789,85  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 9483  - UNESCO - ZNAK EU DEDIŠČINE  73.176,14  
  
MATERIALNI STROŠKI  29.176,14  
  
IZVEDBA KULTURNEGA PROGRAMA PO ODLOČBAH  44.000,00  
  
MESTNI MUZEJ IDRIJA  30.000,00  
MUZEJ IN GALERIJE MESTA LJUBLJANA  2.000,00  
MUZEJ ZA ARHITEKTURO IN OBLIKOVANJE  5.000,00  
NARODNI MUZEJ SLOVENIJE  2.000,00  
ZAVOD ZA VARSTVO KULTURNE DEDIŠČINE  5.000,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 9485  -  ART KINO IN NAKUP FILMOV  173.922,00  
  
JAVNI ZAVOD KINODVOR  40.000,00  
Filmska vzgoja in program za otroke in mlade Kinoba lon  
  
Kinematografska distribucija filmov  32.079,00  
  
DEMIURG CVETKA FLAKUS S.P.  16.215,00  
Kako sem preživel to poletje  2.790,00  
Mammuth  3.300,00  
Na morje  2.250,00  
Namišljene ljubezni  4.050,00  
Na sledi očetu  3.825,00  
  
DRUŠTVO ZA OŽIVLJANJE ZGO DBE 2 KOLUTA  3.264,00  
Kinematografska distribucija filma Hiša skrivnosti     99   
FIVIA D.O.O.  12.600,00  
Čarobno potovanje v Afriko  3.000,00  
Poslednja postaja  4.200,00  
Nanga Parbat  5.400,00  
  
Art kino program  101.843,00  
  
CENTER ZA KULTURO ŠPORT IN PRI REDITVE IZOLA  10.082,00  
DRUŠTVO PRIJATELJEV ZMERNEGA NAPREDKA  3.750,00  
DRUŠTVO ZA USTVARJALNOST FILTER  20.300,00  
FESTIVAL VELENJE  8.750,00  
JAVNI ZAVOD KINODVOR  24.000,00  
KULTURNI DOM FRANCA BERNIKA  14.910,00  
KULTURNI DOM KRŠKO  2.330,00  
KULTURNI DOM SLOVENJ GRADEC  8.815,00  
ZAVOD ZA IZOBRAŽEVANJE IN KULTURO ČRNOMELJ  4.906,00  
ZAVOD ZA KULTURO DELAVSKI DOM TRBOVLJE  4.000,00  
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 9486  - EVROPSKA PRESTOLNICA  3.220.000,00  
KULTURE MARIBOR   
  
MESTNA OBČINA MARIBOR  3.220.000,00  
Evrop ska prestolnica kulture v letu 2011   
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 9487  - SVETOVNA PRESTOLNICA  400.000,00  
KNJIGE LJUBLJANA   
  
DELO, D.D.  50.000,00  
Izdajanje Kulturnega štirinajstdnevnika od aprila 2010 do marca 2013   
  
JAVNA AGENCIJA ZA KNJIGO RS  350.000 ,00 
  
PRORAČUNSKA POSTAVKA 9655  - KULTURNA VZGOJA  77.430,00  
  
USTANOVA LUTKOVNIH USTVARJALCEV  18.000,00  
V teater vodi sto poti...   
  
ZAVOD EN -KNAP  9.715,00  
Plesna učilnica   
  
CANKARJEV DOM  49.715,00  
   100  
4. Pregled realizacije državnega proračuna za kulturo po ključnih programskih  
    sklopih oziroma dejavnostih v letu 2011  v EUR  
 
    program 1 projekti 2 SKUPAJ  % 
01 UPRIZORITVENE UMETNOSTI  25.382.652  2.183.999  27.566.651  14,29  
02 GLASBENE UMETNOSTI  27.902.972  2.308.978  30.211.950  15,66  
03 VIZUALNE UMETNOSTI  7.323.599  1.373.324  8.696.923  4,51 
04 INTERMEDIJSKE UMETNOSTI  0 938.690  938.690  0,49 
05 ZALOŽNIŠTVO 3 6.429.185  0 6.429.185  3,33 
06 KNJIŽNIČARSTVO  6.559.268  4.352.371  10.911.639  5,66 
07 FILMSKA  DEJAVNOST  6.184.951  217.222  6.402.173  3,32 
08 MEDIJI 4 0 4.525.360  4.525.360  2,35 
09 LJUBITELJSKA DEJAVNOST  5.225.128  0 5.225.128  2,71 
10 VARSTVO PREMIČNE KULT. DED. 5 30.003.488  2.217.707  32.221.195  16,71  
11 VARSTVO NEPREMIČNE KULT. DED. 6 13.386.468  12.366.448  25.752.916  13,35  
12 MANJŠINSKE SKUPNOSTI V RS  754.720  1.771.839  2.526.559  1,31 
14 MEDNARODNO SODELOVANJE 7 0 738.658  738.658  0,38 
15 SAM. USTV. NA PODR. KULTURE  0 5.941.521  5.941.521  3,08 
16 ŠTIPENDIJE  0 824.653  824.653  0,43 
17 INVESTICIJE  IN INV. VZDRŽEVANJE  0 10.820.494  10.820.494  5,61 
18 OSTALO 8 0 4.289.192  4.289.192  2,22 
19 UPRAVNI ORGAN MK 9 8.840.446  0 8.840.446  4,58 
  SKUPAJ  137.992.877  54.870.456  192.863.333  100,00  
      
1 financiranje kulturnih programov javnih zavodov, Javne  agencije za knjigo, Slov en.filmskega   centra  
  sklada in Javnega sklada RS za  kulturne dejavnosti ter sredstva za delovanje upravnih  
  organov (MK in Inšpektorat)      
2 financiranje kulturnih programov in  kulturnih projektov na osnovi  razpisov  MK  
3 vključena tudi sredstva za Svetovno prestolnico knjig e Ljubljana 2010 v skupni  višini   
  400.000 EUR      
4 Mediji: Izvajanje Zakona o medijih, Programi RTV za tujino, Programi za 
avdiovizualne medije    
5 vključena tudi sredstva za delovanje Arhiva RS     
6 v okviru pograma  so vključena tudi namenska sredstva za spomeniško -  
varstvene projekte    
  v skupni višini 979.767 EUR, ki so bila nakazana Javnemu zavodu za varstvo kulturne  
 dediščine Slovenije iz postavk, ki so namenjene obnovi spomenikov    
6 v okviru programa so vključena tudi sredstva za sofinanciranje letnega 
programa dela    
  Javnega zavoda Kobilarna Lipica v skupni višini 2.402.863 EUR    
7 vključena tudi  sredstva za Forum  slovanskih kultur  v skupni višini   153.000  EUR   
8 Ostalo: Raziskovalne naloge, Prešernove nagrade, Promocija in razvoj 
slovenskega jezika,    
  Rezerva za nepredvidene akcije, Razvoj projektov za financiranje iz EU sredstev,   
  Kulturna vzgoja      
8 vključena tudi sredstva za Evropsko prestolnico kulture Maribor 2012 v skupni višini 
3.220.000 EUR   
9 vključena tudi sredstva za državne proslave v skupni višini 667.089  EUR    
 
   101  
5. Pregled strukture državnega proračuna za kulturo po ključnih programskih  
    sklopih oz. dejavnostih v obdobju 2001  -2011  
 
    2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009  2010  2011  
    % % % % % % % % % % % 
01 UPRIZORITVENE UMETNOSTI  14,92  15,98  15,69  14,91  14,25  13,84  13,37  13,12  13,10  13,97  14,29  
02 GLASBENA DEJAVNOST  17,57  17,79  17,53  16,82  16,81  15,82  14,95  15,06  14,49  15,69 15,66  
03 VIZUALNE UMETNOSTI  4,61 5,24 4,81 4,62 4,51 4,52 4,91 5,35 4,83 4,37 4,51 
04 INTERMEDIJSKE UMETNOSTI 3     0,31 0,29 0,27 0,62 0,37 0,34 0,40 0,52 0,49 
05 ZALOŽNIŠTVO  2,78 2,64 2,52 3,28 3,10 3,22 3,09 3,25 3,04 3,49 3,33 
06 KNJIŽNIČARSTVO  6,95 6,53 6,57 6,34 6,57 6,87 6,37 6,09 5,69 5,69 5,66 
07 FILMSKA DEJAVNOST  4,03 3,93 3,12 3,07 3,50 3,70 3,63 3,31 2,76 3,00 3,32 
08 MEDIJI 1   0,53 0,62 1,87 3,59 3,12 3,08 2,90 2,69 2,39 2,35 
09 LJUBITELJSKA DEJAVNOST  2,66 2,56 2,51 2,40 2,48 2,47 2,38 2,29 2,48 2,72 2,71 
10 VARSTVO PREMIČNE KULT. DED.  17,74  17,94  18,28  17,51  16,94  16,84  18,50  18,98  18,04  16,25  16,71  
11 VARSTVO NEPREMIČNE KULT. DED.  11,20  11,66  11,56  9,75 11,30  11,78  11,97  10,07  9,32 13,48  13,35  
12 MANJŠINSKE SKUPNOSTI V RS  0,54 0,55 0,48 0,52 0,62 0,69 0,71 0,74 1,36 1,27 1,31 
13 SLOVENCI ZUNAJ RS 5 0,59 0,82 0,76 0,73 0,70 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 
14 MEDNARODNO SODELOVANJE 2 2,15 0,25 0,27 0,24 0,37 0,33 0,63 1,02 0,21 0,31 0,38 
15 SAM. USTV. NA PODR. KULTURE  2,67 3,02 3,15 3,08 2,98 2,92 2,99 2,88 2,40 2,76 3,08 
16 ŠTIPENDIJE  0,40 0,40 0,47 0,50 0,53 0,50 0,47 0,44 0,41 0,43 0,43 
17 INVESTICIJE IN INV.VZDRŽEVANJE  7,90 6,80 7,67 9,36 6,37 8,13 7,62 9,58 14,33  8,20 5,61 
18 OSTALO  0,60 0,57 0,47 0,58 0,98 0,44 0,57 0,58 0,61 1,46 2,22 
19 UPRAVNI ORGAN MK 4 2,69 2,78 3,21 4,11 4,13 4,19 4,39 4,00 3,84 3,99 4,58 
                          
  SKUPAJ  100,00  100,00  100,00  100,00  100,00  100,00  100,00  100,00  100,00  100,00  100,00  
             
1 Sredi leta 2002 se je začelo z izvajanjem zakona o medijih (UL 35/2001, UL 54/2002);          
1V letu 2003 so bile iz Urada RS za informiranje prenesene postavke: Programi RTV za tujino, Sofinanciranje glasil za slepe in        
  slabovidne, Sofinanciranje glasil za gluhe                      
2 V letu 2002 so na postavki 7114 - Mednarodno sodelovanje ostala le sredstva, ki so neposredno vezana na mednarodno sodelovanje MK,      
  sredstva za mednarodno sodelovanje izvajalcev kulturnih programov in projektov pa so se prenesla na programsk e postavke   
2 V letu 2008 vključena tudi sredstva iz proračunske postavke 6337 - Predsedovanje EU in 9081 - Predsedovanje EU - donacija         102 2 V letu 2010 je bila na MK prenesena postavka Forum slovanskih kultur            
3 V letu 2003 se je na novo obl ikovala postavka Intermedijske umetnosti            
4 S 1.1.2004 je bila ukinjena Uprava RS za kulturno dediščino kot samostojni organ v sestavi MK;  s 1.4.2004 je bil ukinjen Ura d Vlade RS      
  za slovenski jezik, njegove naloge pa prenešene na MK           
4  v letu 2010 je bila na MK prenesena postavka za Državne proslave            
5  postavka za Slovence zunaj RS je bila s 1.1.2006 prenesena na Urad RS za Slovence v zamejstvu in po svetu        
   103  
6. Realizacija državnega prora čuna za kulturo v letu 2011  - po statističnih  
    regijah - v EUR  
 
REGIJE:  KULTURNE  OBNOVE  INVESTICIJE  SKUPAJ   STRUKTURA  
  DEJAVOSTI  SPOMENIKOV      V % 
POMURSKA  2.463.876  239.232  640.606  3.343.713  1,86%  
PODRAVSKA  22.292.635  83.775  2.004.514  24.380.925  13,58%  
KOROŠKA  2.306 .392 18.960  0 2.325.352  1,30%  
SAVINJSKA  6.909.858  357.311  0 7.267.168  4,05%  
ZASAVSKA  453.859  0 0 453.859  0,25%  
SPODNJEPOSAVSKA  3.209.775  323.026  0 3.532.801  1,97%  
JUGOVZHODNA 
SLOVENIJA  3.483.162  242.920  0 3.726.082  2,08%  
OSREDNJESLOVENSKA  103.700.103  1.319.569  7.206.115  112.225.788  62,53%  
GORENJSKA  7.957.532  69.036  0 8.026.568  4,47%  
NOTRANJSKO -KRAŠKA  429.341  0 600 429.941  0,24%  
GORIŠKA  6.018.001  79.245  347.818  6.445.064  3,59%  
OBALNO -KRAŠKA  6.304.028  614.572  0 6.918.601  3,85%  
TUJINA/OSTALO  407.079  0 0 407.079  0,23%  
SKUPAJ  165.935.640  3.347.646  10.199.654  179.482.940  100,00%  
SKUPAJ DRŽAVNI PRORAČUN:   192.863.333   
      
Opombe:       
 - Sredstva za izpostave Javnega sklada za kulturne dejavnosti so upoštevana pri Mestni občini Ljubljana  
 - V sredstvih niso zajeta sredstva za delovanje Ministrstva za kulturo, Arhiva RS in  Inšpektorata RS za  
   kulturo in medije       
      
Vir: MFERAC       
 
   104  
7. Struktura realizacije državnega proračuna za kulturo v obdobju 2007 - 2011  
    po izvaj alcih oziroma namenu v EUR  
 
izvajalci oz. namen  l. 2007  % l. 2008  % l. 2009 2 % l. 2010  % l. 2011  % 
                      
JAVNI ZAVODI 3  101.820.857  61,84  110.265.829  61,91  119.718.883  58,67  113.559.068  59,36  119.888.293  62,16  
                      
JAVNE AGENCIJE ²         6.193.840  3,04 6.663.078  3,48 11.309.593  5,86 
                      
JAVNI SKLADI  8.451.714  5,13 8.751.833  4,91 9.515.638  4,66 9.756.248  5,10 5.791.723  3,00 
                      
NEPROFIT NE  ORGANIZACIJE  11.042.266  6,71 10.581.484  5,94 9.462.267  4,64 10.746.899  5,62 10.093.207  5,23 
                      
PROFITNE ORGANIZACIJE  6.930.439  4,21 7.689.253  4,32 5.617.695  2,75 4.809.189  2,51 4.226.085  2,19 
                      
FIZIČNE OSEBE  6.115.248  3,71 6.332.663  3,56 5.899.960  2,89 6.312.967  3,30 6.681.550  3,46 
                      
INVESTICIJSKI ODHODKI IN TRANSFERI 1 18.452.934  11,21  22.231.509  12,48  34.693.349  17,00  26.669.439  13,94  22.038.497  11,43  
                      
OSTALO (delo vanje MK in organov v sestavi)  11.847.142  7,19 12.268.412  6,89 12.939.010  6,34 12.792.027  6,69 12.834.392  6,65 
                    
SKUPAJ  164.660.600  100,00  178.120.983  100,00  204.040.642  100,00  191.308.915  100,00  192.863.340  100,00  
           
1 inv. o dhodki in transferi  vključujejo investicije v kulturno infrastrukturo in obnovo spomenikov,         
  ne vključujejo pa sredstev za investicijsko vzdrževanje in nakup opreme za javne zavode in sklade,       
  knjižnice, nevladne organizacije in MK                      
                     
2 v letu 2009 je začela delovati Javna agencija za knjigo  RS                    
  v letu 2011 se je Filmski sklad preoblikoval v Slovenski filmski center, javno agencijo RS          
3 v letu 2011 vključena sredstva za  financiranje Evropske prestolnice kulture v višini  3.220.000 EUR         
 
ACO d.o.o. 
Ferdo Možič  univ.dipl.oec. 
www.aco.si   ferdo.mozic@aco.si  
 
Trajnostno upravljanje s 
padavinskimi vodami 
  Headline, Verdana Fett 20 P. Maximal  
zwei Zeilen. Zeilenabstand 1,1 Zeilen. 
Paradigma se je spremenila : 
 
- Novi globalni izzivi  
- Nove trajnostne rešitve za        
upravljanje s padavinskimi 
vodami  
 Globalni izzivi  
Urbanizacija: 
 
Povečanje utrjenih 
površin in odtoka vod  
Klimatske 
spremembe : 
 
Pogostejši ekstremni 
vremenski dogodki  
Infrastruktura : 
 
Omejena kapaciteta 
kanalizacijskih 
sistemov  
  Gobalni izzivi 
 
Povečanje 
utrjenih površin 
in odtoka vod  Climate change: 
 
More frequent and extreme 
weather events  Infrastructure: 
 
Limitations in sewer systems 
  Urbaniza cija 
 Urbaniza cija sveta  
30%  1960 
70% v Evropi 70% world-
wide 
v 2050 1980 
40%  2016 
50%  2025 
55%  
 Vpliv urbanizacije na vodni krog  
 15% ponikanje    
>55% površinski odtok   >50% ponikanje  | 10% površinski odtok   Narava  
 10% površinski odtok   Urbana področja  
 55% površinski odtok   Visoko urbana središča  
 85% površinski odtok   Globalni izzivi  
Urbanization: 
 
Increase of covered surfaces 
and water run off  
Klimatske 
 
vremenski dogodki  Infrastructure: 
 
  Pretok  
Čas Površinski odtok   
Razvoj odtoka v 
naravi  Prenapetostni 
učinek vršnega 
pretoka v urbanih 
področjih   Urbanization: 
 
and water run off  Climate change: 
 
weather events  
 
sistemov  
 Globalni izzivi   Poplave v urbanih področjih   Water Water 
sensitive city Resilience to 
climate change 
Zmanjšanje 
porabe vode  Water Water cycle 
city Limits on 
natural 
resource 
Ponovna 
uporaba Water Waterways 
city Social amenity, 
environment  
Čiščenje  
vod Water Drained 
city Flood protection 
Padavinska 
voda Sewered 
city Public health 
protection 
Odpadna  
voda Razvoj kanalizacijskih sistemov  
Water supply 
access and 
security 
Oskrba s pitno 
vodo Water 
supply city 
Source: Brown et al., Transitioning to Water Sensitive Cities: Historical, Current and Future Transition States ;11th International Conference on Urban Drainage, Edinburgh, Scotland, UK, 2008   Trajnostne rešitve  
 
Odgovor EU:  
 
Nova zakonodaja 
in direktive  
Trajnostno načrtovanje 
 odvodnjavanja 
 
Kompletne rešitve za  
upravljanje s  
padavinsko vodo   Odgovor EU 
Kvaliteta 
vode  EU Water Framework Directive  
Okvirna direktiva o vodah  
  Odgovor EU 
Količina 
vode  EU Flood Directive  –  
Poplavna direktiva  
  Mednarodni standardi  
SIST EN 752:  
Drain and sewer systems outside buildings  
Sistemi za odvod odpadne vode in kanalizacijo  
zunaj zgradb  
 
Osredotočenost : 
Varnost in zdravje ljudi ; 
Varstvo okolja ; 
Trajnostni razvoj . 
Trajnostno 
odvodnjavanje   Recieving
water
Vrste kanalizacij  
Omejene možnosti : 
Brez kan. sistema  
WWTPTradicionalna rešitev : 
Mešani kan. sistem  
Trajnostna rešitev : 
Infiltracija padavinskih vod  Ločena rešitev : 
Ločen kan. sistem  
Ponikanje  
Kanalizacijski sistem  
Priporočeno po 
EN 752 
 
vodotok  Lokalna 
MČN 
WWTP
ČN  Comprehensive services: 
 
Knowledge sharing and  
professional support  
 
padavinsko vodo  
EU response: 
 
New legislation and 
directives  
Trajnostne rešitve   Trajnostno načrtovanje odvodnjavanja  
Zbiranje  Transport  Obdelava  Izpust  EN752  
Vaš  
projekt  Kanalizacijski 
sistem ? Omejena 
kapaciteta  
Ni kanalizacije  
Infiltra cija Regulacija 
pretoka  Zadrževanje  Onesnaženje  Lahke 
tekočine  
Maščobe  
Težke kovine  
Sediment i Jaški  Asfalt 
Beton  
Tlakovci  
Cevi Razred obr.  = ? 
Cevi DN = ?  Odvodnjavanje  
Točkovno  Razred obr.  = ? 
q = ? (l/s.ha)  
Zadostna kapaciteta  Qtreated = ? 
ACO Sistemska  
veriga  
Linijsko   ACO S istemska  veriga  
 ACO S istemska  veriga  
    Hvala za vašo pozornost !  
 Oton Jugovec    ROOF ABOVE THE RUINS OF A CHURCH, OTOK PRI DOBRAVI   1974             
    PORUŠENO   
 PROBLEMATIKA ENRGETSKE SANACIJE NASELIJ / GLAVARJEVA / FURST 
   DELNO USPELA ENERGETSKA SANACIJA     24 
         
 32 
 Energetske prenove in njeni 
pozitivni učinki 
Miha Mermal 
Direktor poslovne enote Misija: Zeleno 
 
Ljubljana, 30. maj 2016  •Ustanovljena   1954  
•Delniška družba  
•Lastništvo –  managerski odkup / zaposleni 
•Prihodki (2015)   61 mio EUR 
•Št. zaposlenih  450 
•Poslovne površine  800.000 m2 
•Dejavnost: upravljanje s Cityji in logistična 
dejavnost, upravljanje z nepremičninami drugih 
lastnikov 
•Število poslovnih enot:  4  
(Ljubljana, Logistični center, Misija: Zeleno, BTC 
PROP) 
•Število Cityjev:  3 
•(
BTC City Ljubljana, BTC City Novo mesto, BTC City 
Murska Sobota) 
•Več kot 40.000  vozil  dnevno  v BTC City Ljubljana  
•21 milijonov obiskov  na leto v BTC City  Ljubljana  Družba BTC   Investicije v trajnostni razvoj 
V zadnjih 15 letih je družba BTC v projekte 
trajnostnega razvoja vložila 
 
48,9  
mio EUR 
 Investicije v energetsko učinkovitost 
V zadnjih 5 letih je družba BTC v projekte energetske 
učinkovitosti (URE in OVE) vložila 
 
5,1  
mio EUR 
od tega 
 
v projekte URE. 
1,3  
mio EUR 
 Energetsko učinkoviti projekti 
V zadnjih 5 letih je družba BTC realizirala  
 
projektov v energetsko učinkovitost (URE in OVE). 
 
97 
 Pozitivni učinki URE projektov 
V zadnjih 5 letih je družba BTC s projekti URE prihranila 
 
6,0  
mio kWh 
energije 
 
0,6 
mio EUR 
V zadnjih 5 letih je družba BTC s projekti URE 
razbremenila okolje za  
 
4.220  
ton CO2 
 PRIMER 1: Energetska sanacija prezračevanja v Dvorani A 
• Zamenjava petih klima naprav v pritličju Dvorane A 
• Zamenjava regulacije in centralnega nadzornega sistema 
• Investicija je znašala 295.000 EUR 
• Investicija je bila sofinancirana s strani GEN-I 
 
Rezultat investicije 
 
0,02.000,04.000,06.000,08.000,010.000,012.000,014.000,016.000,018.000,0
01.10.
04.10.
07.10.
10.10.
13.10.
16.10.
19.10.
22.10.
25.10.
28.10.
31.10.
03.11.
06.11.
09.11.
12.11.
15.11.
18.11.
21.11.
24.11.
27.11.
30.11.
03.12.
06.12.
09.12.
12.12.
15.12.
18.12.
21.12.Poraba toplote v Dvorani A v kWh  
okt.-dec.2013
okt.-dec. 2014
V  letu 2014 je bilo za ogrevanje Dvorane A porabljeno 798,70 MWh toplotne 
energije, kar je v primerjavi z letom 2013 dobrih 56% manj.   
56 %   PRIMER 2: Celovita prenova razsvetljave v  
Logističnem centru 
• Temeljita prenova celotnega sistema zunanje in notranje razsvetljave (2012). 
• Investicija je znašala 227.000 EUR.  
• Razbremenitev CO2 v enem letu približno 270 ton.  
• Energetski in stroškovni prihranki v višini 524.000 kWh oziroma 55.000 EUR 
na leto. 
 PRIMER 3: Uvedba informacijskega sistema za  
energetski management 
• Razdrobljeno spremljanje rabe energije (več kot 750 merilnih 
mest). 
• Večja učinkovitost in boljša koordinacija energetskega   
menedžmenta, lažje spremljanje učinkovitosti izvedenih ukrepov. 
• Lažji obračun energije, obračun po dejanski porabi. 
• Krajši odzivni čas v primeru odstopanj (alarmiranje). 
• Posledično znižanje rabe energije in porabe energentov. 
• Je orodje za podporo energetskega standarda ISO 50001:2011. 
  PRIMER 3: Energetski management 
Puščanje vode 130 m3 dnevno, ki je odtekala zaradi priključitve 
novega uporabnika. Ocenjen prihranek 2.000 EUR.  PRIMER 3: Energetski management  
Zamenjava hladilnega medija v hladilnem agregatu. Z drugo vrsto  
medija se je poraba električne energije prepolovila.  Prednosti celovite prenove 
•Finančne (stroškovna učinkovitost) 
•Količinske  (nižja poraba energije) 
•Okoljske  (razbremenitev okolja z izpusti CO2) 
•Poslovne  (nova partnerstva, mreže, sodelovanja)  
•Posredne  (ugled družbe pri deležnikih)  
 Hvala za pozornost! 
 
 . 
Bivalno ugodje in energijska učinkovitost;  
koncept prenove RenovActive   
 
Neža Močnik u.d.i.a . 
VELUX Slovenija d.o.o.  
1  . 
Parametri bivalnega udobja  
Toplotno  (poleti in pozimi)  
Akustično  
Kvaliteta zraka  
Vizualno  
2 naravna osvetlitev  
vizualni učinki in 
nevizualni učinki  energijski prihranki  
pri ogrevanju in osvetlitvi  
zdravje in počutje uporabnika  
delovna učinkovitost  kriteriji trajnostne gradnje    . 
Pri načrtovanju stavb je potreben 
celosten pristop. Izhodišče  za 
gradnjo in prenovo naj bo udobje in 
zdravje uporabnika.  
 
 . 
Spodbujanje celovite prenove?  
Navodila in tehnične usmeritve za celovito energetske prenovo 
javnih stavb:  
Spodbuja se izvajanje kombinacije ukrepov: izolacija zunanjih sten, strehe in tal, boljša zasteklitev, 
nizkotemperaturno ogrevanje, toplotna črpalka, učinkovita razsvetljava, strešni solarni paneli, 
učinkovito prezračevanje…  
 
Direktiva  o energetski učinkovitosti stavb (2010/31/ EU, 19. maj 2010)  
9) Energetsko učinkovitost stavb bi bilo treba izračunati na podlagi 
metodologije, ki se na nacionalni in regionalni ravni lahko razlikuje.  
To poleg toplotnih značilnosti vključuje druge dejavnike, ki imajo vse 
pomembnejšo vlogo, kot so ogrevalne in klimatske naprave, uporaba 
energije iz obnovljivih virov, pasivni ogrevalni in hladilni elementi, osenčenje, 
kakovost zraka v prostoru, primerna naravna svetloba ter zasnova 
stavbe … 
 
 4  . 
Prenove in naravna osvetlitev  
5 
Poslabšanje osvetlitve  
 
Dodatna izolacija na fasadi  
Troslojna  zasteklitev – več 
emisijskih nanosov  
 
Vrednosti dnevne svetlobe se znižajo do 10% 
pri dodatni izolaciji debeline 100 mm na 
fasado*. 
 
Zid= 35 cm + 20 cm TI 
Troslojno  steklo tv = 0,67  
KDSav = 1,5%  
 
*Henning Larsen Architects, What about Daylight 2012  Zid = 35 cm  
Dvoslojno steklo tv = 0,79 
KDSav = 2,0%  
  . 
Prenove vrtcev  
Integralna ocena udobja  igralnic  v vrtcih  
Pajek , L., 2015,  Magistrsko  delo, Univerza  v Ljubljani , Fakulteta  za gradbeništvo  in geodezijo , mentorica  
M.Dovjak , somentorica  Ž.Kristl) 
 
18 vrtcev v osrednji Sloveniji, 25 igralnic  
 
Ugotovitve:  
V okviru  narejenih  analiz  se je izkazalo , da je udobje  v večini  obravnavanih  
vrtcev  slabo . Glede  na zahteve  zakonodaje  so bili neustrezni  predvsem  
svetlobno  udobje  (prenizke  vrednosti  Ei, neprimerna  distribucija  svetlobe ), 
kakovost  zraka  (previsoke  vrednosti  cCO2i) in zvočno  udobje  (previsoka  
Leqi).  
 
Zavedati se je treba problematike toplotnega in svetlobnega udobja, 
kakovosti notranjega zraka in zvočnega udobja (hrupa).  
 
Pri zagotavljanju zadostne dnevne osvetljenosti je potrebno več pozornosti 
nameniti načrtovanju odprtin, uravnavanju dnevne svetlobe s senčili in 
vzdrževanju le -teh. 
 . 
Učenci  so v učilnicah  z več dnevne  svetlobe  
hitrejši  v reševanju  matematičnih  testov  za 
20% in za 26% v bralnih  testih . 
 
Enakomerna  osvetlitev  učilnice  zvišuje  
sposobnost  učenja  za 19 – 20%.  
 
Otroci  in zaposleni , ki so izpostavljeni  
dnevni  svetlobi , so v primerjavi  z 
neizpostavljeno  skupino  manjkrat  odsotni  
zaradi  bolezni . 
 Vpliv dnevne svetlobe v šolah  
Večja učna sposobnost pri kvalitetni naravni osvetlitvi   . 
8 Vpliv notranje klime  
Večja produktivnost na delovnih mestih  
*Inštitut Fraunhofer ; Fraunhofer -Institut  für Bauphysik  IBP, 2014    
  večja delovna u činkovitost 
pri zdravi notranji klimi*  
 . 
Raziskava Healthy  Homes  Barometer 2016  
Kaj spodbuja Evropejce k prenovi?  
 
9 
jih želi zmanjšati 
stroške za energijo  
jih želi izboljšati splošno 
bivalno udobje  Izboljšati bivalno  
udobje in  
znižati stroške za 
energijo  
Energijski prihranki in bivalno udobje gresta 
z roko v roki, tako po starosti kot spolu.   . 
 
10 
 . 
Koncept prenove Renov Active  
Prototip  
 
Prenova stanovanjskega objekta  
(80 m2) iz leta 1920.   
Objekt pripada stanovanjskemu 
skladu  Foyer Anderlechtois , ki 
lasti 3.600 stanovanj , vključno s 
polovico od 330 hiš v soseski 
Bon Air, kjer se nahaja tudi 
objekt RenovActive . 
Objekt je bil nenaseljen in v zelo 
slabem stanju.  
 
Pred prenovo  Po prenovi   . 
Enakovredno  obravnavanje bivalnega 
udobja, energijske učinkovitosti in 
minimalnega vpliva na okolje.  
Osnovan na principu Aktivne hiše, dodatno 
upoštevana cenovna dostopnost in možnost 
replikacije.  
Kako prenoviti stanovanjski fond v zdrave in 
trajnostne stavbe?  
12 BIVALNO
UDOBJE  
ENERGIJA      OKOLJE  Izhodišče koncepta Renov Active   . 
7 elementov prenove  
 
Jašek svetlobe in zraka  Količina in kvaliteta  
dnevne svetlobe  
Senčenje  
Razširitev  
Ogrevanje  Izolacija  Hibridni sistem  
prezračevanja  
www.renovactive.velux.be  
  . 
Renov Active  
 
 . 
 
Renov Active   . 
 
KLJUČNE MISLI  
1. Vodilo pri prenovah naj bo zdravje in počutje človeka,  
    čemur naj sledi energijska učinkovitost.  
 
2. Vedeti moramo, kaj je bivalno ugodje.  
 
3. Parametri bivalnega ugodja morajo biti  
    v regulativi konkretneje opredeljeni.  
19 
.  MONITORING IN 
ENERGETSKO  
UPRAVLJANJA STAVB  
 
Primož Praper, EUTRIP d. o. o.  
Ljubljana, 30. 5. 2016 
 
 MONITORING 
 
•Kaj je monitoring porabe 
energije in bivalnega ugodja? 
•Kalorimetri in elektro števci 
omogočajo daljinsko odčitavanje 
podatkov  
•Namestijo se še temperaturni 
senzorji (lahko tudi vlage, CO2, 
prisotnosti, osvetljenosti).  
•Ključno je, da se podatki 
pošiljajo v kratkem časovnem 
obdobju  (15 minut, 1 ura), da 
lahko ukrepamo. 
•Podatki so na voljo v grafični 
obliki, z primerjavo s preteklimi 
podatki.  
 
ŽIČNO POVEZANE 
NAPRAVE BREZŽIČNO POVEZANE 
NAPRAVE 
STREŽNIK –  
OBLAK 
PODATKOV  
NAPRAVE ZA PRIKAZ 
PODATKOV  SISTEM 
ENERGETSKEGA 
UPRAVLJANJA 
•»sistem upravljanja z energijo« 
kot sklop medsebojno povezanih 
ali medsebojno delujočih 
elementov načrta, ki določa cilj 
energetske učinkovitosti in 
strategijo za doseganje tega cilja,  
in  
•»inteligentni merilni sistem« kot 
elektronski sistem, ki lahko meri 
porabo energije, ob čemer doda 
več informacij kot običajni števec 
ter lahko pošilja in prejema 
podatke z uporabo elektronske 
komunikacije 
Shema energetskega upravljanje po SIST EN ISO 50001 
INTELIGENTI  
MERILNI  
SISTEM 
Direktiva 2012/27/EU o energetski učinkovitosti  MONITORING NA 
URNEM NIVOJU  
•Grafični prikaz podatkov – 
informacij  
•Urne informacije 
•Dnevne informacije 
•Mesečne informacije 
•Odgovori na vprašanja, kdaj 
smo ogrevali prostor in 
koliko je bila temperatura. 
  
 GRAF 
TEMPERATUR, 
ZASEDENOST IN 
OGREVANJA 
•Ogled omogoča ukrepanje 
•Podatkovno rudarjenje 
omogoča analize 
(sodelovanje z razvojno 
raziskovalnimi institucijami 
(Center za gradbeno 
informatiko, FGPA)  0 10 20 30 40 50 60Kurilna sezona, prazna stavba, že doseženih
20 °CKurilna sezona, prazna stavba, že doseženih
21 °CKurilna sezona, prazna stavba, že doseženih
22 °CKurilna sezona, prazna stavba, že doseženih
23°CRAZISKAVE 10 
JAVNIH STAVB  
•Koliko ogrevamo, ko so 
stavbe prazne in je že 
doseženo 20, 21, 22, 23° C 
?!  VIZIJA NA PODROČJU ENERGETSKEGA 
•Vse stavbe nad 1.000 m2 imajo inteligentni merilni sistem. 
•Temperaturno (bivalno ugodje) je izboljšano, parametri so merljivi.  
•Podatkovno rudarjenje in strojno učenje pomaga pri regulaciji stavb.  
•Prihranek energije iz naslova energetskega upravljanje nad 20 %.  
•Pametna mesta z pametnimi stavbami za pametno energetsko 
upravljanje. 
  VPRAŠANJA, DISKUSIJA 
primoz.praper@gmail.com , EUTRIP,  d. o. o.   Celovit pristop k prenovi 
stavb s stališča njihovega 
življenjskega cikla  
mag. Sabina Jordan 
Oddelek za gradbeno fiziko 
sabina.jordan@zag.si  Priložnosti trajnostne gradnje pri prenovi stavb 
Ministrstvo za okolje in prostor RS 
Ljubljana, 30. maj 2016   Zakaj prenove stavb  
• Stavbe: 
– Zavetje, zaščita, specifično okolje 
– Zdravo, udobno bivanje in delovanje 
– Dejstvo: 90 % časa, vse višji kriteriji 
sabina.jordan@zag.si 2 
• Stanje v EU: 
– 24 milijard m2 v EU27 (2011) 
• Visoka raba energije – 200 kWh/m2a in več 
• Nizek standard toplotnega ugodja 
• Pospešiti prenove za doseganje ciljev 
20/20/20 
• Prenove v višini 3 % skupne tlorisne površine 
javnih stavb na leto (od 1. 1. 2014)   Celovit pristop pri prenovah 
• Načrtovanje prenov - upoštevanje: 
–Stanje stavbe  fizičen objekt 
–Tehnično stanje stavbe 
– Osnovne zahteve za gradbene objekte: 
• Mehanska odpornost in stabilnost 
• Varnost pri požaru 
• Higiena, zdravje in okolje 
• Varnost in dostopnost pri uporabi 
• Zaščita pred hrupom 
• Varčevanje z energijo in ohranjanje toplote 
  + 
• Trajnostna raba naravnih virov 
sabina.jordan@zag.si 3 
 Prenove kot posebej zahtevno delo 
• Odlično tehnično znanje  
– Materiali, sistemi, detajli,… 
• Sposobnost prilagajanja  rešitev: 
– Obstoječe stanje stavbe 
– Zakonodajne zahteve 
– Zahteve ZVKDS 
• Upoštevati širši trajnostni vidik: 
– Okoljski (energija, voda, surovine) 
– Kulturološki 
– Socio-ekonomski 
 
sabina.jordan@zag.si 4 
 Vpliv prenov stavb na okolje 
• Trajnostni energijski koncept za stavbe: 
1.Zmanjšanje potreb po energiji 
– Lokacija, makro-, mikrolokacija 
– Oblika, členjenost stavbe 
– Tehnična izvedba (TI, tesnost, senčenje,..) 
2.Raba obnovljivih virov energije 
3.Učinkovita raba fosilnih goriv 
• Bistveni korak = zmanjšanje rabe energije 
–Vgrajena/siva  energija (reciklirani, trajnostni proizvodi) 
– Obratovanje stavbe 
– Razgradnja, uničenje stavbe 
 
 sabina.jordan@zag.si 5 
1. Zmanjšanje 
potreb po energiji 
2. Raba obnovljivih 
virov energije 
3. Učinkovita 
raba fosilnih 
goriv 
  Analize življenjskega cikla 
• Vseživljenjske analize - LCA : 
– Celotna življenjska doba stavbe 
– Vsi vgrajeni procesi in proizvodi 
– Tudi za prenove! 
sabina.jordan@zag.si 6 
 LCA analize v praksi 
• Obstoječa stavba = kompleksen sistem 
– Številni gradbeni proizvodi vplivajo na skupno oceno 
– Kako oceniti obstoječe dele stavbe? 
– FAZA PROIZVODNJE vs. FAZA RABE  
 
sabina.jordan@zag.si 7 • Potrebe/ovire: 
– Baza podatkov (podatki za 
gradbene proizvode, sisteme, 
procese,...) 
– Prepoznavnost, konkurenčna 
prednost, okoljsko zavedanje, 
odgovornost 
 
 Uporabnost 
• EPD ( Environmental Product Declaration ) 
– Neodvisno verificiran in registriran dokument, ki podaja 
transparentne in primerljive podatke o okoljskih vplivih 
proizvoda v življenjskem ciklu 
– Opis proizvoda, procesa, funkcionalne enote, tip cikla,... 
– Relevanten standard: ISO 14025 (PCR) 
• Osnova: 
– Metodologija LCA 
– Serija standardov ISO 14040- 44 
 
sabina.jordan@zag.si 8  sabina.jordan@zag.si  9  
 
Hvala za vašo pozornost! 
 CELOVITE PRENOVE 
VEČSTANOVANJSKIH OBJEKTOV  
Tomaž Krištof, Studio Krištof d.o.o. 
Priložnosti trajnostne gradnje pri prenovi stavb  
Posvet MOP ob otvoritvi Zelenega tedna 2016  
30.05.2016   Stanje fonda večstanovanjskih objektov  
iz 50ih in 60ih let prejšnjega stoletja:  
1.PREMAJHNA STANOVANJA 
2.NEFUNKCIONALNA STANOVANJA 
3.POTRESNA (NE)VARNOST 
4.ENERGETSKA (NE)VARČNOST  
 
5.SOCIALNA STRUKTURA STANOVALCEV  Uporabna površina stanovanja  
na prebivalca Prenaseljenost stanovanj  Delež prebivalcev z občutno stanovanjsko prikrajšanostjo   Delež gospodinjstev, ki živijo v stanovanju z najmanj eno izmed naštetih težav:  
puščajoča streha, vlažne stene, vlažni temelji ali tla, trhli okenski okvirji ali tla    250.000 prebivalcev Slovenije  
živi v večstanovanjskih objektih grajenih pred letom 1963,  
ko še ni bilo sprejetih nobenih predpisov za zagotavljanje 
potresne varnosti stavb! 
 
Že malo močnejše tresenje tal bi sprožilo pravo socialno 
bombo (po študiji iz leta 2009 bi bilo samo v Ljubljani 
poškodovanih približno 28.000 stavb), resen potres pa 
celo humanitarno katastrofo. 
 Potresna ogroženost   Razpoke na fasadi bloka na Prulah 
 
Za zakritje teh razpok s toplotno 
izolacijo (brez konstrukcijske sanacije) 
lahko lastniki stanovanj pridobijo 
sredstva državnih skladov!   Potemkinove prenove 
 
Potemkinove prenove so tiste prenove, 
pri katerih v več ozirih dotrajano stavbo 
zgolj prekrijemo z novo fasadno oblogo, 
brez premisleka, kakšne pomanjkljivosti 
stavba dejansko ima. 
 Projekt prenove 
večstanovanjskega bloka Pr5   Razširitev bloka:  
povečanje obstoječih 
stanovanj 
Povišanje bloka:  
dodajanje novih 
stanovanj   Blok pred prenovo: 
 
- Majhna stanovanja 
- Brez dvigala 
- Potresno nezavarovan 
- Neizolirana fasada  Celovita prenova: 
 
1. 
Povečanje stanovanj  
2. 
Fleksibilnost stanovanj  Celovita prenova: 
 
3. 
Novo dvigalo 
4. 
Nove inštalacije   Celovita prenova: 
 
3. 
Protipotresna sanacija 
4. 
Energetska sanacija  Prenova Pr5 
Primerjava prej/potem  Prenova Pr5 
Primerjava prej/potem  Projekt prenove 
večstanovanjskega bloka Ts2   Razširitev bloka:  
stanovanj Povišanje bloka:  
stanovanj     RAST MESTA  Hvala! 
Tomaž Krištof, Studio Krištof d.o.o.  Potresna ogroženost v Evropi  
 
Države z največjim vplivom na evropsko 
politiko potresa ne poznajo.  Energetske sanacije 
-Majhno izboljšanje stanja fonda in 
stanovanjske prikrajšanosti 
prebivalstva; 
-Povečana zgolj energetska varčnost;  
-Nizki multiplikativni učinki subvencij.  
 
 Celovite prenove objektov so prenove, ki skušajo vse gradbeno-
tehnične in bivanjske lastnosti objektov, pri katerih je to možno in 
smiselno, izboljšati na nivo današnjih standardov gradnje in bivanja. 
Celovite prenove 
-Občutno izboljšanje stanja fonda in 
- Trajnostne prenove; 
-Visoki multiplikativni učinki 
subvencij; 
-Možnost zagona slovenske gradbene 
industrije. 
 
  PRIMERJAVA POSTOPKOV 
ENERGETSKA  SANACIJA PROTIPOTRESNA 
PRENOVA  
Opredelitev v zakonodaji  Investicijsko  vzdrževanje  Rekonstrukcija  
Soglasje etažnih lastnikov  75%  100%  
Dovoljenja  - Gradbeno dovoljenje, 
uporabno  dovoljenje 
Soglasja  - 
(izjemoma ZVKDS)  Vsa soglasja vseh  
soglasodajalcev  za GD 
Projektna dokumentacija - 
(izjemoma  PZI) Celotna  projektna dok. 
(IDZ, PGD, PZI, PID)  
Državne subvencije  30% vrednosti izolacije  -  ZAPLETI PRI POSTOPKIH 
ZA CELOVITO PRENOVO STANOVANJSKEGA BLOKA Pr5 
-Soglasje etažnih lastnikov : potrebno je pridobiti 100% 
soglasje vseh etažnih lastnikov stavbe;  
-Financiranje : pomanjkanje subvencij, neurejena možnost 
kreditiranja prenove za etažne lastnike;  
-Toga gradbena in prostorska zakonodaja : poseg šteje za 
rekonstrukcijo, pri kateri je potrebno dokazati, da vse 
lastnosti stavbe iz leta 1963 ustrezajo današnjih gradbenim 
standardom in prostorskih zahtevam; 
-Pridobivanje parcel : funkcionalno zemljišče, na katerega bi 
se širila stavba, ne pripada parceli stavbe in je v občinski lasti 
(ZVEtL );   
Meritve zraka v vrtcih in šolah  
 
Priložnosti trajnostne gradnje pri prenovi stavb, 30.05.2016  
Tomislav Kokalj, Erling d.o.o.   Spremljanje kvalitete zraka in bivalnih pogojev  
•večino časa preživimo v zaprtih prostorih,  
•kvaliteta zraka vpliva na naše zdravje, počutje, delovno sposobnost,  
•kvaliteta zraka je odvisna od različnih dejavnikov,  
•kakovost zraka vpliva na učne procese, 
•strmeti moramo k kvalitetnim bivalnim pogojem 
(ozaveščanje zaposlenih, otrok in staršev).  
 
  Tipične koncentracije CO2 in vpliv na ljudi  (t.i. Pettenkoferjeve vrednosti) Kakovost zraka v zaprtih prostorih  
Prostorski senzor  
CO2, temperature in rel. vlage  Zakaj je potrebno meriti  
Če želimo izboljšati bivalne pogoje, moramo najprej natančno vedeti  
kakšni so in kako se tekom dneva oziroma po dnevih spreminjajo.  
 
Odkrivanje vzrokov za slabše bivalne pogoje je osnova za izboljšanje 
kvalitete bivanja. 
 
Za izvajanje meritev potrebujemo enostavno in učinkovito orodje.   Spletna rešitev FCS EEM  
 
FCS EEM  je sodobna in zanesljiva rešitev  v oblaku, ki omogoča  uporabnikom 
spremljanje porabe različnih  vrst energije, odkrivanje vzrokov za morebitno 
povečano  porabo ter s tem osnovo za zmanjševanje  porabe in stroškov . 
Najpogosteje zbiramo podatke o porabi električne  energije, vode,   toplote, ... 
 
Prav tako omogoča  spremljanje bivalnih in zunanjih klimatskih pogojev. 
Najpogosteje spremljamo količino CO2, temperaturo, vlago, hrup, …  
 
Omogoča dostop in upravljate s pomočjo računalnika, tablice ali pametnega 
telefona. 
 
  Spremljanje bivalnih pogojev  
 
•merjenje trenutnih vrednosti, 
•prikaz minimalnih / maksimalnih vrednosti v izbranem časovnem obdobju,  
•prikaz izmerjenih vrednosti v obliki grafa ali tabele, 
•možnost izvoza podatkov za nadaljnjo obdelavo,  
•prikaz zgodovine izmerjenih vrednosti, 
•obveščanje o prekoračitvi nastavljenih mejnih vrednosti - 
avtomatsko pošiljanje elektronske pošte in/ali SMS sporočil.   Analiza bivalnih pogojev  
Zbiranje podatkov v daljšem časovnem obdobju omogoča:  
•poglobljeno analizo kvalitete bivalnih pogojev, 
•ugotavljanje morebitnih sprememb kvalitete bivalnih pogojev v 
določenih časovnih obdobjih,  
•podpora načrtovanju ustreznih ukrepov za izboljšanje bivalnih pogojev,  
•ugotavljanje učinkov sanacije objektov in ukrepov za izboljšanje bivalnih 
pogojev.  Praktični primer - VVZ Kekec Grosuplje  
Cilji 
•izboljšati kvaliteto bivalnih pogojev (CO2, temperatura, vlaga),  
•ozaveščanje zaposlenih, otrok in staršev glede bivalnih pogojev.  
 
Ukrepi 
•12 bivalnih prostorov opremili s senzorji (CO2, temperatura, vlaga), 
•stalno spremljanje vrednosti CO2, vlage in temperature, 
•prikazovalnik izmerjenih vrednosti CO2, temperature, vlage (semafor), 
•analiza izmerjenih vrednosti in nastavitev sistema prezračevanja,  
•namensko prezračevanje prostorov.  
  Primer meritev - dnevno  
 Primer meritev - tedensko  
 Primer analize kvalitete zraka  
 Prikaz podatkov na zunanjem prikazovalniku  
 Kako izboljšati kvaliteto bivalnih pogojev  
•meriti in spremljati kvaliteto bivalnih pogojev (CO2, temperatura, 
vlaga, hrup, …), 
•analizirati kvaliteto bivalnih pogojev v najbolj obremenjenih terminih 
(prihod v šolo, malica, kosilo, predstave v šolskih prostorih, …),  
•ugotoviti vzroke za morebitne slabe bivalne pogoje, 
•sprejeti ustrezne ukrepe (prezračevanje, dodatno vlaženje zraka, 
zvišanje/znižanje temperature v prostorih, …).  
  Kje se uporablja FCS EEM 
•občine,  
•šole,  
•vrtci, 
•dvorane, 
•zdravstveni domovi,  Najpogosteje se uporablja v objektih kot so: 
•bolnišnice,  
•domovi za ostarele, 
•trgovski centri, 
•poslovni, industrijski objekti, 
•stanovanjski objekti, ...  Prednosti v primerjavi z drugimi rešitvami  
•avtomatski zajem podatkov, 
•trajno hranjenje podatkov na način, ki omogoča nadaljnjo obdelavo,  
•uporabnik ni omejen na opremo določenega proizvajalca,  
•poljubni krmilniki in senzorji (lahko tudi obstoječi),  
•dostopnost podatkov kjerkoli in kadarkoli, 
•uporabnik lahko na enostaven način nastavi poljubne prikaze 
trenutnih meritev (poraba, CO2, temperatura, vlaga,…),  
•uporabnik lahko definira poljubne  grafe in poročila,  
•prikaz podatkov na zunanjem prikazovalniku (TV, monitor, ...), 
• možnost uporabe mobilne merilne enote.   Praktični primer uporabe spletne rešitve FCS EEM  
www.facilitycaresystem.com   Za konec  
O kvaliteti zraka in ostalih bivalnih pogojev je potrebno razmisliti že v fazi načrtovanja 
gradnje in prenove objektov, saj lahko na tak način najlažje zagotovimo kvalitetne 
bivalne pogoje, ustrezno stopnjo ugodja bivanja ter zmanjšamo stroške investicije.  
 
Kako vam lahko pomagamo 
Pregledamo trenutno stanje na področju energetske porabe in bivalnih pogojev, na 
podlagi izkušenj svetujemo in predlagamo ustrezne ukrepe in rešitve, izvedemo 
rešitve.  
  
Dodatne informacije 
tomo.kokalj@erling.si 
Erling d.o.o., telefon: 01 512 74 60 
 
Oblak je bližje, kot mislite. / The cloud is closer than you think.  
 
 REZULTATI	ANKETNEGA	VPRAŠALNIKA:	
Pred	posvetom	je	bil	prijavljenim	udeležencem	poslan	spletni	vprašalnik	na	katerega	je	odgovorilo	28	udeležencev.			
	
1.	Kaj	si	predstavljate	pod	izrazom	"trajnostna	gradnja"? 	
	
1. Upošteva	vse	gradbene	in	sociološke	vidike.	
2. Človeku	prijazna,	dostopna,	low	tech,	z	minimalnimi	vplivi	na	okolje	
3. Vzdržno	na	dolgi	rok	
4. Prijazna	do	okolja	v	celotnem	življenjskem	ciklu.	
5. Ves	proces	graditve	od	zasnove	projektne	naloge,	koncipiranja,	projektiranja,	gradnje	
uporabe	in	vzdrževanja	ter	razgradnje	objekta,	ki	temelji	na	trajnostnih	kriterijih	(na	primer	OPEN	HOUSE	http://www.sgg.si/wp-content/uploads/2015/12/OPEN_HOUSE-navodila-za-trajnostno-ocenjevanje-
stavb.pdf	)	
6. Zadovoljitev	tehničnih,	sociotehničnih	in	družbenih	zahtev/sistemov	
7. Uporaba	trajnih	materialov		in	okoljsko	odgovorna	gradnja	
8. Pravilno	izbiro	materialov	in	izvedbo	
9. Načrtovanje	in	izvedba	gradenj,	ki	upošteva	vse	vidike,	ki	jih	je	treba	upoštevati;	tudi	varnost.		
10. Gradnja,	ki	je	vzdržna	in	ne	porabi	resursov	naših	potomcev	
11. Energetsko	učinkovite	stavbe	z	velikim	odstotkom	pri	gradnji	uporabljenega	lesa	
12. Način	gradnje,	ki	v	vseh	fazah	(snovanje,	definiranje,	izvajanja,	upravljanje)	predvideva	projektne	rešitve	primerne	celotnemu	"življenjskemu"	ciklu	objekta.	
13. Trajnostna	gradnja	v	prvi	vrsti	pomeni	pravilno	izbiro	materialov	in	izvedbo	
14. pravilna	izbira	gradbenega	materiala,	njegova	izvedba,	obvladovanje	kasnejših	stroškov	vzdrževanja	objekta	itd..	
15. ustrezna	zasnova,	izbor	materialov,	lokacija	
16. Gradnja	z	dolgo	življenjsko	dobo.	
17. Izvedba	gradnje	s	sodobnimi	ekološko	varnimi	materiali	v	gradben,	strojnem,	elektro	in	IKT	smislu	s	posebnim	poudarkom	na	trajnostni	energetiki	-	URE	in	OVE.	Trajnostno	zgrajen	objekt	mora	nuditi	optimalno	bivalno	in	delovno	ugodje.	
18. Ustvarjati	s	čim	manjšim	vplivom	na	okolje	in	prihodnjim	generacijam	omogočiti	
zdravo	okolje.	Uporaba	materialov,	pridobljenih	v	lokalnem	okolju	oziroma	v	čim	
ožjem	krogu	(manj	transportov,	lokalna	zaposlitev),	nizkoenergijski	materiali	
 (materiali,	ki	porabijo	manj	energije	za	proizvodnjo),	kvaliteta	pri	konstrukcijski	
zasnovi	in	umestitvi	v	prostor	(NK	z	dolgo	dobo	trajanja,	estetika).	
19. Nizko-energetska,	nizka	vgrajena	energija,	fleksibilna,	stroškovno-učinkovita	
20. Energetsko	nepotratnost	in	zadržanje	resursov	za	prihodnje	generacije	
21. Način	gradnje	po	zdravi	pameti,	z	mislijo	na	celoten	življenjski	cikel	stavbe	...	
22. Stavbe,	ki	ustrezajo	uveljavljenim	merilom	trajnostne	gradnje.	
23. Celovit	pristop	-	kakovostno,	ekonomično,	trajno,	zdrava	pamet!!,	ekološko,	energetsko	učinkovito	
24. Pri	trajnostni	gradnji	ima	prenova	pred	novogradnjo	nedvoumno	prednost.	Dokler	obstaja	"neuporabljan"	stavbni	fond,	je	potrebno	le	tega	preurediti	v	kvalitetne	bivalne,	poslovne	ali	delovne	prostore,	preden	se	z	novogradnjami	zaseda	tako	dragocene	še	nepozidane	lokacije.	Na	splošno	pomeni	okolju	prijazno	gradnjo,	kar	pomeni	celovito	razumevanje	vplivov	objekta	na	okolje,	tako	urbanističnih	(umestitev	objekta	v	prostor)	in	oblikovnih	-	sožitje	stavbe	z	okoljem	in	kulturnimi	vrednotami,	pomembno	je	premišljeno	načrtovanje,	pravilna	izbira	naravnih,	trajnostnih,	avtohtonih	materialov	in	izdelkov	(lokalnega	izvora),		kvalitetna	izvedba,	v	nadaljevanju	pa	pravilno	vzdrževanje	objekta.	Gradnja	in	uporaba	objekta	mora	biti	ekonomična,	skladna	z	načeli	skrbnega	ravnanja	z	okoljem	in	ohranjanja	naravnih	virov.	Objekt	mora	zagotoviti	kakovostne	bivalne	pogoje,	biti	mora	funkcionalno	in	racionalno	zasnovan	ter	zdravstveno	neoporečen.	Poraba	energije	za	obratovanje	trajnostnega	objekta	mora	biti	nizka	in	iz	obnovljivih	virov.	
25. Trajnostna	gradnja	je	način	gradnje,	ki	najmanj	obremenjuje	okolje	in	ljudi. 	
26. Holistični	pristop	
27. Gradnja	na	dolgi	rok.	
		2.	Kaj	bi	po	vašem	mnenju	morala	vsebovati	celovita	prenova	stavb? 	
	
1. Celovitost,	kvaliteto.	
2. Energetska	sanacija,	prostorska	sanacija,	programska	sanacija,	lca	-	life	cycle	analysis	
3. Dober	premišljen	načrt,	premišljeno	izvedbo,	smiselna	pravila	
4. V	prvi	vrsti	energetsko	prenovo,	seveda	trajnostno,	pa	tudi	v	pogledu	statike,	potresa,	ekonomike	(vendar	dolgoročne!),	nacionalni	vidik	
5. Z	energijskega	vidika	doseganje	standardov	skoraj	nič	energijske	stavbe	(tudi	z	
uporabo	pasivnih	tehnologij	senčenja,	prezračevanja,	ogrevanja	on	hlajenja),	
minimiziranje	rabe	vode,	prenova,	ki	izboljšuje	bivalno	ugodje	in	na	splošno,	prenova,	ki	poleg	energijskih	upošteva	še	trajnostne	kriterije.	
6. Prenovo	hišne	tehnike	(Haustechnik)	in	prenovo	ovoja	
7. Analiza	stroskov	gradnje,	vzdrzevanja	in	vpliv	na	okolje.	Certificiranje	objektov	po	dgnb	standardom	ki	je	podprt	z	evropskimi	sredstvi.	
8. Mora	upoštevati	energijsko	vrednost,	naravne	materiale,	samozadosnost...	
9. Oceno	iz	vseh	vidikov.	
10. Celovit	pristop	
11. Predvsem	več	znanja	in	ozaveščanja	prebivalstva	
12. Projektna	preveritev	vseh	bistvenih	lastnosti	stavb	in	nato	izvedba	najnujnejših	in	finančno	najučinkovitejših	izvedbenih	ukrepov	za	začetek	novega	"življenjskega"	cikla	stavbe.	
13. Zagotovitev	zdravih	in	ekonomsko	in	socialno	opravičljivih	pogojev	bivanja	
14. Energetsko	sanacijo,		učinkovito	rabo	energije,	materialov,	obnovljivih	virov	
15. Poleg	gradbenih	tudi	strojna,	elektro	in	ostala	dela	
16. Odvisno	od	objekta	do	objekta.	 17. Prenovljen	ovoj	zgradbe	z	ustreznimi	izolacijskimi	materiali,	posodobitve	
strojnih	in	elektro	instalacij	v	smislu	URE,	uvedba	energetskega	monitoringa	in	upravljanja	s	preverjanjem	bivalnega	ugodja.	
18. Upoštevanje	vseh	parametrov:	varnost,	zdravje,	vpliv	na	okolje,	trajnost,	stroški,	kaj	se	bo	dogajalo	po	koncu	življenjskega	cikla	torej	pogled	na	vseživljenjskih	cikel...	
19. Poleg	celostne	energetske	sanacije,	vzpostaviti	energetski	krog	(voda,	sanitarije,	toplota,	elektrika,	ravnanje	z	odpadki,	deponije	gradbenega	materiala	za	sekundarno/ponovno	uporabo),	estetska	prenova	v	celostnem	smislu	(na	ravni	vasi,	zaselka,	dela	mesta	ali	mesta	kot	celote	-	vpliv	na	krajino)...	morda	še	kaj	pa	se	sedaj	ne	spomnim.	
20. Vse:	od	ogrevanja	in	prezračevanja	do	izolacije...drugače	nima	smisla	
21. Enako	prejšnjemu	+	funkcionalnost	+	dobra	arhitekturna		rešitev	
22. Pri	pripravi	projektne	dokumentacije	za	prenovo	morajo	biti	upoštevani	vsi	vidiki	 -	tako	kot,	da	bi	stavbo	postavljali	na	novo.	Izvedba	prenove	pa	je	potem	
lahko	tudi	fazna,	oz.	mora	slediti	ciljem	projekta	celovite	prenove.	
23. Izpolnjevanje	čim	širšega	nabora	zahtev	meril	trajnostne	gradnje.	
24. Odvisno	od	stanja	zgradbe,	vsekakor	prenova	ovoja	v	smislu	preprečevanja	odtoka	energije,	ostalo	po	potrebi	in	glede	na	stanje		
25. Celovita	prenova	stavb	pomeni	veliko	več,	kot	le	energetsko	sanacijo	objekta,	ki	v	najožjem	pomenu	besede	pomeni	le	posege	na	ovoju	stavbe,	kot	so	dodatna	toplotna	izolacija	fasad	in	zamenjava	stavbnega	pohištva.	Celovita	prenova	stavbe	pomeni	tudi	statične,	funkcionalne,	prostorske,	tehnične	in/ali	sanitarne	izboljšave,	na	primer	dodatna	zvočna	izolacija	med	stanovanji,	protipotresna	sanacija	objekta,	vgradnja	dvigala.	Poleg	izboljšanja	energetske	bilance	pomeni	celovita	prenova	stavbe	tudi	dvig	gradbene	kakovosti	objekta	in	dvig	bivalnega	ugodja.	Po	celoviti	prenovi	objekta	se	kakovost	in	način	življenja	v	"stari"	stavbi	v	maksimalnem	mogočem	obsegu	približata	ravni,	ki	je	pričakovana	pri	novih	gradnjah.		
26. Celovita	prenova	stavb	bi	morala	biti	usmerjena	v	zagotavljanje	kvalitete	objekta	v	smislu	čim	večjega	udobja	in	čim	manjših	obratovalnih	stroškov	
27. Kakovost	bivanja	
28. Vse	ključne	elemente	učinkovitosti	in	udobja.	
		
3.	Kaj	lahko	vi	oz.	vaše	podjetje	ali	ustanova	doprinesete	k	boljšim	prenovam	stavbnega	
fonda	v	Sloveniji? 	
	
1. Svetovanje.	
2. Imamo	veliko	izkušenj,	predvsem	pa	uporabljamo	programsko	opremo	(autodesk	revit),	ki	omogoča	celostno	bim	(building	information	modelling)	načrtovanje	in	kasnejše	pametno	upravljanje	in	vzdrževanje	stavb	(facility	management)	
3. Pošteno	in	kvalitetno	izvedbo	
4. Z	izobraževanjem	
5. Kot	udeleženec	EU	razvojno	raziskovalnih	projektov	na	to	tematiko	lahko	sodelujemo	pri	prenosu	znanj,	preko	svojega	omrežja	povezav	v	EU	pa	lahko	pomagamo	zainteresiranim	podjetjem	k	vključitvam	v	projekte	(ker	menimo,	da	so	pomemben	vir	prenašanja	in	generiranja	znanj).	SGG	deluje	tudi	kot	nacionalni	podporni	član	iniciative	Renovate	Europe.	Na	tem	nivoju	pomagamo	sooblikovati	politiko	in	predpise.	Ravnokar	sodelujemo	v	akciji	podajanja	pobude	komisarju	Caneti,	v	kateri	želimo	doseči	višje	cilje	v	zvezi	z	energetsko	prenovo	stavb.	 6. Vrhunska	strokovno	tehnična	dokumentacija	in	brezkompromisen	nadzor	
odličnega	izvajalca	
7. Imamo	materiale,	ki	so	v	skladu	s	smernicami	in	zahtevami	
8. Inovacije,	celovit	pristop,	hitrejše	izvedbe,	konkurenčnost...	
9. Znanje	(usposabljanje)	s	področja	varstva	pred	požarom	v	stavbah.	
10. Znanje	in	pripravljenost	na	nove	tehnologije	
11. Širjenje	ozaveščenosti	in	znanja	
12. Celovite	prenove	naših	objektov	se	skušamo	v	čim	večji	meri	lotevati	na	zgoraj	opisani	način	in	po	uspešno	opravljenih	prenovah	bomo	zainteresiranim	lahko	ponudili	izkušnje	"dobre	prakse".	
13. Vključitev		konoplje	in	drugih	rastlin,	zračnost,	prime	v	gradbene	materiale	
14. Pravočasno,	sistematično	in	organizirano	načrtovanje	bodočih	prenov	
15. Obveščanje	splošne	populacije.	
16. Vključitev	energetskega	monitoringa,	upravljanja	in	trajnostnega	ozaveščanja	-	izobraževanja.	
17. Produkte	za	boljšo	energetsko	učinkovitost	stavb,	trajno	vrednost	stavb	in	brez	škodljivih	vplivov	na	okolje	in	z	možnostjo	ponovne	uporabe...		
18. Prednostno	projektiranje,	gradnja,	prenova	z	naravnimi	gradbenimi	materiali	iz	lokalnega	okolja.	
19. Inovativne	pristope	
20. Izvajamo	gradnje	na	zgoraj	opisan	način		izobražujemo	ostale	deležnike	pri	gradnji	
21. Izdelujemo	projekte	celovite	prenove	stavb	z	upoštevanjem	vidikov	trajnostne	gradnje.	
22. Ponudba	gradbenih	materialov	in	znanja	za	izpolnjevanje	zahtev	TG.	
23. Veliko!	
24. Arhitekti	v	projektivnem	biroju	kubus	arhitektura	se	že	vrsto	let	srečujemo	s	prenovami	obstoječih	zgradb.	Temelj	našega	delovanja	je	tankočutni	odnos	do	obstoječe	arhitekture	in	velika	odgovornost	do	prostora	v	katerem	delujemo.	Pridobljene	praktične	izkušnje	in	teoretična	znanja	ter	zavezanost	poglobljenemu	delu	so	garancije	za	izdelavo	kvalitetne	projektne	dokumentacije	za	prenovo.	Pravilno	načrtovana	prenova	objekta,	izdelana	na	osnovi	preučitve	obstoječega	stanja	zgradbe,	je	pogoj	za	dobro	izvedbo	trajnostne	prenove	posameznega	objekta.	
25. Kvalitetno	izvedbo	gradbenih	posegov,	in	strokovno	svetovanje	laični	javnosti.	
26. Osveščanje,	kreiranje	dobrih	praks	
27. Kvalitetne	gradbene	rešitve.	
		4.	Katere	merljive	trajnostne	kriterije	bi	morali	po	vašem	mnenju	uvesti	pri	celoviti	prenovi	stavb,	zlasti	javnih? 	
	
1. Cena/kvaliteta,	garancije,	reference.	
2. Energetske,	prostorske,	socialne,	lca,...	Javne	zgradbe	bi	morale	dajati	zgled!	
3. Zdravo	pamet	-	kaj	je	smiselno	ne	glede	na	trenutno	modo	
4. Vsaj	GWP	-	okoljski	vpliv	v	celotni	dobi	
5. Menimo,	da	je	smiselno	vključiti	vse	kriterije	(glede	na	izbrano	metodologijo;	DGNB	na	primer),	saj	le	to	vodi	k	celostnemu	razumevanju	trajnostnosti	stavb	in	gradnje	nasploh.	
6. Vrhunsko	in	odgovorno	interdisciplinarno	inženirstvo	tako	v	načrtovanju	kot	v	izvedbi	
7. Dgnb	standard	certificiranje.	
8. Energetska	učinkovitost,	ekološka	sprejemljivost,	zdravo	bivalno	okolje,		zavarovanje	virov	surovin	in	ekonomska	učinkovitost	skozi	celotno	življenjsko	obdobje	stavbe	 9. Kvaliteto,	življenjsko	dobo,	razgradnjo	proizvodov/stavb,	kvaliteto	storitev	(pri	
načrtovanju	in	gradnji).	
10. Poraba	energije	po	prenovi,	lcc	analiza,	uporaba	lokalnih	materialov	
11. Les	
12. Eden	od	kriterijev	bi	lahko	bil	strošek	investicije	na	skupno	tlorisno	površino	stavbe	(€/m2)	v	odvisnosti	od	dokazanega	podaljšanja	življenjske	dobe	stavbe,	ki	mora	v	tem	
času	omogočati	tudi	polno	funkcionalnost	glede	na	predvideno	dejavnost.	Zagotovo	
pa	bi	(pred	"običajnimi"	poslovnimi	stavbami	v	lasti	države)	morale	imeti	prednost	javne	stavbe	nacionalnega	pomena,	v	katerih	se	izvajajo	in/ali	proizvajajo	vsebine	za	širšo	javnost.	Možen	prednostni	kriterij	med	takšnimi	stavbami	bi	lahko	bil	povprečno	dnevno	število	ur	(zaposlenih	in	obiskovalcev	širše	javnosti)	na	skupno	tlorisno	površino	stavbe.	
13. Energijsko	varčnost,	potresno	varnost,	ustrezno	zračnost	in	zaščita	pred	umetnimi	sevanji		
14. Učinkovit	stavbni	ovoj,	zdravju	škodljive	snovi,	opravljanje	objektov	
15. Spremljanje	učinkov	gradnje,	vpliv	na	okolje,	obvezno	usposabljanje	uporabnika	pri	uporabi	stavbe	
16. Mikroklima	prostora	(temperatura,	vlaga,	CO2,	radon,	formaldehidi,	osvetljenost,	hrupnost),	energijski	kazalci	ogrevanja,	hlajenja,	porabe	električne	energije	po	kvadraturi	in	osebah,	ogljični	odtis	...	
17. Požarna	varnost,	potresna	odpornost,	odpornost	pred	vplivi	iz	okolja,	kvaliteta	bivalne	klime...	
18. Energetska	učinkovitost,	svetlobne	razmere,	cena,	zrak...	
19. Zasnovo	,	tehnologijo	
20. Ne	vem,	zakaj	katerega	od	kriterijev	ne	bi	bilo	treba	upoštevati.		
21. Če	govorimo	o	trajnostnih	vidikih,	brez	celovitega	pristopa	ne	gre.	Pri	snovanju	je	potrebno	upoštevati	vse	vidike	(ne	le	energetsko	varčnost),	ter	na	podlagi	ugotovljenega	dejanskega	stanja	individualno	presoditi,	če	obstajajo	konkretne	omejitve,	ki	omogočajo	le	delno	prenovo.	
22. Uvesti	bi	bilo	potrebno	vse,	vendar	ustrezno	ponderirane	(uravnotežene)	glede	na	pomembnost	in	relevantnost	glede	na	predviden	gradbeni	poseg.	
23. Poraba	energije,	trajnostni	kriteriji	
24. Porabo	energije,	bivalno	udobje	(kvaliteta	zraka,	svetloba,	hrup),	stabilnost	objekta	
25. Kriterij	prevzemanja	odgovornosti	in	kakovostna	izvedba,	transparentnost	in	učinkovitost	formalnih	projektnih	postopkov	
26. Rok	trajanja,	vzdrževalne	stroške,	cena/učinkovitost.	
		Dodatno	sporočilo	organizatorjem	posveta 	
1. Definirati,	kaj	"trajnost"	sploh	je.	
2. Bim	=	prihodnost.	To	dokazujejo	ZDA	in	Združeno	kraljestvo,	ki	sta	ga	že	uzakonila.	Počasi	jim	sledijo	preostale	evropske	države	od	Skandinavije	navzdol!	Gre	za	celostno	obravnavanje	
3. Naj	podaljševanje	predavanj	ne	pride	v	poštev	
4. Le	tako	naprej!	pohvalne	so	takšne	vsebine	
5. Omogočite	medsebojno	spoznavanje	in	mreženje	udeležencev.	Na	konferenci	o	razvoju	kadrov	v	Laškem	je	bilo	sodelovanje	prepoznano	kot	prioriteta	za	doseganje	razvojnih	ciljev	družbe,	med	katere	sodi	tudi	trajnostna	gradnja.	http://www.sklad-kadri.si/si/razpisi-in-objave/naslovnica/novica/n/prvi-dan-konference -o-razvoju-
kadrov/	 6. Učiti,	učiti,	učiti	vse	deležnike	grajenega	okolja	razumeti	in	implementirati	IPD,	BIM,	
LEAN&GREEN	v	vsakodnevno	prakso,	ki	je	v	razvitem	svetu	že	poštevanka!!!	pri	nas	pa	v	povojih!!!!	
7. Veselim	se	posveta	in	upam,	da	bo	čim	bolj	produktiven	
8. Sprejete	ideje	naj	se	upoštevajo	pri	sprejemanju	odločitev	(pri	novi	gradbeni	zakonodaji)	in	posledično	tudi	udejanjijo.	
9. Želim	si	čim	več	konkretnih	idej	in	rešitev	po	posameznih	področjih.	
10. Naj	se	poskuša	vzpostaviti	dvosmerno	komunikacijo,	naj	ne	bodo	le	predavanja	-	ljudje	vedo	veliko. 	
11. Potrebujemo	belo	knjigo	o	trajnostni	gradnji,	problemi	neustrezne	zakonodaje	in	nekompetentnih	izvajalcev...	
12. Nujno	spremljati	in	podati	pripombe	na	osnutek	gradbene	zakonodaje	
13. Dosledna	uvedba	trajnostni	načel	ni	potrebna	le	v	gradbeništvu,	temveč	v	celotni	družbi.	S	parcialnimi	rešitvami	ne	bomo	prišli	nikamor,	oz.	dokazujemo,	da	trajnostnih	načel	sploh	ne	razumemo	ali	pa	jih	ne	jem ljemo	resno. 	
14. Prehod	od	besed	k	dejanjem.	
15. Peljite	rešitve	v	smeri	realnih	rešitev	-	in	ne	eksotičnih	rešitev,	ki	ne	morejo	veljati	za	večino	stavb....	
16. Ustvariti	pogoje	za	dvig	kvalitete	gradbeništva,	ne	pa	bluzit	z	vedno	novimi	zakoni,	ki	se	jih	modificira	na	tri	mesece.	
17. Preventiva	in	ne	kurativa	
18. Hvala	za	vabilo	in	uspešno	izvedbo	želim.	
		KOMENTARJI	IN	PREDLOGI	UDELEŽENCEV	POSVETA:	
- Bistvo	prenove	je	izboljšanje	kakovosti	bivanja,	za	kar	so	potrebni	znanje	in	veščine	izvajalcev	in	projektantov	
- vzpostaviti	regulativo	za	podjetja	in	izvajalce	v	gradbeništvu	
- učinkovit	monitoring	nad	izvedenimi	deli	in	merljivi	kazalniki	doseženih	ciljev	
- vpeljati	kriterije	tudi	za	požarno	varnost	
- poseben	poudarek	je	potrebno	nameniti	ozaveščanju	širše	javnosti	in	končnih	uporabnikov	o	prednostih	celovite	prenove	
- klasifikacija	in	sistemizacija	gradbenih	materialov	
- vpeljava	in	uporaba	BIM	programske	opreme	
- predvideti	dodatno	izobraževanje	in	licenciranje	projektantov	in	izvajalcev	za	
trajnostno	gradnjo	
	
		ZAKLJUČEK:	Vsi	udeleženci	posveta	se	strinjajo,	da	je	povezovanje	in	interdisciplinarni	prenos	znanja	nujen	za	kakovosten	pristop	k	celovitim	rešitvam	v	trajnostni	prenovi.	G.	Galonja	je	pozval	k	ponovitvi	skupne	debate	za	pridobitev	merljivih,	ključnih	kriterijev	trajnostnih	prenov	stavb	in	organizacijo	ožje	delovne	skupine,	ki	bo	povezala	pomembne	deležnike	s	tega	področja.			
Fotogalerijo	s	posveta	si	lahko	ogledate	na	spodnji	povezavi: 	http://www.mop .gov.si/si/medijsko_sredisce/novica/article//6865/ 	
Sporočilo	za	javnost:	 http://www.mop.gov.si/si/medijsko_sredisce/novica/article//6864/ 	
	
V SLOVENSKI VOJSKI 
NOVI  SOKOLI
ŠTEVILKA2FEBRUAR 2019 2 SV
 SV 3
VSEBINA
4	 AKTUALNO
PREDLOG RESOLUCIJE O STRATEGIJI NACIONALNE 
VARNOSTI V JAVNI OBRAVNAVI
6	 INTERVJU
LANI JE BILO PRVIČ VEČ KOT 50.000 OBISKOVALCEV
NATOVI MINISTRI SPREJELI DOKUMENTE IN 
USMERITVE GLEDE OBRAMBNEGA PLANIRANJA
V BUKAREŠTI O SKUPNI VARNOSTI IN OBRAMBI EU
V MÜNCHNU O MEDNARODNIH VARNOSTNIH IZZIVIH
13	 IZ	NAŠIH	ENOT
26 LET SLOVENSKIH VOJAŠKIH POMORŠČAKOV
AMERIŠKO-SLOVENSKO URJENJE V PODPORO 
NOVI ZMOGLJIVOSTI V SLOVENSKI VOJSKI 
NOVI VOJAKI PRISEGLI DOMOVINI
VOJAŠKA OPERACIJSKA RAZISKAVA IN 
EKSPERIMENT: MODELIRANJE SIL JURIJ 2019
USPOSOBILI NOVE  SOKOLE
VABIMO VAS NA POSVET
USPEŠNOST IN UČINKOVITOST DELOVANJA 
OBRAMBNIH ATAŠEJEV
25	 OBJAVE	MINISTRSTVA	ZA	OBRAMBO
30	 VIDELI	SMO
SKUPNO URJENJE POSADK VOJAŠKIH LADIJ
37	 NAPISALI	STE
RESNO ALI NERESNO O KARTOGRAFIJI?
40	 IZ	VOJAŠKE	ZGODOVINE
UPOR V VOJSKI JE PRERASEL V DRŽAVLJANSKO VOJNO
LETALSTVO TERITORIALNE OBRAMBE
GENERALA DVEH VOJSK
48	 JEZIKOVNI	KOTIČEK
JEZIKOVNA USTREZNOST ŽIVIL SUHEGA 
DNEVNEGA OBROKA
ENOTNOST
BRUCE W. JENTLESON: THE PEACEMAKERS: LEADERSHIP 
LESSONS FROM TWENTIETH-CENTURY STATESMANSHIP
4012
3014 1310
22 18UVODNIK
Najkrajši mesec v letu se bliža koncu. Tudi februarja se je v 
obrambnem sistemu in Slovenski vojski veliko dogajalo. 
Ministrstvo za obrambo je v sodelovanju s Fakulteto za družbene vede 
pripravilo prvo javno predstavitev in strokovno razpravo o predlogu 
resolucije o strategiji nacionalne varnosti Republike Slovenije. Gre za 
temeljni razvojno-usmerjevalni dokument na področju nacionalne 
varnosti, ki ga bodo v prihodnosti obravnavali državni svet, po 
medresorskem usklajevanju pa tudi vlada in državni zbor. 
Letos mineva petnajst let, odkar je bila med Ministrstvom za obrambo 
in Občino Pivka podpisana pogodba, s katero so nekdanji opuščeni 
vojaški objekti ministrstva prešli v last pivške občine. To je bila podlaga 
za začetek razvoja Parka vojaške zgodovine Pivka, ki velja za enega 
izmed največjih in najbolje obiskanih muzejskih razstavnih stavb pri 
nas. Park s svojo bogato muzejsko ponudbo iz leta v leto privablja 
številne obiskovalce iz vseh delov Slovenije. Obiščejo ga tudi tuji 
gosti, ki jih zanimajo poleg razstavnih predmetov in pridobivanja 
doživljajskih izkušenj informacije, povezane z vojno za samostojno 
Slovenijo leta 1991. Z direktorjem parka smo se pogovarjali o načrtih 
za njegov razvoj.
Februarsko dogajanje v Slovenski vojski so popestrili pripadniki 
10. polka, ki so se skupaj z zavezniki usposabljali za stezosledce. 
Predstavljali bodo jedro zmogljivosti za izvidovanje, označevanje 
in nadzor pristajališč helikopterjev. V polku so usposobili nove 
pripadnike, ki so po 14 dneh dela zasluženo pridobili rdečo baretko. 
Nosili jo bodo ponosno in častno v spomin na zgodovino enote ter njene 
dosežke. Enota je nastala že leta 1996, ko je bil oblikovan tedanji 10. 
bataljon za mednarodno sodelovanje kot prva enota SV. Že od začetka 
delovanja jo sestavljajo samo profesionalni vojaki. V svojo organizacijo 
je vnesla nekatere nove organizacijske pristope in načine delovanja po 
Natovih merilih, metodah in standardih. 
Spremljali smo še usposabljanje posadk vojaških ladij Triglav in 
Ankaran, ki so se ob podpori vojaškega letalstva Slovenske vojske v 
slovenskem morju urile v postopkih združenega bojevanja. Pri tem je 
bilo še posebej poudarjeno urjenje iz obrambe pred napadi iz zraka in 
iz postopkov bojnega reševanja na morju.
Marko PišlarBogato 
dogajanje na 
obrambnem 
področju in 
v Slovenski 
vojski
 4 SV
 SV 5AKTUALNO
PREDLOG RESOLUCIJE 
O STRATEGIJI 
NACIONALNE VARNOSTI 
V JAVNI  OBRAVNAVI
Foto: Bruno ToičMinistrstvo za obrambo in Katedra za obramboslovje Fakultete za družbene 
vede sta v sredo, 20. februarja, na Fakulteti za družbene vede organizirala prvo 
predstavitev in strokovno razpravo o predlogu resolucije o strategiji nacionalne 
varnosti Republike Slovenije. Dokument so predstavili vodja medresorske delovne 
skupine, ki je predlog pripravila, in državni sekretar na Ministrstvu za obrambo dr. 
Klemen Grošelj, državni sekretar na Ministrstvu za notranje zadeve mag. Sandi 
Čurin in vršilka dolžnosti direktorice Urada Vlade RS za varovanje tajnih podatkov 
mag. Nataša Dolenc.
RESOLUCIJO	JE	TREBA	POSODOBITI 	
GLEDE	NA	SPREMEMBE	V 	
VARNOSTNEM 	OKOLJU
Resolucija o strategiji nacionalne varnosti 
Republike Slovenije je temeljni razvojno -
-usmerjevalni dokument na področju naci -
onalne varnosti, ki med drugim določa stra -
tegijo zagotavljanja nacionalne varnosti, 
nacionalne interese in nacionalnovarnostne 
cilje. Resolucija je podlaga za pripravo in 
dopolnjevanje posebnih strateških in dru -
gih razvojnih ter doktrinarnih dokumentov 
na področju nacionalne varnosti in za ureja -
nje vprašanj v povezavi z zagotavljanjem na -
cionalne varnosti. 
Kot je na predstavitvi predloga pojasnil dr -
žavni sekretar na Ministrstvu za obrambo 
dr. Klemen Grošelj, je zdaj veljavna reso -
lucija iz leta 2010 sicer primerna, glede na 
spremembe v varnostnem okolju zadnje -
ga desetletja pa jo je treba posodobiti. Cilj 
medresorske skupine je tako bil posodobiti 
dokument, ki bo pomenil ustrezen odziv na 
sodobne varnostne izzive in bo predstavljal 
izhodišča za posodobitev vseh najpomem -
bnejših normativnih podlag nacionalno -
varnostnega sistema. Dr. Grošelj je razpra -
vo na FDV ocenil kot zelo pozitivno, saj so 
sodelujoči prispevali več strokovnih pre -
dlogov, ki jih bodo v medresorski skupini 
obravnavali.
Med najpomembnejšimi vsebinskimi spre -
membami so, kot je pojasnil državni sekre -
tar na MO, dopolnitev geopolitičnega in 
geostrateškega položaja Republike Slove -
nije ter njeno mednarodno varnostno oko -
lje. Zaradi sprememb zlasti po letu 2014 je 
tudi bistveno dopolnjeno poglavje o med -
narodnem varnostnem okolju. Dr. Grošelj 
je še dodal, da virov ogrožanja nacional -
ne varnosti niso več razdelili na globalne, 
nadnacionalne in nacionalne, ter opozo -
ril, da lahko posamezne grožnje spreminja -
jo svoji pojavno obliko in stopnjo ogrožanja nacionalne varnosti. Opredelitev posame -
znih tveganj oziroma groženj so posodobi -
li, nekatera tveganja pa na novo dodali. V 
poglavju o odzivanju na vire ogrožanja in 
tveganja nacionalne varnosti so posodobi -
li posamezne nacionalne politike, dodali so 
migracijsko politiko, dopolnili pa so tudi 
načine odzivanja na tveganja. Podobno, kot 
so bile kot nove oblike tveganj dodane hi -
bridne grožnje, je bilo dodano odzivanje na 
hibridne grožnje. Nekatere načine odzivanja 
na grožnje so spremenili, kot na primer pri 
informacijsko-kibernetskih grožnjah, tero -
rizmu in nasilnem ekstremizmu, vojaških 
grožnjah ter hudih in organiziranih oblikah 
kriminala.
Dr. Grošelj je povedal, da je v okviru odzi -
vanja na hibridne grožnje predvidena dolo -
čitev nadresornega organa za spremljanje 
in koordinacijo odzivanja ter da sta zno -
traj vzpostavljanja organa za informacijsko -
-kibernetsko področje zagotovljena celovito 
upravljanje področja in koordinacija z dru -
gimi udeleženci, tudi zasebnimi. V okviru 
odzivanja na terorizem in nasilni ekstremi -
zem je predviden sprejem nacionalne stra -
tegije za njuno preprečevanje in povečanje 
pooblastil Slovenski obveščevalno-varno -
stni agenciji s sočasno ustanovitvijo organa, 
ki bi bil pristojen za nadzor nad izvajanjem 
pooblastil obveščevalno-varnostne skupno -
sti na področju varovanja ustavne ureditve.
RESOLUCIJA 	DOPOLNJENA 	
GLEDE	NA	POSODOBLJEN 	
KONCEPT	KRIZNEGA 	
UPRAVLJANJA	IN	VODENJA
Glede odzivanja na nezakonite migracije je 
predviden sprejem strategije s celovitim pri -
stopom in vključitvijo tudi njihovih pozitiv -
nih vidikov. Pri preprečevanju in odzivanju 
na vojaške grožnje je poudarjeno zagotavlja -
nje nacionalnih obrambnih sposobnosti, 
vanj pa je vključena tudi civilna obramba. Pri odzivanju na ogrožanje javne varnosti je 
dodana ogroženost suverenosti in demokra -
tične ureditve Republike Slovenije, v okvi -
ru odzivanja na hude in organizirane oblike 
kriminala pa so dodali hudo obliko krimi -
nala in poudarili potrebo po krepitvi ope -
rativnih zmogljivosti ter ustreznih norma -
tivnih in drugih sprememb. Med tveganji in 
odzivanji nanje so upoštevana tudi tista, ki 
izhajajo iz demografskih dogajanj, tehnolo -
ške spremembe in drugo.Na področju sistema nacionalne varnosti so, 
kot je dodal dr. Grošelj, osvežili opredelitev 
obrambnega sistema, pri čemer so v besedi -
lo uvedli pojem civilne obrambe. V sistemu 
notranje varnosti so opredelili, da bo Repu -
blika Slovenija pospeševala sodelovanje med 
ustanovami ter izmenjavo podatkov. Doda -
no je besedilo s področja obveščevalno-var -
nostne skupnosti, ki opredeljuje določene 
osebe, naloge, poslanstvo in načrtovan ra -
zvoj. Na področju obvladovanja naravnih in 
drugih nesreč predlog resolucije prinaša po -
sodobljeno opredelitev vloge Sveta za naci -
onalno varnost, njegove operativne skupine 
in Nacionalnega centra za krizno upravlja -
nje. Poleg tega je, kot je še povedal državni 
sekretar na MO, besedilo resolucije dopol -
njeno glede na posodobljen koncept krizne -
ga upravljanja in vodenja. 
POMEN	SODELOVANJA	MED 	
RAZLIČNIMI	DOMAČIMI	IN 	
MEDNARODNIMI 	USTANOVAMI 	
Državni sekretar na Ministrstvu za notranje 
zadeve mag. Sandi Čurin je predstavil štiri 
področja, pri katerih je notranje ministrstvo 
sodelovalo ob pripravi besedila nove resolu -
cije, in spremembe, ki so jih vnesli v besedi -
lo. Gre za področja terorizma in nasilnega 
ekstremizma, hudih in organiziranih oblik 
kriminala, nezakonitih migracij in podro -
čje ogrožanja javne varnosti. Mag. Čurin je 
izpostavil pomen sodelovanja med različni -
mi ustanovami doma kot tudi z mednaro -
dnimi ustanovami in v okviru regionalnih 
pobud. Mag. Nataša Dolenc, vršilka dol -
žnosti direktorice Urada Vlade RS za varo -
vanje tajnih podatkov, ki je do vzpostavitve 
nacionalnega organa pristojen za področje informacijsko-kibernetske varnosti, je izpo -
stavila vseobsežnost in brezmejnost infor -
macijsko-kibernetskih groženj, saj tovrstni 
napadi vplivajo na celotno družbo in drža -
vo. Povedala je, da informacijsko-kibernet -
ske grožnje danes določajo stopnjo varnosti 
v mednarodnem okolju in posledično na -
cionalno varnostno politiko držav, njihove 
interese in cilje. Suverenost v kibernetskem 
prostoru postaja nova politična stvarnost, 
saj imamo v sistemih neodvisno tehnolo -
gijo, povezano s kritično infrastrukturo ter 
z delovanjem ustanov in gospodarstva. Ob 
tem je poudarila, da se bo proces informati -
zacije še povečeval, in opozorila na nujnost 
povečevanja sredstev, ki so zdaj zelo skro -
mna. Slovenija tovrstnih groženj ne more 
obvladati, čeprav se zdi, da jih lahko. Mag. 
Nataša Dolenc je še dodala, da je predlog re -
solucije temelj za celovit sistem upravljanja 
tveganj in groženj.
Predlog resolucije je objavljen in dostopen na 
spletnem mestu e-demokracija, na katerem 
je besedilo mogoče komentirati. Razpravi 
na Fakulteti za družbene vede bo sledila raz -
prava v državnem svetu. Po medresorskem 
usklajevanju pa morata predlog obravnavati 
tudi vlada in državni zbor.  6 SV
 SV 7
INTERVJU
LANI	JE	BILO	PRVIČ	VEČ	KOT 	
50.000	OBISKOVALCEV
Foto: Bruno ToičLetos mineva 15 let, odkar je bila med Ministrstvom za obrambo in Občino Pivka 
podpisana pogodba, s katero so nekdanji opuščeni vojaški objekti ministrstva v 
Pivki prešli v last pivške občine. Ta se je zavezala, da bo objekte obnovila in v njih 
uredila vojaški muzejski kompleks z obsežno zbirko eksponatov, med katerimi so 
danes številni vojaški topovi, vozila, letala, topništvo, vojna lokomotiva, diverzant -
ska podmornica itn. Park vojaške zgodovine Pivka je v 15 letih prerastel v hitro 
razvijajoč muzejski turistični center, ki s pestrostjo razstavnih predmetov in boga -
stvom zbirk privablja vse več obiskovalcev iz Slovenije in tujine, saj prinaša edin -
stven pogled tako v narodno kot svetovno vojaško zgodovino. Preteklo delo in 
predstave o razvoju parka bomo predstavili v pogovoru z direktorjem mag. Jan -
kom Boštjančičem. Pogovor z direktorjem Parka vojaške zgodovine 
Pivka mag. Jankom Boštjančičem
Kako je nastala zamisel za 
vzpostavitev parka?
Nekdanja vojašnica ob robu Pivke je vse od 
osamosvojitve propadala. Če smo natanč -
nejši, je Slovenska vojska v kompleksu starih 
pivških vojašnic uporabila samo garaže in v 
tem delu zgradila novo pivško vojašnico. Na -
stanitveni del vojašnice je bil opuščen in je 
postal predmet plenjenja. K devastaciji kom -
pleksa je prispevalo še snemanje filma Zvene -
nje v glavi leta 2002, predvsem pa dejstvo, da 
je začela Slovenska vojska zgradbe uporablja -
ti kot poligon, na katerem so urili postopke 
urbanega bojevanja. Vojašnica stoji ob Pivki 
in tudi neposredno ob magistralni cesti, zato 
se je breme propadajočega kompleksa zgradb 
za lokalno skupnost zdelo veliko. Najprej je 
bilo mišljeno, da bi kompleks spremenili v in -
dustrijske oziroma obrtne namene, vendar se 
je kmalu pokazalo, da je kompleks za to ne -
primeren. Ko pa smo zaznali težave, ki jih je 
imela Slovenska vojska s starimi odpisanimi 
oklepniki in drugimi vojaškimi vozili ter to -
povi, smo dobili zamisel, da bi v opuščenih 
vojašnicah uredili vojaški muzej. 
Kako se danes spominjate tistega časa?
Ko ocenjujem obdobje pred petnajstimi leti, 
se po eni strani smejem naši naivnosti, po 
drugi pa se čudim takratnemu mladostnemu 
pogumu, skoraj predrznosti. Dejstvo pa je, 
da je bilo treba nekaj narediti in da tako ve -
likih težav preprosto ni bilo mogoče prezreti. 
Na srečo so stvari potekale po skoraj najbolj -
šem scenariju in danes ima Slovenija vojaški 
muzej velikih razsežnosti, ki nam ga zavida -
jo tudi sosednje države.
Dve leti pozneje je bil odprt prvi 
paviljon s tankovsko-artilerijsko zbirko, 
nato pa se je zbirka parka bliskovito 
razširila in dopolnjevala. Katere so 
bile najpomembnejše prelomnice 
v 15-letnem razvoju parka?
Septembra leta 2006 se je odprl prvi paviljon 
tankovsko-artilerijske zbirke, ki se danes 
imenuje paviljon B. Šlo je za skromen zače -
tek, saj je bilo skupaj obnovljenih in predsta -
vljenih sedem tankov oziroma oklepnikov 
ter še nekaj topov in tankovskih motorjev. 
Okolica objekta je bila za silo urejena, prav 
tako tudi dostopna cesta. Sosednji objek -
ti brez oken in z udrtimi stenami so delova -
li zelo moreče. Kljub vsemu je to bil dober za -
četek. Prišli so prvi obiskovalci in začeli smo 
pridobivati nove izkušnje. V naslednjih letih 
se je pojavila možnost koriščenja sredstev iz 
skladov Evropske unije, ki smo jo z veseljem izkoristili in začeli obnavljati objekt za objek -
tom. Pomembna prelomnica v razvoju parka 
je bila, ko smo leta 2011 dobili podmornico 
P-913. Dogodek je bil odmeven v vseh me -
dijih in zelo dobro sprejet v širši javnosti, ti -
stega leta pa se je obisk v parku skoraj pod -
vojil. Med prelomnice lahko štejemo tudi 
kohezijsko operacijo celovite ureditve kom -
pleksa parka v skupni vrednosti čez 5,6 mili -
jona evra, ki smo jo izvajali med letoma 2014 
in 2015. V okviru operacije je bila dopolnjena 
infrastruktura parka, sezidan je bil nov pa -
viljon, obnovljenih je bilo 40 eksponatov in 
nekdanjih vojaških vozil. Postavljena sta bila 
tudi nova garaža za vozne eksponate in poli -
gon za prikazne vožnje. Eden izmed odmev -
nih dogodkov je bila tudi pridobitev nemške 
vojaške lokomotive 52-4936, njen prevoz v 
park in zatem obnova leta 2017.
Glede na uspešen razvoj in izjemne 
razvojne zmonžnosti je bil leta 2010 
podpisan dogovor o izpopolnitvi 
projekta Parka vojaške zgodovine 
Pivka z muzejskimi depojskimi 
kompleksi treh narodnih muzejev, 
in sicer Muzeja novejše zgodovine, 
Tehniškega muzeja in Narodnega 
muzeja Slovenije. Odprtje depojev je 
pomenilo dodatno oživitev zbirk v 
parku, saj je del hranjenega arhiva na 
ogled tudi v t. i. oglednih depojih. Kaj je 
razširitev muzejsko depojske dejavnosti 
v resnici pomenila za ponudbo parka? 
Vzpostavitev oglednih muzejskih depojev 
treh narodnih muzejev v okviru Parka vo -
jaške zgodovine Pivka je pomembna prido -
bitev. Gre za zelo zanimive zbirke. Obisko -
valci, ki so si jih ogledali lani med turistično 
sezono, ko so bili depoji resnično na ogled, 
so bili navdušeni. Ministrstvo za kultu -
ro na žalost ta objekt vse bolj dojema kot 
skladišče. Za letošnjo sezono še na primer 
ne vemo, če in kdaj bo odprt za obiskoval -
ce. To pa je v grobem v nasprotju z dogo -
vorom med Ministrstvom za obrambo in Ministrstvom za kulturo ter Občino Pivka 
iz leta 2010, na podlagi katerega je projekt 
prevzelo Ministrstvo za kulturo. Prav tako 
je v nasprotju z namenom, za katerega so 
bila pridobljena evropska sredstva za obno -
vo in oživitev tega objekta. Upajmo, da se 
bodo stvari kmalu uredile in bodo ogledni 
depoji čim prej in čim bolj služili ne samo 
ohranjanju, temveč tudi predstavljanju naše 
narodne dediščine širši javnosti. 
Izvedba tako obsežnega projekta ureditve 
parka ni bila preprosta, saj je zahtevala 
zagotavljanje finančnih sredstev za 
izvedbo obnove. Kako ste zagotovili 
denar za uresničitev tega projekta?
Projekt s finančnega vidika res ni bil pre -
prost, saj je presegel deset milijonov evrov 
naložb. Pomembno dejstvo je tudi, da park 
ni v Ljubljani ali kakšnem drugem večjem 
mestu, temveč v Pivki, ki ima kot občina 
samo 6000 prebivalcev. Za uspešno izved -
bo projekta so bila ključna sredstva iz ra -
zvojnih skladov Evropske unije, saj se brez 
njih park ne bi razvil. Zmagovalno pa je bilo 
sodelovanje med Ministrstvom za obram -
bo oziroma Slovensko vojsko na eni strani 
in lokalno skupnostjo na drugi strani. Mi -
nistrstvo je vstopilo v projekt z opuščeni -
mi vojašnicami in odpisanimi vojaškimi 
sredstvi, lokalna skupnost pa z možnostjo 
črpanja evropskih sredstev in pripravlje -
nostjo sofinancirati projekt ter v njem pre -
poznati svoj osrednji razvojni projekt. Park 
vojaške zgodovine je danes v Sloveniji pre -
poznan kot eden izmed najuspešnejših pri -
merov koriščenja evropskih sredstev, saj re -
zultat ni samo obnovljen kompleks zgradb 
in veliko število razstavnih predmetov, tem -
več je nastal sodoben muzejsko-turistični 
kompleks, ki privablja množice obiskoval -
cev. Vse to ustvari tako neposredne pozitiv -
ne gospodarske učinke kot tudi veliko dru -
gih dobrih učinkov na lokalni, regionalni in 
narodni ravni. Ko ocenjujem obdobje pred petnajstimi leti, 
pogumu, skoraj predrznosti. Dejstvo pa je, da 
je bilo treba nekaj narediti in da tako velikih 
težav preprosto ni bilo mogoče prezreti.  8 SV
 SV 9
občutiti oziroma doživeti. K temu 
na primer spadajo ogled notranjosti 
podmornice P-913, letenje na 
simulatorju z letalom Mig-21 idr. Boste 
s takšnim pristopom nadaljevali?
Sodobne muzejske smernice resnično zahte -
vajo doživetje in čim pristnejšo muzejsko iz -
kušnjo. Obisk notranjosti podmornice je eno 
izmed takšnih doživetij, v katerih lahko vsaj 
bežno okusimo življenje pod morsko gladi -
no. Prav obisk podmornice je pri obiskoval -
cih še zmeraj prepoznan kot najatraktivnejši 
del obiska. Prav posebno doživetje pa omo -
goča simulator letenja, ki ga je razvilo podje -
tje AFormX in je bil prava uspešnica prejšnje 
sezone. Simulator sestavlja originalni pilot -
ski sedež letala Mig-21 s komandno ročico in 
še nekaj drugimi originalnimi deli, vse sku -
paj pa je izpopolnjeno z računalnikom in 
očali za virtualno resničnost. Še posebno nas 
veseli, da so tudi nekdanji piloti, ki so lete -
li z migi, opisali izkušnjo na simulatorju kot 
zelo pristno. Tako lahko obiskovalci v parku 
na nek način doživijo vojaško izkušnjo vse 
od morskih globin do nebesnih višin . Izzivov 
na tem področju je še veliko. Eden izmed ve -
čjih izzivov je ogled notranjosti tanka. Obi -
skovalci se najpogosteje pritožijo, da ne mo -
rejo v tank. Pri tem je seveda težavna njihova varnost, saj se lahko hitro poškodujejo. Kljub 
temu se bomo v prihodnosti trudili, da bi 
obiskovalcem pod določenimi pogoji omo -
gočili ogled tankove notranjosti. Če bi vse 
skupaj izpopolnili še s simulatorjem, bi bila 
to zagotovo uspešna pridobitev. 
Kakšni so vaši prihodnji načrti 
glede delovanja, razvoja in vodenja 
Parka vojaške zgodovine Pivka?
Nadaljnji razvoj parka je večplastna zgod -
ba. Na sistemskem področju bo treba v naj -
krajšem času urediti naš status. Park bo torej 
treba vpisati v razvid muzejev in zagotovi -
ti vsaj delno državno sofinanciranje. Na po -
dročju vlaganj izstopa vsak dan večja potre -
ba po novem paviljonu, saj stoji veliko vozil 
zunaj ali pa v garažah in skladiščih čakajo na 
vselitev v zbirko. Nenehno tudi spremljamo 
sredstva iz razvojnih skladov Evropske unije, 
vendar trenutno ni na razpolago primernih 
virov. Park se bo seveda nenehno razvijal in 
izpopolnjeval z novimi razstavami, razstav -
nimi predmeti ter se dopolnjeval z dodatno 
turistično ponudbo. Samo tako bomo uspe -
li obdržati rast števila obiskovalcev. Druge 
poti ni. Svojim sodelavcem večkrat položim 
na srce misel, da bomo ob prekinitvi ofenzive 
verjetno izgubili vojno. Kot ugotavljate, je dobro sodelovanje 
med Ministrstvom za obrambo in 
Občino Pivka temelj hitrega in uspešnega 
razvoja Parka vojaške zgodovine Pivka. 
Seveda. Verjetno gre za najuspešnejši pri -
mer sodelovanja med lokalno skupnostjo in 
Ministrstvom za obrambo oziroma Sloven -
sko vojsko pri nas. Sicer je res, da je vsako 
vodstvo na ministrstvu drugače obravna -
valo projekt parka, vendar je bilo po drugi 
strani sodelovanje s posameznimi enota -
mi in poveljstvi Slovenske vojske v splo -
šnem zelo dobro. Pomembno vlogo je imel 
pri tem Vojaški muzej Slovenske vojske, ki 
je naš pomemben partner v tem projektu. 
Park velja za enega izmed najbolj 
obiskanih muzejev v Sloveniji. 
Koliko obiska ste opazili v 
zadnjem obdobju in kakšna je 
pričakovana rast v prihodnosti?
Leta 2018 smo v Parku prvič presegli 50.000 
obiskovalcev na leto, kar je bil naš srednje -
ročni cilj in kar nas po obiskanosti uvršča v 
vrh slovenskih muzejev. Gre za zavidljiv re -
zultat, ki pa ne dovoli mirovanja, saj se je 
treba vsako leto znova potruditi in vlagati 
vedno več energije v ohranjanje oziroma ve -
čanje števila obiskovalcev. 
Pivka ima dobro zemljepisno lego, saj 
leži ob prometnici, ki zlasti v poletnem 
času proti Kvarnerju in Dalmaciji vodi 
veliko turistov. Ti si pogosto prav v Pivki 
privoščijo čas za kratek postanek in obisk 
parka. Koliko je park zanimiv za tuje 
goste in od kod večinoma prihajajo? 
V strukturi obiskovalcev še zmeraj prevladu -
jejo slovenski gostje, ki jih je približno 75 od -
stotkov. Delež tujih obiskovalcev se vztraj -
no povečuje, pri čemer prevladujejo gostje iz 
Italije, Hrvaške, Madžarske in Češke. Veči -
na tujih gostov se pri nas ustavi na poti proti 
morju, vse več pa je tudi takšnih, ki obišče -
jo Park v okviru turističnega obiska Sloveni -
je. Vojaška zgodovina tujce v splošnem zelo 
zanima, v nasprotju s pričakovanji pa kaže -
jo velik interes tudi za muzejsko predstavi -
tev vojne za obrambo naše samostojnosti leta 
1991. 
V želji po še večji prepoznavnosti in 
privlačnosti ponudbe ste pred več 
kot desetimi leti v parku pripravili 
Festival vojaške zgodovine, ki je 
prerasel v največji vojaškozgodovinski 
spektakel tudi na narodni ravni. To 
dokazuje množičen vsakoletni obisk 
ljudi iz skoraj vse države. Kako ste 
zadovoljni z organizacijo festivala?
Festival vojaške zgodovine spremlja razvoj 
parka že od vsega začetka. Gre za osrednji 
dogodek leta pri nas, ki je hkrati prerasel v 
največji turistični dogodek v Občini Pivka. 
Organiziramo ga z različnimi ponazoritve -
nimi društvi, ki predstavljajo vojske iz raz -
ličnih zgodovinskih obdobij. V zadnjih letih 
se v festivalsko dogajanje vse aktivneje vklju -
čuje Slovenska vojska, saj je festival odlična 
priložnost za njeno predstavitev. Lanski fe -
stival je tako na primer zaznamovala 25-le -
tnica delovanja Enote za specialno delovanje 
SV. Nekaj tisoč navdušenih obiskovalcev si je 
Tudi vloga naših sosedov v Pivki, prej 45. 
oklepnega bataljona, danes 45. centra gose -
ničnih bojnih vozil, je bila nezanemarljiva. 
Skupno smo rešili veliko tehničnih in logi -
stičnih težav. Tako poveljniki kot moštvo so 
bili vedno pripravljeni sodelovati. Podobno 
je bilo v logističnem polku in logistični bri -
gadi, kjer so nam pomagali in nas podpirali 
pri različnih transportih. V prvih letih pro -
jekta je veliko pomenila tudi pomoč meha -
ničnih delavnic Slovenske vojske, kjer je po -
tekala obnova prvih razstavnih predmetov. 
Po drugi strani se zdi, da ima park še veliko 
neizkoriščenih zmožnosti glede promocije 
Slovenske vojske. Do zdaj je bilo sicer nare -
jenih nekaj manjših korakov v tej smeri na 
našo pobudo, ki pa ne predstavljajo sistema -
tičnega pristopa k promociji vojske ter po -
pularizaciji vojaških poklicev. 
Park vojaške zgodovine je pomemben 
tudi z narodnega vidika, saj je v njem 
na ogled neprecenljiva nacionalna 
vojaškozgodovinska zbirka, ki prikazuje 
pestro zgodovino tega prostora, zlasti 
pa nastanek nove slovenske države in 
potek osamosvojitvene vojne. Zamisel, 
da se je to zgodilo ravno v Pivki, je 
prepredena s simboliko, saj se je prav V strukturi obiskovalcev še zmeraj prevladujejo 
slovenski gostje, ki jih je približno 75 odstotkov. 
Delež tujih obiskovalcev se vztrajno 
povečuje, pri čemer prevladujejo gostje iz 
Italije, Hrvaške, Madžarske in Češke. 
Večina tujih gostov se pri nas ustavi na poti proti 
morju, vse več pa je tudi takšnih, ki obiščejo 
Park v okviru turističnega obiska Slovenije.Nadaljnji razvoj parka je večplastna zgodba. 
Na sistemskem področju bo treba v najkrajšem 
času urediti naš status. Park bo torej treba 
vpisati v razvid muzejev in zagotoviti vsaj delno 
državno sofinanciranje. Na področju vlaganj 
izstopa vsak dan večja potreba po novem 
paviljonu, saj stoji veliko vozil zunaj ali pa v 
garažah in skladiščih čakajo na vselitev v zbirko.
gre za največji muzejski kompleks v državi 
in edino celovito muzejsko predstavitev na -
stanka naše države, pa je vse skupaj prepu -
ščeno trgu in naklonjenosti lokalne skupno -
sti. Po eni strani nas to dejstvo sili k večji 
atraktivnosti razstav, nenehnemu izboljševa -
nju ponudbe in sistematičnemu reklamira -
nju. Težave se pojavijo z javno službo, ki jo 
večinoma izvajamo, saj nam ljudje vsak dan 
prinesejo razstavne predmete in dokumente, 
povezane z vojaško zgodovino. Zajetje, obde -
lava in hranjenje predmetov, dokumentov ali 
pa ne nazadnje tudi posameznih pričevanj je 
nekaj, kar težko pokrijemo s turistično dejav -
nostjo, vendar je iz narodnega vidika zelo po -
membno. Žal se pri nas zlahka najde denar 
na primer za najbolj abstraktne projekte, za 
ohranjanje zgodovinskega spomina na naci -
onalno vojaško zgodovino ali pa vojno leta 
1991 pa veliko težje. 
Poleg stalnih muzejskih zbirk imate v 
svoji ponudbi tudi občasne in gostujoče 
razstave, organizirate strokovne posvete 
ter še nekatere druge dogodke. Skladno 
s sodobnimi muzejskimi smernicami 
nenehno bogatite svojo ponudbo z 
novimi razstavnimi predmeti, ki jih 
je mogoče ne samo videti, temveč tudi iz tega kraja 26. junija 1991 začela 
agresija JLA na takrat osamosvojeno 
Republiko Slovenijo. Kakšen je 
pomen teh razstav za ohranjanje 
zgodovinskega spomina na slovensko 
vojaško zgodovino, našo osamosvojitev 
in rojstvo nove slovenske države?
V povezavi z osamosvojitvenim dogajanjem 
in nastankom slovenske države je res, da si 
je park na podlagi zgodovinskega pomena 
lokacije zamislil kot svoje temeljno poslan -
stvo ohranjanje zgodovinskega spomina na 
ta prelomni čas. Pri tem nimamo konkuren -
ce, saj pri nas, če izvzamemo nekaj manjših 
razstav in muzejskih sob, ni celovite muzej -
ske predstavitve te teme. Z ozirom na našo 
vojaško zgodovino oziroma vojaško zgodo -
vino našega prostora pa v splošnem velja, da 
predstavlja slovenski geografski prostor, ki 
ga večinsko poseljujemo Slovenci, eno izmed 
strateško najpomembnejših območij v Evro -
pi. Zgodovinsko dogajanje je zato le malok -
daj naš prostor zaobšlo. Že od pradavnine so 
se čez naše kraje selila ljudstva in premika -
le vojske, prav tako so tukaj potekali različni 
spopadi. To je dejstvo, ki ga ne smemo poza -
biti in zanemariti, posledica tega pa je bogata 
vojaško-zgodovinska materialna in nemate -
rialna dediščina, ki jo je treba ohraniti. ogledalo razstavo, ki je bila pripravljena ob 
tem prazniku, predvsem pa dinamično pred -
stavitev enote. 
V parku večji del sredstev za svoje 
delovanje zaslužite s svojo dejavnostjo. 
Kako se park še financira?
V parku več kot tri četrtine prihodkov, nuj -
nih za delovanje, zaslužimo na trgu, torej s 
prodajo vstopnic in drugo ponudbo, kot so 
simulator letenja, rojstnodnevne zabave, 
športna srečanja itn Razliko pokriva Občina 
Pivka kot ustanoviteljica našega javnega za -
voda. Država za delovanje parka ne prispe -
va nič. Na nek način je to težko razumeti, saj  10 SV
 SV 11
Na razpravi o nadaljnjem razvoju skupne varnosti in obrambe EU na 
delovnem zasedanju sta bili poudarjeni uvajanje globalne strategije EU 
in zagotavljanje koherentnosti med različnimi obrambnimi pobudami. 
Te pobude obsegajo stalno strukturno sodelovanje (PESCO), usklajen 
letni pregled na področju obrambe, načrt razvoja zmogljivosti, razvoj 
evropskega obrambnega sklada ter institucionalnega okvira za zmoglji -
vosti za načrtovanje in vodenje vojaških neizvršilnih misij skupne var -
nostne in obrambne politike. Ministri so razpravljali tudi o vprašanju, 
kako naj EU rešuje nove težnje in tehnološke novosti pri razvoju oboro -
ženih sil. Strinjali so se, da je bil na področju uvajanja globalne strategije 
s področja varnosti in obrambe v zadnjem času dosežen velik napredek. 
Leta 2018 je bila večina aktivnosti usmerjena v vzpostavitev stalnega 
strukturnega sodelovanja na področju obrambe, vzporedno pa so po -
tekale aktivnosti v povezavi z usklajenim letnim pregledom obrambe.IZPOSTAVLJAMO
Natovi ministri sprejeli 
dokumente in usmeritve  
glede obrambnega planiranjaV Bukarešti o skupni 
varnosti in obrambi EU
Sledila je razprava glede okrepljene odvračalne in obrambne drže, s ka -
tero se zavezništvo odziva na kompleksno in spremenljivo varnostno 
okolje. Takšna drža predstavlja koherenten in celovit pristop k varno -
sti. Minister Erjavec je povedal, da kljub znatnemu napredku zaveznic 
vrhov v Walesu, Varšavi in Bruslju novi izzivi in grožnje zahtevajo od 
nas trud, s katerim bomo povečali raven pripravljenosti sil, izboljšali 
odzivnost in zagotovili hitre okrepitve. Ministri so potrdili dokument 
glede uvedbe Natove Pobude za krepitev odzivnosti sil, ki bo pomemb -
no prispevala k ponovni vzpostavitvi kulture pripravljenosti. Potrdi -
li so tudi Koncept zagotavljanja vojaških okrepitev, s katerim želi za -
vezništvo doseči koherentnost naporov pri zagotavljanju pravočasnih 
okrepitev, kjer in kadar so nujne.
Ministri so na delovni večerji pregledali in pozitivno ocenili napredek 
celotnega zavezništva pri uvajanju valižanske zaveze po vseh treh ste -
brih, to so denar, zmogljivosti ter prispevki v mednarodne operacije, 
misije in druge aktivnosti. Minister Erjavec je med drugim izpostavil, 
da Slovenija prepoznava potrebo po jasni in močni zavezanosti k deli -
tvi bremen, zato si prizadevamo izpolniti zaveze. Vse to Slovenija do -
kazuje s postopnim in jasnim povečevanjem obrambnih izdatkov ter 
znatnim prispevkom v operacije in misije. Dodal je še, da bo Slovenija 
natančnejše projekcije doseganja 1,5 odstotka BDP za obrambo do leta 
2024 zagotovila po sprejetju prenovljenih pomembnejših strateških in 
planskih dokumentov ter proračuna za prihodnji dve leti. 
Razprava drugega dne zasedanja je bila namenjena prihodnosti Nato -
vih operacij in misij v Afganistanu, Iraku in na Kosovu ter pomorskih 
operacij, kjer so, kot je poudaril minister Erjavec, slovenski prispevki 
prepoznani, Slovenija pa bo še naprej pomembno prisotna v regiji Za -
hodnega Balkana. Ministri so se v razpravi o ravni aktivnosti Natove 
misije na Kosovu strinjali, da je Kfor pomemben dejavnik stabilnosti 
ne samo na Kosovu, temveč tudi v širši regiji. Izpostavili so nujnost za -
vezanosti vseh strani k dialogu, ki poteka pod vodstvom EU, in k uved -
bi že doseženih dogovorov. Udeleženci so se strinjali, da so razmere v 
Afganistanu še občutljive in podprli prizadevanja znotraj mirovnega 
procesa ter sprave. Minister Erjavec je v povezavi s tem povedal, da se 
Slovenija zaveda pomena Natove prisotnosti v Afganistanu in Iraku ter 
da bo s finančnim prispevkom v višini 15 tisoč evrov podprla dokon -
čanje obrambnih zmogljivosti v Iraku.
Na tradicionalnem zasedanju z visoko predstavnico EU in podpredse -
dnico Evropske komisije ter obrambnima ministroma Finske in Šved -
ske so govorili o evropskih obrambnih pobudah in njihovih vplivih na 
zavezništvo. Glavni načeli še naprej ostajata iskanje sinergij in nepod -
vajanje naporov. Za številne države, tudi za Slovenijo, je zelo pomem -
ben nadaljnji razvoj strateškega partnerstva med Natom in EU. Na sedežu Nata se je v četrtek, 14. februarja, končalo dvo -
dnevno srečanje obrambnih ministrov Natovih držav članic, 
ki se ga je udeležil tudi slovenski minister Karl Erjavec. Mi -
nistri so obravnavali več strateških dokumentov, s katerimi 
so določili uvedbo zavezniške odvračalne in obrambne drže, 
prav tako so sprejeli pomembne usmeritve za nov cikel Na -
tovega procesa obrambnega planiranja ter posebno pozor -
nost namenili nadaljnji pravični delitvi bremen in prizadeva -
njem za izpolnjevanje valižanske zaveze glede obrambnih 
izdatkov. Minister Erjavec se je ob robu zasedanja udeležil 
multilateralnega srečanja obrambnih ministrov držav, ki so -
delujejo v kanadsko vodeni bataljonski bojni skupini v eFP 
v Latviji, podpisal pismo o nameri glede oblikovanja regio -
nalnega poveljstva sil za specialno delovanje, v katerem bo -
do poleg Slovenije sodelovale tudi Madžarska, Slovaška, 
Hrvaška in Avstrija, ter se ob koncu sestal še s črnogorskim 
obrambnim ministrom Predragom Boškovićem.V Bukarešti je 30. in 31. januarja potekalo dvodnevno nefor -
malno zasedanje ministrov za obrambo EU, ki se ga je udele -
žil tudi naš minister Karl Erjavec. Zasedanje se je začelo z de -
lovno večerjo, na kateri so ministri razpravljali o vlogi žensk 
pri zagotavljanju miru in varnosti (Women Peace and Secu -
rity – WPS). Drugega dne je bila razprava namenjena pred -
vsem nadaljnjemu razvoju skupne varnosti in obrambe EU.
Besedilo: SSK 
Foto: NatoBesedilo: SSK
Foto: RO2019EU
Na tokratnem srečanju Natovih obrambnih ministrov je s statusom 
povabljenke v zavezništvo prvič sodelovala tudi Republika Severna 
Makedonija. Srečanje je bilo za prihodnost zavezništva posebno po -
membno tako s političnega kot z vsebinskega vidika, saj so ministri 
v razpravi o nadaljnjem uvajanju zavezniške okrepljene odvračalne in 
obrambne drže potrdili enega izmed pomembnejših Natovih strate -
ških dokumentov, in sicer Politične usmeritve za obrambno planiranje 
2019. Dokument bo usmerjal razvoj obrambnih zmogljivosti, ki jih za -
veznice potrebujejo za odziv na spremenjeno varnostno okolje.
Srečanje obrambnih ministrov je potekalo v petih delih. Glede na ame -
riški suspenz in napovedan ruski odstop od ene izmed najpomembnej -
ših pogodb iz časa hladne vojne – o omejitvi jedrskih raket srednjega 
dosega, so ministri razpravljali o mogočih posledicah in ukrepih, ki bi 
jih zavezništvo moralo sprejeti. Minister Karl Erjavec je po zasedanju 
poudaril, da je nujen učinkovit sistem nadzora oborožitve. Povedal je, 
da nova oborožitvena tekma ne bi nikomur koristila. Pogodba za ome -
jitev jedrskih raket srednjega dosega, ki sta jo ZDA in Rusija sklenili 
leta 1987, je bila zadnjih trideset let najpomembnejša za evro-atlantsko 
varnost, še zlasti za varnost Evrope. Nato ostaja zavezan dvotirnemu 
pristopu, v okviru katerega odvračanje dopolnjuje s konstruktivnim 
dialogom. Zato Rusijo še naprej poziva, da se z ZDA sporazume.Slovenija v smislu izvajanja globalne strategije podpira integriran pri -
stop, ki mora vključevati celostno uporabo vseh instrumentov krizne -
ga upravljanja, razvojnih, političnih in drugih instrumentov med vsem 
procesom kriznega upravljanja. Cilji integriranega pristopa obsegajo 
tako preprečevanje konfliktov, zagotavljanje stabilnosti in razvoja, kre -
pitev odpornosti in odgovornosti partnerjev kot trajnostno pokonflik -
tno obnovo. Z namenom krepitve zmogljivosti EU na področju skupne 
varnostne in obrambne politike se, kot je poudaril minister za obram -
bo, zavzemamo za povezanost in časovno usklajenost med načeli uskla -
jenega letnega pregleda na področju obrambe, načrta razvoja zmoglji -
vosti in PESCO ter za krepitev konkurenčne, uravnotežene industrijske 
in tehnološke baze z ustreznim dostopom srednjih ter manjših podjetij.
Ministri so razpravljali o vplivu pomembnejših tehnoloških vidikov v 
okviru prihodnjih obrambnih zmogljivosti in uporabi umetne inte -
ligence. Umetna inteligenca je bila izpostavljena kot realnost, ki mora 
biti interoperabilna z obrambnimi zmogljivostmi. Evropska obrambna 
agencija mora vzpostaviti vozlišče za izmenjavo informacij z državami 
članicami s tega področja, v sodelovanju z industrijo in v sinergiji glede 
sodelovanja pri aktivnostih Evropske komisije. Nove tehnologije, vključ -
no z dejavnostmi, povezanimi z razvojem umetne inteligence, predsta -
vljajo v razvojnih programih Evropske komisije posebno mesto. Tako je 
v predlogu uredbe o evropskem obrambnem skladu pet odstotkov oziro -
ma 700 milijonov evrov na leto namenjenih tovrstni tehnologiji.
Minister za obrambo Karl Erjavec je po zasedanju poudaril, da si Slo -
venija prizadeva prispevati k mednarodnim aktivnostim za doseganje 
enakosti spolov na področju miru in varnosti ter za uveljavljanje načela 
enakosti spolov v okviru nacionalnega varnostnega sistema. Vlada Re -
publike Slovenije je novembra 2018 sprejela akcijski načrt Republike Slo -
venije za izvajanje resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov o žen -
skah, miru in varnosti, ki bo veljal v obdobju 2018–2020. Ministrstvo za 
obrambo, še posebno Slovenska vojska, to področje zelo poudarja. Mini -
ster je še povedal, da je Slovenska vojska v samem vrhu po deležu žensk 
v aktivni sestavi, saj ta trenutno znaša 16,5 odstotka. Pripadnice Sloven -
ske vojske so vključene v mednarodne operacije in misije že vse od prve -
ga slovenskega kontingenta leta 1997 v Albaniji, opravljale pa so tudi po -
veljniške naloge in sodelovale kot svetovalke v mednarodnih poveljstvih 
misij. Minister Erjavec je še izpostavil, da so za Slovenijo najpomembnej -
ši nepodvajanje zmogljivosti z Natom, upoštevanje načela enotnega na -
bora sil in zmogljivosti, uporaba instrumentov in mehanizmov ter kom -
plementarnosti in nepodvajanja razvoja zmogljivosti z Natom. Minister 
meni, da vidi Slovenija v procesu načrta razvoja zmogljivosti prednosti 
v tem, da ta precej poudarja dolgoročne tehnološke usmeritve, ki bodo v 
prihodnosti (so)financirane iz evropskega obrambnega sklada. Večina držav članic je v dosedanjih razpravah izpostavila potrebo po po -
drobnejši opredelitvi pomembnejših povezav in časovne usklajenosti med 
načeli usklajenega letnega pregleda obrambe, načrta razvoja zmogljivosti 
in PESCO. Ministri so se znova zavzeli za ustrezno združevanje projektov 
evropske obrambne agencije s projekti PESCO, nepodvajanje in usklajen 
razvoj zmogljivosti z Natom, izpopolnitev institucionalnega okvira v smeri 
krepitve sinergij brez podvajanj ter transparentno razpravo o finančnih vi -
dikih. Vse to je v razpravi podprl tudi slovenski obrambni minister. 
Na zasedanju Sveta za zunanje zadeve novembra 2018 je bilo potrje -
nih 17 novih projektov PESCO, ki izhajajo tudi iz sprejetih prednostnih 
nalog načrta razvoja zmogljivosti. Skupaj je potrjenih že 34 projektov 
PESCO. Na seznam je bil uvrščen še projekt glede nadzora JRKB (CBRN 
Saas), ki ga je Avstrija kot vodilna država s Slovenijo, Hrvaško in Ma -
džarsko ter naknadno Francijo predlagala kot nov projekt PESCO. Slo -
venija tako sodeluje v treh projektih, in sicer Vojaška mobilnost, Mreža 
logističnih vozlišč v Evropi in podpora operacijam ter CBRN Saas, prav 
tako lahko pridobi status opazovalke v drugih petih projektih. SV 13
 12 SVV Münchnu o mednarodnih 
varnostnih izzivih
Od 15. do 17. februarja je v Münchnu potekala že 55. mün -
chenska varnostna konferenca. Dogodka, ki velja za naj -
pomembnejšo varnostno konferenco na svetu, se je tradici -
onalno udeležilo veliko število predsednikov držav, vlad, 
mednarodnih organizacij in uprav velikih podjetij. Slovenijo 
so na varnostni konferenci v Münchnu zastopali predsednik 
države Borut Pahor, ki je prvi dan nastopil v okviru razprave 
z naslovom Pobuda treh morij, zunanji minister dr. Miro Ce -
rar in obrambni minister Karl Erjavec.
Besedilo: SSK in UPRS
Foto: MSC
Udeleženci konference, med katerimi je bilo več kot 35 predsednikov 
držav ali vlad in visokih predstavnikov mednarodnih organizacij ter 
90 ministrov za zunanje zadeve in obrambo, so razpravljali o glavnih 
političnih in varnostih izzivih v mednarodni skupnosti. Teme razprav 
so bile povezane s sodobnimi političnimi in varnostnimi razmerami ter 
izzivi v Evropi in po svetu. Snovalci mednarodnih politik so razpravlja ­
li o prihodnjem mednarodnem sodelovanju na področju obrambe, pri 
nadzoru oborožitve, globalne trgovine, sodobnih kriznih žarišč ter o 
povezavi podnebnih sprememb in tehnoloških novosti za mednaro ­
dno varnost. Poudarjeni so bili tudi novodobni izzivi, ki izkoriščajo 
ranljivost demokratičnih sistemov. Prvi dan konference so bili v ospred ­
ju razprav predvsem novi varnostni izzivi, kot sta kibernetska in ener ­
getska varnost, govorili pa so tudi o vlogi obveščevalnih služb. Drugi 
dan razprav so udeleženci postavili v ospredje predvsem geostrate ­
ško razpravo o transatlantski, arktični in evropski varnosti ter o vlogi 
tehnologije v sodobnem varnostnem okolju. 
Predsednik Republike Slovenije Borut Pahor je prvi dan na konferen ­
ci nastopil v okviru razprave z naslovom Pobuda treh morij: srednje­
evropski odgovor na tekmovanje velikih sil. Temeljni namen razprave 
je bila ocena doseženega v dosedanjem razvoju pobude in pogled 
naprej v smislu priprav na vrh pobude, ki ga bo letos junija gostila Slo ­
venija. Kot je poudaril predsednik, se bodo v Ljubljani srečali predstav ­
niki 12 držav članic EU iz Srednje in Vzhodne Evrope, pričakuje pa 
Pripadniki mornariškega divizio -
na praznujejo dan rodu pomorstva v 
spomin na dan, ko se je 30. januarja 
1993 v Marini Portorož slovesno predstavi -
la mornariška enota in od predsednika Re -
publike Slovenije dobila bojno zastavo. Kot 
je poudaril govornik na slovesnosti, name -
stnik poveljnika 430. mornariškega divizi -
ona major Andrej Pečar, se lahko na ta dan 
ponosno spomnimo preteklosti in preleti -
mo zmeraj daljši spisek nalog, ki so jih izve -
dli pripadniki sami ali v sodelovanju z dru -
gimi enotami doma in v tujini. Pripadniki v 
tujini s svojimi zmogljivostmi podpirajo de -
lovanje drugih, za kar so prejeli številne za -
hvale in pohvale. Major Pečar meni, da mora -
jo znati pripadniki enote oceniti tudi sebe in 
ugotoviti napredek pa tudi kakšno pomanj -
kljivost, na podlagi katere bodo lahko svoje 
delo še izboljšali. 
Major Pečar je v nadaljevanju izpostavil, da 
bo tudi to leto zahtevno, saj bodo pripadni -
ki enote sodelovali na vajah doma in v tuji -
ni. Uspešno bodo končali uvedbo nove opre -
me v uporabo, nov zagon na višjih ravneh pa 26 LET SLOVENSKIH 
VOJAŠKIH POMORŠČAKOV
Foto: Bruno ToičPripadniki 430. mornariškega diviziona SV so v sredo, 30. januarja, s krajšo 
vojaško slovesnostjo v Vojašnici slovenskih pomorščakov v Ankaranu zaznamovali 
26-letnico rodu pomorstvo in obletnico nastanka pomorske enote Slovenske 
vojske. Pripadnike 430. mornariškega diviziona je ob tej priložnosti nagovoril 
namestnik poveljnika diviziona major Andrej Pečar, ki je v svojem govoru med 
drugim poudaril: »Če vas bo nekdo vprašal, koliko časa potrebuje povprečen 
človek, da postane mornar, mu lahko brez sramu odgovorite, da povprečen človek 
nikdar ne more postati mornar!«
je dobil tudi akcijski načrt oblikovanja Voda 
za uničevanje neeksplodiranih ubojnih sred -
stev. Enota bo s svojimi pripadniki sodelo -
vala v štirih mednarodnih operacijah in na 
misijah, in sicer na Kosovu, v Afganistanu, 
Sredozemlju in Maliju. Poleg tega pa v enoti 
načrtujejo večja vzdrževanja in posodobitev 
plovil.
NA SLOVESNOSTI SO 
PODELILI PRIZNANJA 
IN MEDALJE 
NAJZASLUŽNEJŠIM 
PRIPADNIKOM ENOTE.
430. mornariški divizion je nosilna enota 
specialističnega usposabljanja, saj usposa -
blja prihodnje generacije vojakov, mornar -
jev, podčastnikov in častnikov. Major Pečar 
je spomnil, da je predvsem od pripadnikov 
enote odvisno, kakšno predznanje bodo po -
sredovali novim pripadnikom, in od tega je 
odvisna prihodnost enote. Ob tem je omenil, 
da bo letos enoto zapustilo precej pripadni -
kov, ki se bodo upokojili ali so se odločili, da 
sprejmejo nove osebne izzive na življenjskih 
poteh. »Zapuščajo nas sodelavci, ki so s svo -
jim delom v enoti pustili pečat. Odhodi pu -
ščajo v enoti vrzel, nanje pa lahko gledamo 
tudi pozitivno, saj so dokaz, da tudi drugi 
delodajalci cenijo znanje in sposobnosti, ki 
jih imamo pripadniki SV,« je še dodal major 
Pečar. Na koncu je čestital pripadnikom ob 
prazniku rodu pomorstvo, predvsem pa ti -
stim, ki so za zasluge v letu 2018 prejeli me -
dalje in priznanja enote. IZ NAŠIH ENOT
tudi visoke politične predstavnike Združenih držav Amerike in Evrop ­
ske unije. Pahor je še povedal, da bo Slovenija ob robu srečanja najviš ­
jih političnih predstavnikov organizirala poslovno konferenco. Poudaril 
je, da je cilj političnega srečanja okrepiti medsebojno razumevanje in 
sodelovanje držav Srednje in Vzhodne Evrope ter našo aktivno vpetost 
v Evropsko unijo in Nato. V razpravah bodo razpravljali o gospodar ­
stvu, transportu, energiji, zaščiti okolja, raziskavah in razvoju v digital ­
ni komunikaciji itn. Predsednik Pahor je še povedal, da je treba v pove ­
zavi s pobudo razumeti, da se še razvija, saj bo v Sloveniji šele četrto 
zasedanje. Prepričan pa je, da se je treba potruditi in dogodek odlično 
pripraviti ter dati pobudi priložnost, da se razvija naprej.
Pobuda treh morij (The Three Seas Initiative – 3SI) je obravnavana na 
ravni predsednikov 12 držav članic EU. Njeno bistvo je želja po te ­
snejšem povezovanju na področju infrastrukture na osi sever–jug. Po ­
buda naj bi med drugim pripomogla k iskanju investitorjev za projek ­
te povezovanja, tudi iz Združenih držav Amerike. NA VARNOSTNI KONFERENCI JE NASTOPIL TUDI 
GENERALNI SEKRETAR NATA JENS STOLTENBERG.
UDELEŽENCI KONFERENCE SO RAZPRAVLJALI O VARNOSTNIH IZZIVIH IN PRIHODNJEM OBRAMBNEM SODELOVANJU. 14 SV
 SV 15
AMERIŠKO-SLOVENSKO 
URJENJE V PODPORO 
NOVI ZMOGLJIVOSTI 
Foto: Bruno ToičV torek, 22., in v četrtek, 24. januarja, je na športnem letališču v Moškanjcih 
pri Ptuju in v širši okolici potekalo skupno usposabljanje pripadnikov slovenske 
in ameriške vojske, s čimer Slovenska vojska uresničuje cilje sil, h katerim se je 
zavezala Slovenija. V skupno usposabljanje, ki je potekalo na podlagi načrta 
dvostranskega sodelovanja med Slovenijo in ZDA, so bili vključeni pripadniki 1. 
brigade SV in 151. helikopterske eskadrilje SV ter 56. reševalne eskadrilje (56. 
Resque Squadron) zračnih sil vojske ZDA iz Aviana v Italiji.
SLOVENSKA 	VOJSKA 	
VZPOSTAVLJA	ZMOGLJIVOST	ZA 	
IZVIDOVANJE, 	OZNAČEVANJE 	
IN	NADZOR	PRISTAJALIŠČ 	
Slovenska vojska je začela leta 2018 inten -
zivno vključevati kopenske in zračne kom -
ponente ter razvijati zmogljivost za izvido -
vanje, označevanje in nadzor pristajališč helikopterjev. Razvija zmogljivosti reševa -
nja vojaških in civilnih oseb na neznanem 
ali nasprotnikovem ozemlju ter pomoči pri 
izvajanju zaščite in reševanja. V sodelova -
nju z zavezniki vzpostavlja zmogljivost za iz -
vidovanje, označevanje in nadzor pristaja -
lišč helikopterjev. Višji štabni vodnik Matjaž 
Vindiš iz 1. brigade SV je pojasnil, da bodo  16 SV
 SV 17najprej poskušali to zmogljivost razviti s pri -
padniki, ki so se usposabljali v okviru trite -
denskega tečaja za pridobitev naziva stezo -
sledec (angl. Pathfinder)  v ameriški vojski. Ti 
pripadniki bodo v nadaljevanju delili znanje 
kot inštruktorji z drugimi pripadniki enot 
SV na nižji taktični ravni. Izvedba skupnega 
urjenja z zavezniki na tem področju je za Slo -
vensko vojsko nujna, saj se tako izpopolnjuje 
usposobljenost in se vzdržuje raven povezlji -
vosti s članicami zavezništva. Leta 2018 so to -
vrstna usposabljanja že potekala na območjih 
Koroške, Kočevja in Bovca, letos pa se bodo, 
kot je omenil višji štabni vodnik Vindiš, dvo -
dnevna skupna usposabljanja v sodelovanju 
z zavezniškimi helikopterji zračnih sil ZDA 
predvidoma izvajala vsak mesec na različnih 
lokacijah po Sloveniji, s čimer bo Slovenska 
vojska dosegala cilje ob zmanjšani obremeni -
tvi do zdaj uporabljenih lokacij.
SKUPNO	URJENJE	SLOVENSKIH 	
IN	AMERIŠKIH	POSADK 	
VOJAŠKIH	HELIKOPTERJEV
V širši okolici Ptuja in na športnem letališču 
v Moškanjcih pri Ptuju se je posadka 151. he -
likopterske eskadrilje 15. polka vojaškega le -
talstva s helikopterjem Cougar AS AL 532 v 
sodelovanju s posadkama 56. reševalne eska -
drilje vojaškega letalstva ameriške vojske 
iz Aviana v Italiji z dvema helikopterjema 
HH-60 Pave Hawk sočasno urila v taktičnem letenju v različnih formacijah, v izvidovanju 
na nizkih višinah ter pristajalnih postopkih. 
Kot je pojasnil vodja slovenske posadke v he -
likopterju AS AL 532 Cougar stotnik Primož 
Pintar, so za leto 2019 tovrstna usposablja -
nja načrtovana šestkrat, in sicer v vseh me -
secih razen junija, julija, avgusta, septembra, 
oktobra in decembra. Po njegovih ocenah 
je sodelovanje s helikoptersko enoto ameri -
ške vojske iz Aviana, ki je specializirana za 
naloge iskanja in reševanja izoliranega ose -
bja ter sestreljenih pilotov, zelo koristno. Ker 
naj bi Slovenska vojska v prihodnosti razvila 
zmogljivosti po programu za pridobitev nazi -
va stezosledec, so znanje in izkušnje tistih, ki 
to delajo že dlje časa in na zelo visoki ravni, 
za Slovensko vojsko nadvse koristni. 56. reše -
valna eskadrilja ameriških letalskih sil heli -
kopterja HH-60 Pave Hawk se namreč pred -
nostno uporablja za izvajanje nalog iskanja in 
reševanja izoliranega osebja ter sestreljenih 
pilotov. Stotnik Pintar je dodal, da bo poleg 
sodelovanja z Američani za razvoj te zmo -
gljivosti treba narediti še veliko drugih stva -
ri. Ob tem je poudaril, da naj bi v Slovenski 
vojski te zmogljivosti razvili tudi za upora -
bo v zračnih jurišnih operacijah (Air Assault 
Operation), pri prevozu tovorov, pri katerih 
151. helikopterska eskadrilja odlično sodelu -
je s pripadniki helikopterske reševalne sku -
pine (HERS), ter za operacije z letalom Pila -
tus PC-6. 
STEZOSLEDEC 
POSREDUJE POSADKI 
POMEMBNE PODATKE 
O PRISTANKU, 
UREJENOSTI TERENA 
IN GROŽNJAH MED 
PRISTAJANJEM.
STRELJANJE 
PRIPADNIKOV LRBZO S 
TRENAŽERJEM 9F635 
NA REALNE CILJE V 
ZRAKUKOMUNIKACIJA	S	POSADKO 	
HELIKOPTERJA	V	ANGLEŠKEM 	
JEZIKU	IN	Z	UPORABO 	
SIGNALNIH	ZNAKOV
Usposabljanje v okolici Ptuja je bilo prvotno 
namenjeno pripadnikom 10. pehotnega polka 
1. brigade, ki so se urili v postopkih izvidova -
nja, označevanja in nadzora pristajanja s he -
likopterjem ter nadzora mest za odmetava -
nje padalcev in tovora . Ti prvi pridejo na neko 
mesto in predstavljajo predhodnico za desan -
tno večino. To so specialisti za navigacijo na 
neznanem terenu, ki nato poskrbijo za uredi -
tev varnih pristajalnih območij za desantne 
padalce, zrakoplove, tudi za tovor, ki se do -
stavlja iz zraka. K njihovim nalogam spadajo 
določitev natančnih točk doskokov, reševanje 
ponesrečencev in organizacija prometa v zrač -
nem prostoru. Stotnik Pintar je pojasnil, da 
imajo pripadniki  tudi posebno znanje in ve -
ščine, ki se uporabljajo pri pripravi in izvedbi 
prevoza vojakov in opreme, notranjega in zu -
nanjega tovora, in sicer na neurejenih terenih. 
Usposobljeni so še za pripravo, pripenjanje 
in odpenjanje tovora na helikopter, prav tako 
znajo izbrati ustrezen teren in pripraviti vse 
za izvedbo helikopterskega prevoza. Ob tem je 
dodal, da se lahko uporabljajo tudi pri pripravi 
terenov za pristanek transportnih letal pri zu -
najletaliških pristankih. Za primer je dal letalo 
PC-6, ki se uporablja za transport v Slovenski 
vojski. Komunikacija med posadko helikop -
terja in pripadniki na tleh poteka čez radijsko 
postajo običajno v angleškem jeziku, s čimer je 
zagotovljena mednarodna povezljivost, zlasti 
kadar sodelujejo tuji helikopterji. Sporazume -
vanje poteka tudi s signalnimi znaki. Stotnik 
Pintar je razložil, da stezosledec (angl. Path -
finder) pomaga posadki helikopterja, saj ji po -
sreduje podatke o smeri pristanka, urejenosti terena, ovirah in grožnjah med pristajanjem 
ter druge pomembne informacije. 
TRENAŽNO	STRELJANJE	ENOT 	
ZRAČNE	OBRAMBE	NA	REALNE 	
CILJE	V	ZRAČNEM	PROSTORU 	
Pripadniki enot zračne obrambe iz 1. briga -
de SV so usposabljanje zračnih sil slovenske 
in ameriške vojske ter pripadnikov 10. peho -
tnega polka za izvidovanje, označevanje in 
kontrolo pristajanj helikopterjev izkoristi -
le tudi za urjenje postopkov zračne obrambe. 
V usposabljanje je bilo vključenih približno 
20 pripadnikov Lahke raketne baterije zrač -
ne obrambe (LRBZO) iz rodovskega bataljona 
1. brigade SV. Poveljnik poveljniškega voda v 
enoti nadporočnik Žigmond Balog je razložil, 
da so v raketni bateriji izvedli trenažno stre -
ljanje na cilje v zračnem prostoru s poljskim 
trenažerjem 9F635 Igla. Pripadniki so delova -
li na realne cilje v zraku, pri čemer so urili po -
stopke zajemanja cilja, lansiranja na helikop -
ter v doletu, vzletu in odhodu. Nadporočnik 
Balog je poudaril, da so delo organizirali tako, 
da so na dveh krajih postavili opazovalnici, 
prvo na Ptujski gori, drugo pa na območju, se -
verno od letališča, medtem ko sta bila raketna 
položaja oddaljena približno štiri kilometre 
vzhodno in zahodno od letališča. Na letališču 
v Moškanjcih so postavili tudi mobilni taktič -
ni operativni center (MTOC), v katerem so se 
pripadniki usposabljali iz postopkov povelje -
vanja in kontrole v zračni obrambi. Nadporoč -
nik Balog je še povedal, da pripadniki baterije 
večino urjenj izvedejo na sobnih simulatorjih, 
zato je priložnost, ko se lahko urijo na real -
ne cilje v zračnem prostoru, dragocena in jo je 
treba izkoristiti. Vesel je, da bodo lahko letos 
izvedli še več podobnih usposabljanj, s čimer 
bodo dvignili raven usposobljenosti v enoti.  18 SV
 SV 19
Usposabljanje generacije november 
2018, sestavljene izjemoma samo 
iz kandidatov, je potekalo v Vipavi, 
in sicer od 5. novembra 2018. Uspešno ga je 
končalo šestnajst kandidatov. Sedem izmed 
njih je kandidatov za poklicnega vojaka in 
devet je kandidatov na prostovoljnem slu -
ženju vojaškega roka. Večina kandidatov je 
prišla v V eščinski center SV  v Vipavo, da 
bi postali vojaki, kar jim je ob pomoči in -
štruktorjev centra tudi uspelo. Po 14 tednih 
preizkušenj so postali odgovorni pripadni -
ki SV, ki se ne bojijo vsakodnevnih naporov 
vojaškega življenja. Za to se je treba zahva -
liti tudi njihovim staršem, prijateljem, par -
tnerjem in svojcem, ki so lahko na kandida -
te upravičeno ponosni.NOVI VOJAKI 
PRISEGLI  DOMOVINI
Foto: Bruno ToičV petek, 15. februarja, je v Vojašnici Janka Premrla Vojka v Vipavi potekala slove -
sna prisega ob koncu temeljnega vojaškega strokovnega usposabljanja kandida -
tov za poklicnega vojaka in prostovoljcev na služenju vojaškega roka generacije 
november 2018. 16 kandidatov je ob prisotnosti najbližjih slovesno priseglo svoji 
domovini. Pomembnega dogodka so se udeležili številni svojci, sorodniki in prijate -
lji, zbrane pa je po pozdravnem nagovoru poveljnika centra in župana Vipave kot 
slavnostni govornik pozdravil še poveljnik Centra vojaških šol brigadir Milko Petek.
Poveljnik Veščinskega centra SV podpolkov -
nik Iztok Stavanja je v pozdravnem nagovoru 
povedal, da je slovesna prisega dejanje, ki se 
je med stoletji ohranjala v vseh vojskah. Po -
nekod vojaki brez prisege niso bili spoštova -
ni pripadniki družbe, drugod pa je bila manj 
pomembna. Povsod brez izjeme pa je veljala 
za častno dejanje obljube, da bo posameznik 
naredil vse, da bi zaščitil svoj, predvsem pa, 
interes svoje domovine. Poveljnik je čestital 
kandidatom za njihov uspeh in povedal: »To 
je predvsem vaš dan, dan, ko je še posebno 
lepo biti mlad in poln energije. Dan, ko vam 
daje življenje pisno potrditev, da ste kos zah -
tevnim preizkusom, predvsem pa dan, ki do -
kazuje, da ste trdno za volanom svojega ži -
vljenja, ki ga usmerjate na pot vsega, kar je PODPIS PRISEGE 
DOMOVINIKLEMEN 	
KORDIŠ, 	
KANDIDAT	ZA 	
POKLICNEGA 	
VOJAKA
Program usposa -
bljanja je bil pri -
merno zahteven, saj 
smo se veliko nauči -
li. Pohvalil bi zlasti inštruktorje Veščin -
skega centra SV, ki so imeli profesionalen 
odnos. Tudi na druge vojake sem pono -
sen, saj smo se kot kolektiv dobro ujeli.
NEJC	LENART, 	
KANDIDAT	NA 	
PROSTOVOLJ -
NEM	SLUŽENJU 	
VOJAŠKE -
GA	ROKA
Usposabljanje v Vi -
pavi mi je bilo zelo 
všeč. Nikoli nam ni 
bilo dolgčas, saj so inštruktorji zmeraj po -
skrbeli, da je bilo zanimivo. Vse to je pod -
krepilo našo delovno vnemo in nas do -
datno motiviralo. Usposabljanje si bom 
najbolj zapomnil po vojakih, s katerimi 
smo postali kot velika družina.
UROŠ	CESAR, 	
VOJAKA
Usposabljanje v Ve -
ščinskem centru si 
bom najbolj zapo -
mnil po prijateljih, 
ki sem jih spoznal, 
ter po močni burji, ki nas je spremlja -
la med delom. Program usposabljanja mi 
je bil všeč, saj smo veliko streljali in pred -
vsem urili taktične postopke na terenu.
zato ne dvomi, da se sodelovanje ne bi nada -
ljevalo tudi v prihodnosti. Z občani so celo 
dogovorjeni, kako sodelovanje dvigniti na 
višjo raven. Kot župan Vipave in državljan 
Slovenije si želi, da bi bila Slovenska vojska 
številčnejša, da bi se zanjo našlo več denarja, 
s čimer bi bili slovenski vojaki še bolje uspo -
sobljeni in sodobneje opremljeni.
Slavnostni govornik na slovesnosti povelj -
nik Centra vojaških šol brigadir Milko Petek 
ohranja čas, ko se je prvič srečal z uniformo, v 
lepih spominih. Nepozabni so učenje v razre -
du, usposabljanja na terenu in številna nova 
prijateljstva. Dodal je, da se po več kot tri -
mesečnem usposabljanju za kandidate kon -
čuje zahtevno delo. Na žalost te poti niso vsi 
uspešno končali, saj ni tako preprosta. Briga -
dir Petek je omenil, da jih bodo novo znanje, 
vzpostavljena in razširjena socialna mreža ter 
prijateljstva spremljali vse življenje in jim za -
gotavljali temelje za reševanje izzivov v priho -
dnosti. Kandidati so lahko upravičeno pono -
sni nase, pridobljeno znanje pa lahko koristno 
uporabijo tako na poklicni poti kot v zaseb -
nem življenju. Brigadir Petek je poudaril, da 
naj bo prisega domovini zanje lep in trajen 
spomin, saj se zgodi samo enkrat. Omenil je 
še, da sta v uspehe Centra vojaških šol in Slo -
venske vojske vtkana delo in prizadevnost pri -
padnikov Veščinskega centra SV, zato se je za -
hvalil za odlično opravljeno delo, ki ga ne bi 
bilo brez pripravljenosti in sodelovanja drugih 
posameznikov in enot iz sestave Centra voja -
ških šol ter sil SV. Poudaril je pomen sodelova -
nja Slovenske vojske z lokalnim okoljem. Upa, 
da bodo Veščinski center SV, Občina Vipava 
in krajani razvijali svoje odlično sodelovanje, 
iskali skupne točke in načine sobivanja ter so -
delovanja, tako da bi lahko drug drugemu po -
magali pri doseganju posameznih in skupnih 
ciljev. Kandidatom, ki so prisegli domovini, je 
ob koncu zaželel vse dobro na njihovi nadaljnji 
poti in se jim zahvalil za dobrodošlico v služ -
bi domovine. Staršem, svojcem, partnerjem in 
prijateljem pa se je zahvalil za podporo, ki si je 
želi tudi v prihodnosti. pripadniki rešujejo naloge strokovno, vestno 
in odgovorno. Glavna cilja centra sta ohra -
njanje ugleda SV in uspešno usposabljanje 
vojakov. Podpolkovnik se je ob koncu zahva -
lil staršem in svojcem za podporo, saj Slove -
nija potrebuje ljudi, ki želijo nekaj narediti 
zanjo, ne pa takih, ki razmišljajo samo o tem, 
kaj jim domovina dolguje. 
Župan Občine Vipava Goran Kodelja je v na -
govoru povedal, da so v Vipavi ponosni na 
vojašnico. Krajani z vojsko dobro sodelujejo, dobro in prav.« Ob tem je še izpostavil, da 
so kandidati prve strani vojaške zgodbe pi -
sali skupaj z izkušenimi in predanimi in -
štruktorji Veščinskega centra SV, ki so te -
melj vsega, za kar si prizadevajo v vipavskem 
centru. Kandidati so se po njegovih besedah 
izurili v obvladovanju vojaških veščin tako, 
da zdaj lahko opravljajo vse zahtevne nalo -
ge. Podpolkovnik Stavanja je povedal, da so 
od kandidatov zahtevali najboljše, jih urili v 
različnih veščinah, jim dajali obveznosti in 
jih pogosto psihično ter fizično utrudili. Ve -
liko jih je tako spoznalo, da življenje v voj -
ski ni preprosto. Naučili so se skupinskega 
dela, dobili dodaten občutek za red in od -
govornost ter izboljšali telesno pripravlje -
nost. Spoznali so ne le sovojake, temveč tudi 
sebe, in se izurili v veščinah, ki jim bodo ko -
ristile tudi v civilnem življenju. Poveljnik Ve -
ščinskega centra SV je ponosen, saj je od in -
štruktorjev izvedel, da so razumeli, potrpeli 
in včasih tudi stisnili zobe. »Mi, vojaki, to 
zmoremo in znamo,« je še dopolnil podpol -
kovnik Stavanja, ki upa, da se bodo pripa -
dniki spominjali lepih trenutkov in ohranili 
trdne prijateljske vezi ter misel, da smo eno -
tni najmočnejši. Pripadnost enoti, spoštova -
nje vojaških vrednot in tovarištvo so vrline, 
po katerih slovi Veščinski center SV, katerega 
USPOSABLJANJE JE V 
GENERACIJI NOVEMBER 
2018 USPEŠNO 
OPRAVILO ŠESTNAJST 
KANDIDATOV. 20 SV
 SV 21VOJAŠKA OPERACIJSKA 
RAZISKAVA IN EKSPERIMENT: 
MODELIRANJE SIL JURIJ 2019
Besedilo: major Anton Ribič, Katedra vojaških ved, CVŠ
Foto: udeleženci vajeSkupina za taktiko Katedre vojaških ved Centra vojaških šol, Enota za raziskave in simulacije Centra 
za združeno usposabljanje in slušatelji 23. generacije Višjega štabnega tečaja Poveljniško-štabne 
šole so konec januarja v Postojni izvedli vojaško operacijsko raziskavo in eksperiment Modeliranje sil 
Jurij 2019. Operacijsko raziskovanje in eksperimentiranje je potekalo v simulaciji JCATS (Joint Conflict 
And Tactical Simulation) po scenariju preigravanja možnosti delovanj, oblikovanih v štabnem procesu 
sprejemanja odločitve. Interaktivno oblikovanje taktičnih rešitev v štabnem procesu je inovativen pristop 
uporabe simulacijskih sistemov v Slovenski vojski. Sodelovanje med Centrom za združeno bojevanje in 
Centrom vojaških šol na področju raziskav ter izmenjav izkušenj in izvajanje skupnih aktivnosti v procesu 
vojaškega izobraževanja ter usposabljanja spodbujata razvijanje trajnega znanja pri udeležencih 
oziroma slušateljih.
Poveljniško-štabna šola Centra vo -
jaških šol je izvajalka nadaljnjega 
izo braževanja častnikov Slovenske 
vojske in drugih delavcev Ministrstva za 
obrambo RS na vojaških dolžnostih. Skla -
dno s trendi razvoja vojaškega izobraže -
vanja in usposabljanja Natovih držav čla -
nic usmerja aktualizacijo vsebin izvajanja 
programov za častnike Slovenske vojske. 
Nosilcem predmetnih vsebin v 23. gene -
raciji Višjega štabnega tečaja je postavila 
izziv, da bi pri izvedbi pouka razvili čim 
več kritičnega mišljenja in trajnega znanja 
udeležencev programa šolanja. V izvedbo 
vsebin programa se vključujejo pripadni -
ki Katedre vojaških ved in drugih organi -
zacijskih enot. 
Skupina za taktiko Katedre vojaških ved 
je pri predmetu Taktika II v učni pro -
ces uspešno uvedla metodi sodelovalne -
ga ter izkustvenega učenja. Metodi sta po -
membni za razvijanje trajnostnega znanja 
in sposobnosti ter veščin reševanja taktič -
nih problemov. V izvajanje vsebin progra -
ma Višjega štabnega šolanja pri predmetu 
Taktika II je vključila več ustvarjalnih de -
javnosti, povezanih z uporabo metod vo -
jaških ved. V izvedbo učne taktične vaje 
reševanja problemov in odločanja je vpe -
ljala metodo operacijskega raziskovanja in 
eksperimenta. 
Temeljni namen uvedbe vojaške operacij -
ske raziskave in eksperimenta v izvajanje 
programa Višjega štabnega šolanja je ude -
ležencem predstaviti metodo operacijskega 
raziskovanja oboroženega boja in jih prite -
gniti k izvajanju eksperimentov. Za dose -
ganje tega učnega cilja je Enota za raziska -
ve in simulacije oblikovala in optimizirala 
rešitve modeliranja bojevanja sil v simula -
cijskem sistemu JCATS ter pripravila načrt izvedbe preizkusa. Tako sta bila po več 
letih izvajanja računalniško podprtih vaj v 
procesu vojaškega izobraževanja in uspo -
sabljanja po programu Višjega štabnega 
šolanja pri predmetu Taktika II konec ja -
nuarja izvedena prva operacijska raziskava 
in eksperiment Modeliranje sil Jurij 2019. 
Cilj operacijske raziskave je bil analizi -
rati odvisnosti med skupnim učinkom in 
množico dejavnikov, ki vplivajo na uspe -
šnost doseganja cilja vojaških aktivnosti, 
in sicer glede na čas, prostor in uporablje -
no vojaško silo. Z modeliranjem bojevanja 
so udeleženci pri izvajanju štabnega pro -
cesa sprejemanja odločitve razvijali taktič -
no mišljenje. To je potekalo v sodelovanju 
s procesom spoznavanja štabnih funkcij 
in njihovih dejavnosti v vojaškem proce -
su odločanja. Preigravanje odločitve se je 
najprej izvajalo po metodi vojne igre na 
modelu, na katerem so udeleženci aktivno 
oblikovali, modelirali, opazovali ter anali -
zirali igro. V drugi fazi je preigravanje po -
tekalo s simulacijskim sistemom JCATS, 
pri katerem so udeleženci preigravanje 
iste situacije spremljali na računalniškem 
zaslonu in ocenjevali posledice sprejete 
odločitve.
Eksperiment je obsegal tudi preizkus 
uporabe simulacije JCATS za oblikova -
nje taktičnih rešitev v štabnem procesu 
sprejemanja odločitve. Z interaktivnim 
preigravanjem oblikovanih možnosti de -
lovanja vojaškega procesa odločanja so se 
po uveljavljeni metodi vrednotile možno -
sti, prav tako je bilo treba izbrati najbolj -
še taktične rešitve problema. To je bil tudi 
prvi poskus uporabe simulacijskega siste -
ma JCATS v vojaškem procesu odločanja. 
Eksperiment je potrdil uporabnost simula -
cije kot orodja, ne glede na to, da je potekal Prvi poskus uporabe simulacijskega sistema JCATS 
v vojaškem procesu odločanja
PREIGRAVANJE 
MOŽNOSTI 
DELOVANJA NA 
MODELU
brez preverjanja celovitosti rešitve v proce -
su vodenja enot.
Izvedba modeliranja bojevanja je pokazala, 
da brez znanja v izvedbi vojne igre na mo -
delu ocenjevanje posledic sprejete odločitve 
s simulacijskim sistemom JCATS ni mogo -
če. Čeprav so udeleženci pri preigravanju 
na modelu aktivnejši in ustvarjalnejši, so 
manj eksperimentirali in bolj uporablja -
li uveljavljene šablonske rešitve. Udeležen -
ci so pri ocenjevanju sprejete odločitve s 
simulacijskim sistemom JCATS izražali 
inovativnejše in izvirnejše zamisli ter željo 
po eksperimentiranju. Simulacija namreč 
omogoča modeliranje neomejenega števi -
la položajev in vojskujočih se strani, ki so 
med seboj v različnih odnosih. Izkazalo se 
je tudi, da JCATS omogoča kakovostnejšo 
izvedbo preigravanja vojaškega delovanja in iskanja najboljše mogoče rešitve. Simu -
lacija JCATS upošteva vso celovitost opre -
deljenih okoliščin reševanja taktične situa -
cije in medsebojnih odvisnosti elementov, 
kot so čas, prostor, velikost enot, oboroži -
tev in drugo, medtem ko jih ljudje le stež -
ka. Metoda je primerna tako za spoznava -
nje splošnih načel bojevanja kot za iskanje 
novih konceptualnih rešitev in ocenjevanje 
primernosti njihove uporabe. 
Vojaška operacijska raziskava in eksperi -
ment Modeliranje sil Jurij 2019 je potrdila, 
da je za razvijanje ustvarjalnega in kritič -
nega mišljenja primernejša metoda ope -
racijskega raziskovanja kot izvedba raču -
nalniško podprte vaje. Izkušnje namreč 
kažejo, da je izvedba računalniško podpr -
tih vaj praviloma manj primerna za udele -
žence vojaških programov izobraževanja, ki še niso izurjeni za opravljanje štabnih 
nalog. Zato je tudi v prihodnosti treba v 
procesu vojaškega izobraževanja bistve -
no več pozornosti nameniti operacijske -
mu raziskovanju, s katerim si bodo ča -
stniki pridobili izkušnje in spoznanja, da 
bodo lahko podpirali svoje odločitve. Iz -
vajanje postopkov eksperimentiranja, ko 
lahko udeleženci preučujejo koncepte, za -
misli, postopke, procese, tehnična sredstva 
in drugo, pa je za storilnostno naravna -
no ter izkustveno učenje najpomembnejše. 
Prav zaradi razvijanja trajnega znanja ude -
ležencev je treba operacijsko raziskovanje 
in eksperimentiranje vključevati v proce -
se vojaškega izobraževanja in usposablja -
nja častnikov na vseh ravneh.
Modeliranje sil kot eksperiment je za Enoto 
za raziskave in simulacije pomenil nov in 
pomemben korak pri uporabi simulacijskih 
sistemov. Enota s svojimi orodji intenziv -
no sodeluje v delovni skupini Nato MSG-
155 (Big data & Data Farming Services for 
Analysis and Simulation-Based Decision 
Support), kjer razvija slovenski koncept, 
kako uporabiti veliko podatkov pri podpo -
ri bojnemu odločanju. Opisan primer upo -
rabe simulacije JCATS je nov način upo -
rabe programskega orodja, namenjenega 
izvedbi računalniško podprtih vaj v proce -
su sprejemanja bojnih odločitev.  22 SV
 SV 23
USPOSOBILI 
NOVE  SOKOLE
Foto: Bruno ToičOd 4. do 15. februarja je v Vojašnici Franca Uršiča v Novem 
mestu potekalo vstopno usposabljanje pripadnikov 10. peho -
tnega polka 1. brigade SV z imenom Sokolov let. Desetdnev -
nega usposabljanja se je udeležilo 35 novih pripadnic in pripa -
dnikov 10. pehotnega polka. Vodja usposabljanja višji štabni 
vodnik Matevž Špindler je ocenil, da so pripadniki visoko moti -
virani za delo, čeprav so med enoletnim delom v Slovenski voj -
ski pridobili že veliko vojaškega znanja in praktičnih izkušenj. 
Udeležence smo obiskali v novomeški vojašnici, kjer so na va -
dišču urili postopke pehotnega vojaka na terenu.  24 SVURJENJE VEŠČIN PEHOTNEGA VOJAKA NA TERENUZ	USPOSABLJANJEM 	
POENOTILI	ZNANJE	IN 	
USPOSOBILI	NOVE	VOJAKE 	
Vstopno usposabljanje novih pripadnikov 
v 10. pehotnem polku 1. brigade SV pote -
ka vsako leto enkrat ali dvakrat, kar je od -
visno od števila novih pripadnikov v enoti. 
Vodja usposabljanja Sokolov let višji štab -
ni vodnik Matevž Špindler iz 10. pehotnega 
polka je omenil, da tako ohranjajo tradicijo 
sokolov in spomin na 10. bataljon za medna -
rodno sodelovanje, ki se je kot prva povsem 
profesionalna enota SV oblikoval leta 1996 
z namenom sodelovanja v operacijah v pod -
poro miru in za naloge obrambe domovine. 
Višji štabni vodnik Špindler je še poudaril 
pomemben cilj usposabljanja, da novi pri -
padniki enote poenotijo znanje in se uspo -
sobijo za delo v enoti. Po uspešno končanem usposabljanju na slovesnosti ob koncu prej -
mejo simbol enote rdečo baretko, ki jo nosijo 
ponosno na zgodovino in svoje dosežke. 
NOVI	PRIPADNIKI	SI	MORAJO 	
RDEČO 	BARETKO 	PRISLUŽITI
Letošnje usposabljanje Sokolov let je pote -
kalo od 4. do 15. februarja v Vojašnici Fran -
ca Uršiča v Novem mestu in njegovi okolici. 
Sodelovalo je 35 novih vojakov v 10. peho -
tnem polku. Kot je poudaril višji štabni vo -
dnik Špindler, so kandidati na usposabljanju 
večinoma novinci, saj jih je večina opravi -
la temeljno in osnovno vojaško strokovno 
usposabljanje v Vipavi, v enoti pa so zapo -
sleni le krajši čas. Z usposabljanjem si mora -
jo prislužiti rdečo baretko, pokazati pripra -
vljenost za delo, zavzetost in motiviranost ter 
željo po pripadnosti enoti. Samo tako lahko postanejo polnopravni pripadniki enote. 
Višji štabni vodnik Špindler je povedal, da so 
med usposabljanjem imeli le nekaj odstopov, 
vsi razlogi zanje pa so bili upravičeni. 
PRI	USPOSABLJANJU	POUDARJENO 	
PRAKTIČNO	DELO	NA	TERENU
Letošnje usposabljanje Sokolov let je kot v 
preteklosti obsegalo spoznavanje vojaških 
veščin, kondicijsko vadbo, postrojitvena pra -
vila, kodeks vojaške etike in spoznavanje 
osnovnih taktičnih veščin pehotnega vojaka 
na terenu. Pripadniki so se seznanili tudi z 
zgodovino enote in vrednotami 10. pehotne -
ga polka. Višji štabni vodnik Špindler je ra -
zložil, da delo na usposabljanju poteka 12 ur 
na dan, torej od 7. ure zjutraj do 19. ure zve -
čer. Po končanih aktivnostih so vojaki pro -
sti. Veliko jih izkoristi priložnost in prenoči v 
vojašnici, drugi pa gredo domov. Kot je še po -
vedal, je pri usposabljanju poudarjeno pred -
vsem terensko praktično delo. Tudi izvajal -
ci usposabljanja so izkušeni inštruktorji 10. 
pehotnega polka, ki poleg izvedbe sodelujejo 
pri pripravi programa. Njihov skupni cilj je, 
da svoje bodoče sodelavce čim bolje usposo -
bijo za delo v enoti. 
USPOSABLJANJE 	URESNIČILO 	
ZAČETNA 	PRIČAKOVANJA
Med 35 udeleženci usposabljanja za pridobi -
tev rdeče baretke Sokolov let je bila še z nekaj 
vojakinjami iz 10. pehotnega polka tudi vo -
jakinja Ana Košir. Povedala je, da je vese -
la udeležbe na usposabljanju, zaradi česar si 
bo lahko zaslužila enakovredno mesto med 
sokoli. V Slovenski vojski dela že dve leti, in 
sicer ves čas v 10. pehotnem polku v Ljublja -
ni. V tem času še ni opravila usposabljanja za 
pridobitev rdeče baretke. Glede na nekatere 
pretekle izkušnje s podobnih usposabljanj je 
lahko obnovila znanje, veliko znanja je tudi 
izpopolnila. Meni, da je usposabljanje pre -
cej naporno, vendar zelo zanimivo. Razloži -
la je, da je zahtevnost aktivnosti enaka tako 
za fante kot za dekleta, zato med njimi glede 
dela ni razlik. Vsi so visoko motivirani, zato 
nimajo težav. Na usposabljanje za rdečo ba -
retko se posebej ni pripravljala, saj je bila v 
okviru svoje enote že vključena v izvedbo ve -
liko operativnih nalog, kot so na primer pa -
trulje in straže, zaradi česar ni imela časa za 
kondicijske priprave. Z veliko vojaki na uspo -
sabljanju se pozna že od prej, saj se z njimi 
srečuje v ljubljanski vojašnici ali jih pozna že 
iz Vipave. Usposabljanje je večinoma uresni -
čilo njena pričakovanja, zato ji ni žal, da je 
lahko na njem sodelovala. 
Vojak Rok Božič iz 10. polka je v Slovenski 
vojski zaposlen manj kot eno leto. Pred tem 
je kot vojak prostovoljec odslužil vojaški rok. 
Pripadnik sokolov je že od svojega vstopa v 
Slovensko vojsko. Tudi on je usposabljanje za 
pridobitev rdeče baretke ocenil kot zelo kori -
stno, saj je na njem pridobil novo znanje. Po -
zitivno je, da se z večino pozna že od prej, kar 
pripomore k večji kohezivnosti enote in laž -
jemu delu. V zadnjem času je preživel veliko 
delovnih dni na patruljah in stražah, zato je 
vesel, da je sodeloval na usposabljanju in iz -
vajal praktične postopke vojaka na terenu. 
Čeprav bo po končanem usposabljanju pri -
dobil rdečo baretko, si želi, da bi delal v vo -
jaški policiji. 
1 SV5626.
(Uradni list RS, št. 103/04 - uradno prečiščeno 
besedilo) in 1. odstavka 80. člena Pravilnika o 
priznanjih Ministrstva za obrambo (Uradni list 
RS, št. 41/07, 4/1 1, 86/1 1, 105/13 in 37/15) 
izdajam
ODREDBO
o podelitvi priznanj Ministrstva za 
obrambo
prejme:
polkovnik FRANCESCO GRECO, 1972, Italija
Številka: 094-2/2018-33
Datum: 9. 1 1. 2018
Karl ERJAVEC
MINISTER
5627.
izdajam
ODREDBO
obrambo
prejme:
podpolkovnik MASSIMO VEGGETTI, 1972, Italija
Številka: 094-2/2018-34
MINISTER
5628.
priznanjih Ministrstva za obrambo (Uradni list RS, št. 41/07, 4/1 1, 86/1 1, 105/13 in 37/15) 
izdajam
ODREDBO
obrambo
prejmeta:
major CULLEN DOWNEY, 1987, Kanada
podpolkovnik STEVE MACBETH, 1947, Kanada
Številka: 094-2/2018-36
Datum: 19. 1 1. 2018
MINISTER
5629.
RS, št. 41/07, 4/1 1, 86/1 1, 105/13, 37/15 in 
ODREDBO
obrambo
SPOMINSKI PEČATNI PRSTAN
prejme:
Alenka ERMENC, 1963
Številka: 094-2/2018-37
Datum: 22. 1 1. 2018
MINISTER
5630.
ODREDBO
obramboOBJAVE MINISTRSTVA 
ZA OBRAMBO
Št. 334, februar 2019MEDALJO ZA MEDNARODNO 
prejme:
stotnik FRANCESCO NICOLO PIRRONTI, 1988, 
Italija
Številka: 094-2/2018-38
Datum: 26. 1 1. 2018
MINISTER
5631.
ODREDBO
O IZREDNEM NAPREDOVANJU VVU V 
R AZREDU O B UPOKOJITVI
napredovanje v XIII. razred:
Zdravko KR EFT, 1961
Številka: 81 1-10/ 2018-15
Datum: 30. 1 1. 2018
MINISTER
5632.
Na podlagi prvega odstavka 45. člena 
Za kona o službi v Slovenski vojski (Uradni list 
RS, št. 68/07) in Kriterijev za izredna povišanja 
vojaških oseb v činu ob upokojitvi (številka 81 1-
1 1/2018-1, z dne 6. junija 2018) izdajam
ODREDBO
O IZREDNEM POVIŠANJU ČASTNIKOV 
OB UPOKOJITVI
I. v čin podpolkovnika:
Valter BOŠTJANČIČ, 1957
II. v čin majorja:
Darko SKOK, 1963
Snežana ŠKRLEC, 1961
Številka: 81 1-10/2018-16
Datum: 3. 12. 2018
MINISTER
5633.
Na podlagi člena 63.a Zakona o obrambi 
(Uradni list RS, 103/04 - uradno prečiščeno 
besedilo, št. 138/04 - skl. US, 53/2005 - skl. 
US, 96/12 - ZPIZ-2, 95/15) in 3. člena Uredbe 
o vojaških uslužbencih (Uradni list RS, št. 54/03, 
1 19/07 in 88/15) izdajam
ODREDBO
O POTRDITVI RAZREDA VIŠJIM VOJAŠKIM 
USLUŽBENCEM
I. potrditev XIII. razreda:
Ivan ARH, 1975
Andrej HAREJ, 1981
Andraž HOČEVAR, 1991
Klavdija ŠTIH, 1989
Natalija VRATINČIČ, 1984
Številka: 81 1-10/2018-17
MINISTER5634.
Na podlagi 54. člena Zakona o obrambi (Uradni 
list RS, št. 103/04 - uradno prečiščeno besedilo) 
in 1. odstavka 80. člena Pravilnika o priznanjih 
Ministrstva za obrambo (Uradni list RS, št. 41/07, 
4/1 1, 86/1 1, 105/13, 37/15 in 72/18) izdajam
ODREDBO
o podelitvi priznanj Ministrstva za obrambo
I. SREBRNO MEDALJO SLOVENSKE VOJSKE
prejme:
Liliana BROŽIČ, 1967
II. SREBRNO MEDALJO ZA 
ZNANSTVENORAZISKOVALNE DOSEŽKE 
FRIDOLIN KAVČIČ
prejme:
Branimir FURLAN, 1963
III. PLAKETO ZA SODELOVANJE
prejmejo:
Damir ČRNČEC, 1973
Maja GARB, 1968
Vladimir PREBILIČ, 1974
Uroš SVETE, 1975
Alojz ŠTEINER, 1957
Številka: 094-2/2018-39
MINISTER
5635.
Zakona o službi v Slovenski vojski (Uradni list 
ODREDBO
I. v čin praporščaka:
Marjan PETEK, 1963
II. v čin štabnega vodnika:
Željko SREČKOVIĆ, 1960
Arpad TORMA, 1963
Franc VIDMAR, 1960
Številka: 81 1-10/2 018-18
Datum: 6. 12. 2018
Ka rl ERJAVEC
MINISTER
5636.
Na podlagi 46. člena Zakona o službi  v 
Slovenski vojski (Uradni list RS, št. 68/07) 
in člena 15.a Uredbe o činih in poviševanju 
v Slovenski vojski (Uradni list RS, št. 99/02, 
87/05, 34/06, 1 16/07 in 39/15) izdajam
UGOTOVITVENI AKT O ODPOVEDI ČINU 
IN ODREDBO O PRIZNANJU ČINA
I. Ugotovi se, da se je Slavko KRAJNČIČ, rojen 
leta 1970, dne 24. 10. 2018, pisno odpovedal 
osebnemu činu poročnika.
II. Slavku Krajnčiču se prizna čin višjega vodnika.
Številka: 81 1-1/2018-97
MINISTER5637.
ODREDBO
obrambo
VELIKO SABLJO MINISTRSTVA ZA 
OBRAMBO
prejme:
Robert GLAVAŠ, 1962
Številka: 094-2/2018-41
Datum: 12. 12. 2018
MINISTER
5638.
Na podlagi tretjega in petega odstavka 62. 
člena Zakona o obrambi (Uradni list RS, 103/04 
- uradno prečiščeno besedilo, št. 138/04 - skl. 
US, 53/2005 - skl. US, 96/12 - ZPIZ-2, 95/15) 
in 5. člena Uredbe o činih in poviševanju v 
Slovenski vojski (Uradni list RS, št. 99/02, 
ODREDBO
O PODELITVI ČINA VODNIKA 34. 
GENERACIJI ŠOLE ZA PODČASTNIKE
Mihael DERVARIČ, 1986
Denis DEŽMAN, 1990
Aleš FRANKO, 1990
Mitja HUDELJA, 1988
Žan JOVANOVIČ, 1989
Kewin JUG, 1987
Tomaž KOLAR, 1990
Luka KORAĆ, 1984
Peter OREŠNIK, 1987
Jure PAVLIN, 1984
Nace ŠILC, 1984
Gregor TOMIČ ,1984
Matjaž WITWICKY, 1984
Uroš ZAKRAJŠEK, 1990
Erik ŽERJAV, 1992
Številka: 81 1-10/2018-21
Datum: 14. 12. 2018
MINISTER
5639.
ter 6. člena Uredbe o činih in poviševanju 
ODREDBO
O PODELITVI ČINA POROČNIKA 
30. GENERACIJE ŠOLE ZA ČASTNIKE 2 SVMatevž CERAR, 1988
Matej CULJKAR, 1994
Uroš ČRNIGOJ, 1993
Blaž ČUŠ, 1992
Tilen GOR, 1994
Matej JUG, 1991
Matevž KLADNIK, 1989
Domen KOLAR, 1993
Irma PLAVEC, 1991
Kristina PLESKOVIČ, 1990
Martin POSTRUŽNIK, 1993
Marko PRŠA, 1987
Gašper RAJŠEL, 1993
Mitja ROVŠNIK, 1990
Alen SEREC, 1989
Jurij ŠKERGET, 1990
Adam VRTAČNIK, 1989
Številka: 81 1-10/2018-19
Datum: 16. 12. 2018
MINISTER
5640.
Na podlagi tretjega odstavka 63. Zakona o 
obrambi (Uradni list RS, 103/04 – uradno 
prečiščeno besedilo, št. 138/04 - skl. US, 
53/2005 - skl. US, 96/12 - ZPIZ-2, 95/15) in 
9. ter 1 1. člena Uredbe o činih in poviševanju 
ODREDBO
O POVIŠANJU ČASTNIKA
v čin brigadirja:
Številka: 81 1-10/2018-20
Datum: 17 . 12. 2018
5641.
ODREDBO
obrambo
prejme:
major LUIGI DE GIORGI, 1977, Italija
Številka: 094-2/2018-42
Datum: 19. 12. 2018
MINISTER
5642.
RS, št. 41/07, 4/1 1, 86/1 1, 105/13, 37/15 in 72/18) izdajam
ODREDBO
obrambo
prejme:
brigadni general ANGELO MICHELE 
RISTUCCIA, 1966, Italija
prejme:
major PIERO FURLAN, 1977, Italija
Številka: 094-1/2019-1
Datum: 8. 1. 2019
MINISTER
5643.
ODREDBO
obrambo
prejmeta:
major ANTONIO PALMIRO MAZZOTTA, 1970, 
Italija
podpolkovnik MATTHIAS WASINGER, 1980, 
Avstrija
SODELOVANJE IV. STOPNJE
prejmeta:
višji praporščak RENATO BONANNI, 1968, 
Italija
višji praporščak ANTONIO MURA, 1973, Italija
Številka: 094-1/2019-3
Datum: 16. 1. 2019
MINISTER
5644.
besedilo), drugega odstavka 80. člena Pravilnika 
o priznanjih Ministrstva za obrambo (Uradni list 
in Ukaza o priznanjih načelnika GŠSV (številka 
094-5/2013-260, z dne 17 . januarja 2014) 
izdajam
UKAZ
o podelitvi priznanj Generalštaba SV
prejme:
Gorazd BARTOL, 1967
Številka: 094-8/2018-34
Datum: 4. 9. 2018Generalmajor
Alan GEDER
5645.
izdajam
UKAZ
prejmejo:
Simon JERONČIČ, 1970
Gregor RIBNIKAR, 1966
Zoran ŽELE, 1971
Številka: 094-8/2018-36
Datum: 3. 10. 2018
Generalmajor
Alan GEDER
5646.
izdajam
UKAZ
prejmejo:
Maja BABNIK SMREKAR, 1966
Žigmond BALOG, 1984
Marko BEADER, 1985
Alen BEĆIROVIĆ, 1988
Franci BIZJAK, 1983
Simon BLATNIK, 1983
Danijel BLAŽAN, 1977
Robert BOŽIČ, 1966
Janko BRAČKO, 1973
Jure BRATKOVIČ, 1992
Rok BREZAVŠČEK, 1989
Dejan BROMŠE, 1975
Tadej BUČAR, 1990
Miro BUNDALO, 1980
David CIMERMANČIČ, 1985
Davorin CINGESAR, 1988
Alojz CINGLAK, 1981
Žiga CUKOR, 1992
Blaž ČEBRON, 1988
Andrej ČESEN, 1990
Marino ČESEN, 1961Tadej ČOP, 1989
Boris ČURIČ, 1974
Saša DADIČ, 1973
Jan DEBELJAK, 1997
Iztok DEKLEVA, 1969
Martin DEŽMAN, 1979
Miha DIMEC, 1982
Suzana DOLINAR, 1982
Tibor DOLINŠEK, 1982
Luka DOLNIČAR, 1977
Metod DOLŠINA, 1974
Gorazd DREVENŠEK, 1974
Pavel DROBNE, 1990
Goran ERJAVEC, 1971
Nataša FELKAR, 1969
Gordana FEMIĆ, 1979
Nejc FLEŽAR, 1989
Boštjan FRLEŽ, 1989
Robert GALE, 1969
Aldin GALIJAŠEVIĆ, 1988
Matic GOLAVŠEK, 1989
Anže GOLOB, 1991
Maks GOLOB, 1961
Matej GORENŠEK, 1979
Peter GREGL, 1981
Rok GREGORČIČ, 1994
Andrej GREŠAK, 1979
Roman GRMOVŠEK, 1975
Ervin HARTMAN, 1964
Rene HERNAH, 1992
Andrej HICTALER, 1976
Matej HOJSKI, 1989
Bojan HORVAT, 1978
Aleksander HREN, 1958
Žiga HROVAT, 1996
Tomaž HRVATIN, 1981
Anja JABLOČNIK, 1994
Dorijan JAMNIŠEK, 1987
Suzana JAZBEC, 1987
Tadej JAZBINŠEK, 1989
Robert JELEN, 1993
Luka JENIČ, 1991
Aleš JENKO, 1977
Domen JEROT, 1987
Srečko JUREČIČ, 1966
Mladen JURINČIČ, 1969
Stanko JURKOVIČ, 1966
Miran KAJIČ, 1988
Žiga KARNIČAR, 1985
Peter KAUČIČ, 1983
Alen KEBER, 1975
Sabina KEČANOVIĆ, 1979
Marjan KELENC, 1963
Matjaž KLEMENČIČ, 1988
Marijana KODRIČ, 1980
Martin KOLARIČ, 1986Nejc KOPOREC, 1994
Aleš KOROŠEC, 1981
Anton KOS, 1979
Miha KOSEC, 1981
Gregor KOSTANJEVEC, 1979
Sabina KOSTANJŠEK, 1976
Marko KOTAR, 1967
Urban KOTNIK, 1994
Anton KOVAČIČ, 1975
Nikola KOVAČIČ, 1978
Primož KOZJEK, 1976
Marko KRAJNC, 1980
Saša KRAJNC, 1961
Sašo KRAJNC, 1983
Dejan KRALJ, 1987
Uroš KRALJ, 1986
Luka KRIVONOG, 1989
Martin KROPEC, 1976
Marjan KUKENBERGER, 1973
Aljaž KURSON, 1996
Boris LEBAR, 1966
Martin LESKOVAR, 1975
Andrej LESKOVŠEK, 1985
Borut LEVIČNIK, 1972
Martin LIČEN, 1981
Danijel LIPAR, 1976
Saša LUKMAN, 1976
Darko LUŽNIK, 1982
Nejc MACUR, 1992
Matej MAČEK, 1980
Rok MAJCENIČ, 1990
Tihomir MARCIUŠ, 1983
Jernej MAROVT, 1978
Mihael MEŠKO, 1986
Marjan MIKL, 1965
Robert MIKOLIČ, 1973
Edvard MOČNIK, 1983
Marko MOČNIK, 1981
Damijan MUHIČ, 1976
Rok MURKO, 1987
Matej NADVEŠNIK, 1991
Benjamin NAJVIRT, 1990
Peter NEDELKO, 1966
Jan OBERSTAR, 1992
Andrej OGLAJNER, 1981
Aleksandra OGRIN, 1996
Andrej OLOVEC, 1973
Emil PAŠIĆ, 1996
Darko PAVLEC, 1961
Jure PAVLIČ, 1996
Robert PENŠEK, 1980
Denis PETEK, 1989
3 SVPrimož PETERLE, 1978
Mihael PETRIČ, 1978
Urška PETROVIČ, 1976
Tanja PLAZOVNIK, 1983
Andrej POTRBIN, 1975
Luka POZNIČ, 1990
Bernard POŽAR, 1976
Mario PRANJIĆ, 1985
Andrej PREŠIČEK, 1978
Janez PRETNAR, 1967
Dejan PUSOVNIK, 1987
Matic PUSOVNIK, 1983
Zlatko RADIĆ, 1990
Ivan ROJC, 1987
Aleksander ROZMAN, 1977
Aljoša ROZMAN, 1987
Matija ROŽANC, 1988
Aljoša ROŽIČ, 1989
Tadej ROŽIČ, 1989
Žan RUPNIK, 1988
Karel RUŽIČ, 1979
Primož RŽEN, 1986
Bojan SAGAJ, 1974
Matjaž SANDA, 1979
Miha SEMPRIMOŽNIK, 1992
Martin SENICA, 1975
Uroš SIMONČIČ, 1993
Rok SIRC, 1988
Andrej SITAR, 1979
Boris SIVEC, 1976
Damijan SLEKOVEC, 1975
Anita SOVIČ, 1980
Matjaž STRMČNIK, 1982
Rok SUŠEC, 1981
Miro ŠALAMUN, 1963
Klemen ŠAVLI, 1990
Nina ŠERCELJ, 1987
Uroš ŠETINC, 1981
Nadja ŠIBILA, 1982
Almir ŠILJEGOVIĆ, 1982
Sašo ŠKOFIC, 1970
Jani ŠKUFCA, 1990
Jura ŠMON, 1976
Bojan ŠORI, 1992
Bernarda ŠRAJ, 1973
Klemen ŠTAVBAR, 1979
Denis ŠTEMBERGER, 1965
Sandi ŠTEMBERGER, 1994
Emilija ŠTEMPELJ, 1979
Denis ŠTINGL, 1990
Tine ŠTUMBERGER, 1989
Miha ŠTURM, 1986
Simon ŠUKLJE, 1982
Miha ŠULC, 1989
Tomaž ŠUSTER, 1982
Darko TERČON, 1978
Mirko TINTOR, 1978
David TIŠMA, 1990
Danijel TOMASOVIĆ, 1981
Blaž TOMAŽIN, 1992Marko VERHOVNIK, 1987
Špela VESEL, 1981
Matej VIDE, 1972
Nejc VIDMAR, 1995
Urban VINŠEK, 1986
Žiga VIRANT, 1981
Gregor VODEB, 1972
Robert VODUŠEK, 1973
David VONTA, 1983
Štefan VÖRÖS, 1974
Marko VRBNJAK, 1983
Igor VRTAČNIK, 1975
Matej VUČKO, 1995
Klemen ZAJC, 1989
Primož ZLODNJAK SEDMINEK, 1988
Roman ZORN, 1980
Gregor ŽLEBIR, 1973
Tadej ŽULIČ, 1987
Številka: 094-8/2018-37
Alan GEDER
5647.
izdajam
UKAZ
prejme:
Janez PUNGARŠEK, 1969
Številka: 094-8/2018-38
Alan GEDER
5648.
(Uradni list RS, 103/04 – uradno prečiščeno 
US, 96/12 - ZPIZ-2, 95/15) in drugega 
odstavka 3. člena Uredbe o vojaških uslužbencih 
(Uradni list RS, št. 54/2003, 1 19/07 in 88/15) 
izdajam
UKAZ
O POTRDITVI RAZREDA NIŽJIM 
I. potrditev III. razreda:
Janez STARIHA, 1973
Zoran VOLK, 1973
II. potrditev I. razreda:
Simon POTOČNIK, 1973
Številka: 81 1-10/2018-13
Datum: 5. 1 1. 2018Generalmajor
Alan GEDER
5649.
izdajam
UKAZ
prejmejo:
Silvo LEŠČANEC, 1973
Martin LOGAR, 1985 
Miha STOPAR, 1983
Franc VODOPIVEC, 1974
Marko ŽITEK, 1980
Številka: 094-8/2018-42
Datum: 12. 1 1. 2018
Alan GEDER
5650.
izdajam
UKAZ
prejmeta:
Valter BIZJAK, 1971
Alojz GERBEC, 1971
Številka: 094-8/2018-43
Alan GEDER
5651.
izdajam
UKAZ
ZLATO PLAKETO SLOVENSKE VOJSKE
prejme:
Alan GEDER, 1958Številka: 094-4/2018-63
Datum: 28. 1 1. 2018
Generalmajorka
Alenka ERMENC
NAČELNICA GENERALŠTABA SV
5652.
besedilo), 2. odstavka 80. člena Pravilnika o 
in Ukaza ESD, št. 094-5/2013-256, z dne 13. 
januarja 2014, z dopolnilom, izdajam
UKAZ
o podelitvi priznanj Enote za specialno 
delovanje SV
ZLATO MEDALJO ESD
prejme:
Številka: 094-4/2018-50
Miha RIJAVEC
POVELJNIK ESD
5653.
priznanjih Ministrstva za obrambo (Uradni list RS, 
št. 41/07, 4/1 1, 86/1 1, 105/13 in 37/15) in 
Ukaza 670. LOGP, št. 094-5/2013-171, z dne 
1 1. novembra 2013, z dopolnilom, izdajam
UKAZ
o podelitvi priznanj 670. logističnega polka 
SV
ZLATO MEDALJO 670. LOGP
prejme:
Friderik ŠKAMLEC, 1962
Številka: 094-4/2018-56
Franci MOGOLIČ
POVELJNIK POLKA
5654.
Na podlagi četrtega odstavka 62. člena Zakona 
o obrambi (Uradni list RS, št. 103/04 - uradno 
prečiščeno besedilo), 2., 3. in 4. člena Uredbe 
o činih in poviševanju v Slovenski vojski (Uradni 
list RS, št. 99/02, 87/05, 34/06, 1 16/07 in 
39/15) izdajam
UKAZ
O POVIŠANJU VOJAKOV 20. PEHP
I. v čin naddesetnika:
Natalija JAGODIČ, 1982
II. v čin poddesetnika:
Matija GLAŽAR, 1994
Andrej SAVERNIK, 1987
Denis TURNŠEK, 1994
Številka: 81 1-3/2018-46Datum: 19. 1 1. 2018
Gregor HAFNER
5655.
UKAZ
O POVIŠANJU VOJAKA 74. PEHP
v čin desetnika:
Dušan MASTINŠEK, 1979
Številka: 81 1-3/2018-47
Jure KREJAČ
5656.
UKAZ
O POVIŠANJU VOJAKOV RB 1. BR
Dejan PROSENC, 1980
II. v čin desetnika:
Blaž BRENČIČ,1989
Matej BRUS,1992
Dejan GERŽELJ,1987
Peter GREGL,1981
Martin KOLARIČ,1986
Peter KOSTANJŠEK,1990
Jure ŽULIČ,1987
III. v čin poddesetnika:
Drejc DAKSKOBLER, 1987
Janez LIKOVIČ, 1986
Gregor NOVAK, 1987
Številka: 81 1-3/2018-48
Uroš TRINKO
POVELJNIK BATALJONA
5657.
Ukaza 72. BR, št. 094-3/2013-170, z dne 15. 
UKAZ
o podelitvi priznanj 72. brigade SV 4 SVI. SREBRNO MEDALJO 72. BR
prejme:
Žiga REPONJ, 1986
II. BRONASTO MEDALJO 72. BR
prejmejo:
Dušan BABIČ, 1967
Vesna BUKOVEC, 1976
Aco ĐURKOVIĆ, 1966
Igor FLISAR, 1971
Bojan GOMBOŠI, 1985
Milan KRAJNC, 1981
Bojan MERTŰK, 1981
Nataša MURKO, 1987
Anton SITER, 1965
III. POHVALO POVELJNIKA 72. BR
prejmejo:
Andrej ALAČ, 1976
Peter BEVC, 1968
Blaž CESAR, 1993
Beno FOTIVEC, 1984
Dejan GOVEDIČ, 1988
Metka HERCEG, 1971
Boštjan KLJUČEVŠEK, 1968
Ivan RIBIČ, 1974
Nevenka SUMER, 1972
Damjan ŠKET, 1982
Matej TUŠ, 1990
Žan VAJDA, 1996
Petra ZALOŽNIK, 1976
IV. ZAHVALO POVELJNIKA 72. BR
prejmejo:
Marija KOSABER, 1960
Danica PRISTOVNIK, 1961
Številka: 094-4/2018-60
Polkovnik
Peter ZAKRAJŠEK
POVELJNIK 72. BRIGADE
5658.
in Ukaza ŠPE št. 094-4/2015-704, z dne 9. 
novembra 2015, izdajam
UKAZ
o podelitvi priznanj Športne enote
I. BRONASTO MEDALJO ŠPE
prejmejo:
Lea EINFALT, 1994
Štefan HADALIN, 1995Gašper KATRAŠNIK, 1995
Mihael MARKIČ, 1971
Maja SAJOVIC, 1975
II. SREBRNO PLAKETO ŠPE
prejmeta:
KOLESARSKO DRUŠTVO CALCIT KAMNIK,
1. BRIGADA
III. ZAHVALO POVELJNIKA ŠPE
prejmejo:
Vlora BEĐETI, 1991
Dejan SITAR, 1979
Mateja ŠIMIC, 1980
Številka: 094-4/2018-53
Jure VELEPEC
POVELJNIK ŠPE
5659.
in Ukaza CVŠ, št. 094-5/2013-164, z dne 5. 
novembra 2013, z dopolnilom, izdajam
UKAZ
o podelitvi priznanj Centra vojaških šol
I. SREBRNO MEDALJO CVŠ
prejme:
Anton VAVROŠ, 1961
II. BRONASTO MEDALJO CVŠ
prejmejo:
Jasmina KOTNIK, 1977
Mojca MARC, 1986
Primož POGAČNIK, 1965
Andrej RIŽNER, 1972
Katja VLAJ GOLEŽ, 1975
III. BRONASTO PLAKETO CVŠ
prejme:
Dušan KAČIČNIK, 1972
IV. POHVALO POVELJNIKA CVŠ
prejmejo:
Ester CURK, 1979
Andreja KETE, 1969
Damjan KOLAR, 1977
Mitja KOTNIK, 1982
Judita SOBOČAN, 1974
Tomaž ŠIRCA, 1995
Biserka ŠTEH, 1957
Miloš VODOPIVEC, 1961
Adelko ŽIVEC, 1971
V. ZAHVALO POVELJNIKA CVŠ
prejmejo:
Janko ČEPIN, 1981
Jure DETERDING, 1984
GASILSKO DRUŠTVO VIPAVA
PROTIOKLEPNA ČETA 72. BR
Številka: 094-4/2018-54
Brigadir
Vilibald POLŠAK
POVELJNIK CVŠ5660.
UKAZ
prejme:
Peter ZAKRAJŠEK, 1965
II. ZAHVALO POVELJNIKA CVŠ
prejme:
DAVID CEJA, 1979
Številka: 094-4/2018-62
Brigadir
POVELJNIK CVŠ
5661.
in Ukaza ŠČ, št. 094-5/2013-179, z dne 13. 
UKAZ
o podelitvi priznanj Šole za častnike SV
I. ZLATO PLAKETO ŠČ
prejme:
II. SREBRNO PLAKETO ŠČ
prejme:
III. BRONASTO PLAKETO ŠČ
prejme:
Številka: 094-4/2018-64
Polkovnik
Samo ZANOŠKAR
POVELJNIK ŠČ
5662.
in Ukaza ŠPČ, št. 094-5/2013-188, z dne 20. 
UKAZ
o podelitvi priznanj Šole za podčastnike SV
prejmeta:
Srečko SKOČIR, 1973
II. SREBRNO PLAKETO ŠPČ
prejmeta:Simon CERK, 1979
III. BRONASTO PLAKETO ŠPČ
prejmeta:
Žiga FRANJIČ, 1979
Številka: 094-4/2018-65
5663.
UKAZ
ZAHVALO POVELJNIKA ŠPČ
prejmeta:
Janez ŠMID, 1965
Marko UNGER, 1967
Številka: 094-4/2018-66
5664.
in Ukaza 1. BR, št. 094-5/2013-155, z dne 19. 
UKAZ
o podelitvi priznanj 1. brigade SV
I. SREBRNO MEDALJO 1. BR
prejmeta:
Matic AJDOVEC, 1983
Matevž ŠPINDLER, 1978
II. BRONASTO MEDALJO 1. BR
prejmejo:
Alen BOŽIČ, 1988
Jurij DOBNIKAR, 1974
Aleš HOČEVAR, 1979
Silva KOLAR, 1979
Stojan MARN, 1963
Branko NESTIĆ, 1964
Milan OSOLNIK, 1983
Ervin PAJNIČ, 1974
Peter ZVONC, 1975
III. POHVALO POVELJNIKA 1. BR
prejmejo:
Ciril ANDOLJŠEK, 1963
Alen BAJRIĆ, 1986Nataša BERNOT, 1973
Blaž ČEBULJ, 1960
Aleš DOBERŠEK, 1978
Srečko DOBRAVEC, 1964
Mihael DOLINŠEK, 1977
Silvo GRČAR, 1974
Matjaž JERANČIČ, 1983
Gregor JEROVŠEK, 1986
Denis KOCJAN, 1983
Simon KOŽUH, 1970
Miha KRUŠNIK, 1981
Andrej KVARTUH, 1971
Slavko OFAK, 1960
Gregor PIRMAN PRHNE, 1989
Sara QI CHARA, 1991
Petra VIRANT, 1991
IV. ZAHVALO POVELJNIKA 1. BR
prejmejo:
OBČINA RENČE-VOGRSKO
OBMOČNO ZDRUŽENJE BORCEV ZA 
VREDNOTE NOB NOVA GORICA
OBMOČNO ZDRUŽENJE VETERANOV 
VOJNE ZA SLOVENIJO VETERAN NOVA 
GORICA
Številka: 094-4/2018-52
Polkovnik
POVELJNIK BRIGADE
5665.
UKAZ
O POVIŠANJU VOJAKOV 10. PEHP
I. v čin desetnika:
Lovro JERBIČ, 1989
Iva ČURUVIJA, 1990
Gašper SOTLER, 1991
Številka: 81 1-3/2018-49
Gregor VODEB
POVELJNIK 10. PEHP
PROGRAM:
–  POZDRAVNI NAGOVOR MINISTRA ZA OBRAMBO RS KARLA ERJAVCA,
–  PREDAVANJE DR. SONJE ROBNIK IZ SEKTORJA ZA ENAKE MOŽNOSTI Z 
MINISTRSTVA ZA DELO, DRUŽINO, SOCIALNE ZADEVE IN ENAKE MOŽNOSTI, 
–  RAZPRAVA,
–  POGOSTITEV IN DRUŽENJE.
VLJUDNO VABLJENI!POSVET BO POTEKAL V ČETRTEK, 7 . MARCA 2019, OB 13. URI,  
V PERRYJEVI DVORANI NA MINISTRSTVU ZA OBRAMBO RS.ENAKOST	ŽENSK	IN	MOŠKIH: 	
KAKO	DALEČ	SMO? 30 SVSKUPNO URJENJE 
POSADK VOJAŠKIH LADIJ
Od 18. do 22. februarja je v teritorialnih vodah Slovenije in v mednarodnih vodah 
potekalo taktično urjenje Ladja 2019, na katerem sta sodelovali posadki večna -
menska ladje Triglav 11 in hitre patruljne ladje Ankaran 21 iz sestave 430. morna -
riškega diviziona SV. Posadki obeh vojaških plovil sta se ob podpori letal in he -
likopterja 15. polka vojaškega letalstva urili v postopkih združenega bojevanja, 
zlasti za obrambo pred napadi iz zraka, in v aktivnostih iskanja ter reševanja na 
morju. Šlo je za eno izmed rednih letnih aktivnosti, s katero mornariška enota SV 
vzdržuje in izpopolnjuje usposobljenost ladijskih posadk na obeh vojaških plovilih. 
Foto: Bruno ToičVIDELI SMO 32 SV
 SV 33LADIJSKI STRELCI SO SE URILI V POSTOPKIH OBRAMBE OB SIMULIRANEM NAPADU LETAL PILATUS IZ ZRAKA.URJENJA	LADIJSKIH	POSADK 	
POTEKAJO	VSAKO	LETO
V 430. mornariškem divizionu SV usposo -
bljenost ladijskih posadk vzdržujejo z ude -
ležbo na mednarodnih pomorskih vajah, kot 
sta na primer vaja jadransko-jonske pobude 
Adrion Livex ali skupna pomorska vaja s pri -
padniki mornarice vojske Črne gore Adrian 
Pool, ter s taktičnim urjenjem posadk z ime -
nom Ladja, ki poteka vsako leto. Poveljnik 
hitre patruljne ladje Ankaran 21 poročnik 
fregate Grega Tušar je povedal, da so veči -
no vadbenih aktivnosti med urjenjem izvedli 
med 19. in 21. februarjem, čeprav je urjenje 
trajalo več dni. Med pripravami na urjenje 
Ladja 2019 so izvedli kar dve koordinaciji s 
15. polkom VL že med načrtovanjem aktiv -
nosti. Težišče praktičnega dela se je začelo 19. 
februarja s streljanjem na morju, ki pa so ga 
morali zaradi vremenskih razmer odpoveda -
ti. Ladji sta se zato vrnili v slovenske teritori -
alne vode, kjer sta izvajali aktivnosti patrulji -
ranja in izvidovanja območja, s katerima sta 
se pripravljali za drugi dan urjenja, ki je bil 
namenjen izvajanju bojnih postopkov pri is -
kanju in reševanju na morju. Aktivnosti boj -
nega reševanja na morju so potekale z voja -
škim helikopterjem Bell-412 in ob podpori 
dveh letal Pilatus PC-9M, ki sta zagotavljali 
zračno podporo aktivnostim ladje na morju. 
V drugem delu urjenja sta letali simulirali 
zračne napade na ladjo, ki se je morala s hi -
trimi manevri in uporabo ladijske oborožitve 
obraniti pred pretečo nevarnostjo iz zraka. 
Tretji dan urjenja je bil namenjen izvajanju 
bojnega streljanja v mednarodnih vodah z la -
dijsko oborožitvijo obeh ladij, to je s puško -
mitraljezom FN MAG 7,62 milimetra, mitra -
ljezom MTPU 14,5 milimetra ter šestcevnim 
avtomatskim topom AK-306 30 milimetrov. 
V nadaljevanju sta posadki ladje Triglav in 
Ankaran urili plutje v različnih formacijah 
in se s spremembo formacij ter manevri po -
skušali znova obraniti pred simuliranimi le -
talskimi napadi dveh letal Pilatus PC-9M.na kar se je odzvala ladja Ankaran s hitrim 
prihodom na kraj dogodka. Ob prihodu so 
pripadniki z ladijsko oborožitvijo najprej 
poskrbeli za zavarovanje območja proti od -
prtemu morju, dve letali Pilatus PC-9M pa 
sta s preleti iz zraka podpirali načrtovane 
REŠEVANJE 	SESTRELJENEGA 	
PILOTA	NA	MORJU	OB	PADCU 	
VOJAŠKEGA	LETALA 	
Vaja iskanja in reševanja na morju, ki je po -
tekala drugi dan urjenja, je predvidevala 
padec vojaškega zračnega plovila v morje, aktivnosti na morju. Pred priletom helikop -
terja Bell-412 je član posadke ladje Anka -
ran v morje odvrgel dimno bombo, s kate -
ro je označil mesto doskoka potapljačev. Na 
to mesto se je spustil helikopter samo nekaj 
metrov nad morsko gladino. Iz njega so v POLEG	SKUPINSKIH	URJENJ 	
IZVEDLI 	TUDI 	INDIVIDUALNA 	
URJENJA	ČLANOV	POSADK 	
V urjenje Ladja 2019 sta bili vključeni posad -
ki obeh vojaških ladij, pri čemer je bila ladja 
Triglav 11 tudi poveljniška ladja. Poročnik fre -
gate Tušar je pojasnil, da so aktivnosti obse -
gale tudi individualno urjenje posameznika, 
saj so se člani posadk urili tudi iz postopkov 
bojne odpornosti in opazovanja, s čimer so 
poskrbeli za varno plovbo. Ob tem je še po -
vedal, da imajo člani posadk v povprečju več 
kot štiri leta izkušenj z delom na vojaških lad -
jah, zato je predstavljalo urjenje večini samo 
osvežitev znanja. Zelo je zadovoljen z delov -
no vnemo članov posadke, saj so vsi pokaza -
li visoko motivacijo in ustrezno raven pripra -
vljenosti za delo. Večjih težav niso imeli, saj 
je bila koordinacija aktivnosti dobro in skrb -
no načrtovana. Nekoliko jim je ponagajalo 
vreme, zato so vadbene aktivnosti delno pri -
lagajali trenutnim vremenskim razmeram na 
morju. Poveljnik ladje Ankaran je pojasnil, da 
so največ pozornosti namenili varnosti po -
sadk in ladje ter drugih plovil na morju. Brez 
težav je potekala tudi koordinacija posadke na 
ladji s piloti v letalih in helikopterju. Poroč -
nik fregate Tušar je razložil, da skrbi za ko -
munikacijo radarist, ki opravlja tudi delo vezi -
sta na ladji. Ta je z radijsko napravo zagotovil 
zvezo med ladjo in drugimi udeleženci urje -
nja v zraku, torej s posadkami vojaških letal 
Pilatus PC-9M in helikopterja Bell-412. Nje -
gova naloga je bila, da jih obvesti o začetku in 
koncu aktivnosti ter morebitnih vmesnih pre -
kinitvah. Letalci so sicer podobno kot ladja iz -
vajali aktivnosti samostojno in neodvisno. Vsa 
komunikacija ladje z letalstvom je potekala v 
angleškem jeziku, saj mornariška enota skla -
dno z Natovimi standardi uporablja na med -
narodnih vajah in aktivnostih angleščino. Po -
ročnik fregate Tušar je poudaril, da se tako 
razvija povezljivost, ki je zelo pomembna za 
delo pripadnikov vojaške mornariške enote v 
mednarodnem okolju. dveh naletih helikopterja skočili po trije po -
tapljači, ki so rešili ponesrečence iz razbitin 
letala, jih z medicinskim tehnikom na krovu 
potapljaškega čolna oskrbeli ter jih nato pre -
peljali v nadaljnjo oskrbo na vojaško ladjo 
Ankaran.POVELJNIK LADJE 
ANKARAN 21 
JE NA ODPRTEM 
POVELJNIŠKEM MOSTU 
USMERJAL DELO 
POSADKE.
IZSKOK POTAPLJAČEV IZ HELIKOPTERJA BELL ­412 V MORJE 34 SV
 SV 35USPEŠNOST 
IN UČINKOVITOST 
DELOVANJA 
Delovna mesta obrambnih diplomatskih predstavnikov in drugih uslužbencev na 
obrambnem področju v okviru diplomatsko-konzularnih predstavništev RS so ve -
činoma sistemizirana v Direktoratu za obrambno politiko oziroma Sektorju za 
multilateralo in obrambno diplomacijo.1 Od napotitve prvega obrambnega ata -
šeja na Madžarsko leta 1994 se je število napotenih obrambnih atašejev ves čas 
spreminjalo.
Besedilo: polkovnik Zlatko Vehovar
V začetnih letih se je mreža obramb -
nih atašejev samo širila. Širjenje je 
bilo izrazitejše po letu 2005 pred -
vsem na območju Zahodnega Balkana, in 
sicer leta 2005 v Srbiji, leta 2006 v Makedo -
niji in leta 2007 v Črni gori. Od leta 2008 se 
določena mesta že zapirajo, predvsem za -
radi vse bolj omejenih finančnih in drugih 
virov. O zaprtju določene lokacije se odloča 
na podlagi več meril, na primer zaradi ze -
mljepisne bližine, obsega bilateralnega so -
delovanja z neko državo, relevantnosti ozi -
roma dodane vrednosti za obrambni sistem 
RS ipd. Tako so se zaprla mesta obrambnih 
atašejev v Londonu, Parizu, Zagrebu, Du -
naju, Budimpešti, Skopju in Podgorici, na 
novo pa sta se odprli delovni mesti v Pekin -
gu in pozneje v Ankari. Slovenija tako ni 
ostala samo brez svojih predstavnikov v teh 
državah, temveč je nastala praznina tudi v 
državah nerezidenčnih akreditacij. To se je 
pozneje poskušalo blažiti z dodatnimi koa -
kreditacijami rezidenčnih atašejev in vzpo -
stavljanjem t. i. gostujočih atašejev, najprej 
za Avstrijo, Švico in Norveško, pozneje pa 
tudi za Hrvaško in Madžarsko. 
Republika Slovenija ima danes osem rezi -
denčnih obrambnih atašejev in dva gostu -
joča. Obrambne atašeje ima akreditirane 
v 20 oziroma 21 državah, če prištejemo še 
obrambnega svetovalca v Črni gori. 
Slovenski rezidenčni obrambni atašeji so v:
 –Italiji (od leta 1998) in nerezidenčni v 
Španiji,
 –Zvezni republiki Nemčiji (od leta 1997) 
in nerezidenčni na Poljskem in Danskem,
 –ZDA (od leta 1995) in nerezidenčni v Ka -
nadi, pred tem tudi v Argentini,
 –LR Kitajski (od leta 2008), 
 –Ruski federaciji (od leta 2002), 
 –Srbiji (od leta 2005) in nerezidenčni v 
Romuniji in Makedoniji, 
 –Bosni in Hercegovini (od leta 1996),
 –Turčiji in nerezidenčni v Libanonu, pred 
tem tudi v Azerbajdžanu. 
Dodatno sta bili ustanovljeni dve delovni mesti t. i. gostujočih obrambnih atašejev 
za:
 –Avstrijo, Švico in Združeno kraljestvo 
ter
 –Hrvaško in Madžarsko.2
NALOGE	SLOVENSKIH	OBRAMBNIH 	
DIPLOMATSKIH 	PREDSTAVNIKOV 	
Naloge slovenskih obrambnih diplomatskih 
predstavnikov so opredeljene v Pravilniku o 
uslužbencih na obrambnem področju, ki za -
časno opravljajo delo v diplomatskih pred -
stavništvih Republike Slovenije v tujini iz 
leta 2011.3 Pravilnik neposrečenega naslova 
je kompromisni rezultat dolgotrajnih, sko -
raj dolgoletnih, usklajevanj z Ministrstvom 
za zunanje zadeve. 
Naloge slovenskega obrambnega atašeja bi 
lahko opredelili tako: 
 –predstavlja obrambni sistem Republike 
Slovenije; 
 –prenaša, pojasnjuje in javno predstavlja 
uradna stališča Republike Slovenije ter 
mednarodnih organizacij, katerih člani -
ca je Slovenija (Nato, EU, OZN, OVSE), in 
pridobiva podporo zanje;
 –spremlja, podpira in včasih tudi usmerja 
sodelovanje na obrambnem in vojaškoteh -
ničnem področju; 
 –spremlja stanje in razvoj na obrambnopo -
litičnem področju v sprejemni državi in 
širši regiji ter o vsem sproti obvešča MO; 
 –sodeluje pri pripravi, organizaciji in iz -
vedbi obiskov delegacij MO in SV v državi 
oziroma državah, v katerih je akreditiran, 
ter delegacij iz sprejemne države v Sloveni -
ji, pri čemer se najvišjih obiskov tudi oseb -
no udeležuje; 
 –o pomembnejših zadevah z obrambno -
političnega področja obvešča vodjo di -
plomatsko-konzularnega predstavništva 
(DKP), ki mu po potrebi tudi strokovno 
oziroma vojaško svetuje.
Obrambni ataše je prednostno uradni pred -
stavnik Republike Slovenije oziroma Mini -
strstva za obrambo na vojaškem obrambnem področju. Kot takšen je referenčna točka 
glede tovrstnega dvostranskega sodelovanja. 
Del nalog obsega reprezentativno-ceremo -
nialno oziroma protokolarno področje, pri 
čemer je uniforma Slovenske vojske zelo po -
membna. Gre za udeležbo na sprejemih, ko -
memorativnih in inavguralnih dogodkih, 
pri katerih se (ne)udeležba obrambnega ata -
šeja enači z (ne)udeležbo Slovenije na dolo -
čenem dogodku, kar pa je v diplomaciji zelo 
pomembno. 
Uniforma, še posebno pa tuja, običajno 
vzbudi pozornost pri določenih skupinah 
ljudi, zato mora biti obrambni ataše zmeraj podatkov, analiziranja in sinteze do končne -
ga poročila, ki je največkrat samo vmesno. 
Pomembni sta kvantiteta in kakovost.
Obrambni atašeji so oči, ušesa in glas  
obrambnega ministrstva v tujini, ne glede 
na to, v kateri državi ali mednarodni orga -
nizaciji so. Samo videti in slišati pa seveda 
ne zadostuje, saj je treba nujno tudi analizi -
rati in poročati, kar se najpogosteje izvaja v 
pisni obliki. Čeprav izhajajo atašeji v veči -
ni držav iz vrst zaposlenih v vojaških obve -
ščevalnih službah, niso tajni agenti in se ne 
smejo ukvarjati z operativnim obveščeval -
nim delom. brezhibno urejen. Ne predstavlja samo sebe, 
temveč tudi svojo državo in Slovensko voj -
sko. To seveda velja še za preostale diplomate.
Polovica naših obrambnih atašejev deluje v 
državah, ki niso članice Nata in EU, zato so 
tudi predstavniki in glasniki teh organiza -
cij. Pogosto se njihova stališča do določenega 
vprašanja razumejo in tolmačijo kot stališča 
na primer Nata ali EU. 
Nanje se z raznimi povpraševanji obrača -
jo kolegi in sogovorniki iz nečlanic, zara -
di česar so pomembni dobra seznanjenost 
atašeja z Natovimi zadevami in njegove di -
plomatske sposobnosti glede prepričljivega odgovarjanja in hkrati nerazkrivanja tajnih 
podatkov. 
Poseben ali celo temeljni sklop nalog obse -
ga spremljanje, analiziranje in posredovanje 
informacij o dogajanjih na obrambnopolitič -
nem in vojaškem področju v državi spreje -
mnici, tako z notranjepolitičnega kot tudi z 
vidika njenega mednarodnega sodelovanja. 
Pri tem ni bistveno samo poročanje o tem, 
kaj se je zgodilo, temveč čim bolj objektiv -
na analiza, zakaj se je zgodilo, pri najboljših 
pa tudi napoved, kaj se bo zgodilo. Pri tem 
se običajno izvede ves proces od opredeli -
tve problema, analitičnih okvirov, zbiranja  REZIDENČNI
 BOSNA IN HERCEGOVINA
 ITALIJA
 RUSKA FEDERACIJA
 SRBIJA
 TURČIJA
 LR KITAJSKA 
 ZDA
 ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJASLOVENSKI	OBRAMBNI	ATAŠEJI
(STANJE JANUARJA 2019)
 NEREZIDENČNI
 DANSKA
 KANADA
 LIBANON
 MAKEDONIJA
 POLJSKA
 ROMUNIJA
 ŠPANIJA GOSTUJOČI
 AVSTRIJA
 HRVAŠKA
 MADŽARSKA
 ŠVICA
 ZDRUŽENO KRALJESTVO
 SV 37RESNO ALI NERESNO 
O KARTOGRAFIJI?
Kartografija na Ministrstvu za obrambo ima precej dolgo tradicijo. Kljub vsemu se 
na tem področju že od začetkov spoprijemamo s težavami, zaradi katerih je karto -
grafija zmeraj v nekakšnem krču. Res je, da se v zadnjih letih razmere nekoliko iz -
boljšujejo, kljub temu pa je še vedno največji problem pomanjkanje finančnih sred -
stev. To se najbolj odraža pri zagotavljanju novega kartografskega gradiva za 
uporabnike, torej Slovensko vojsko in Upravo RS za zaščito in reševanje.
Besedilo: Jože Balas
Foto: Bruno ToičNAPISALI STE
OBNOVA 	VOJAŠKIH 	
TOPOGRAFSKIH	KART	25	JE	NUJNA
Sistemskih vojaških topografskih kart Repu -
blike Slovenije v merilu 1 : 25 000 (VTK 25) 
pravzaprav ni, za celotno obnovo vojaške to -
pografske karte RS v merilu 1 : 50 000, to je 
58 listov, pa je nujnih več kot deset let dela. 
Potrebe po kartah merila 1 : 25 000 se od leta 
2014 začasno rešujejo z izdajanjem novih kart 
za prednostna območja po izboru Slovenske 
vojske in Uprave RS za zaščito in reševanje. 
Gre za karte večjega formata in so zunaj siste -
ma razdelitve na liste VTK 25. Kartografske 
podlage oziroma vsebina na državnih topo -
grafskih kartah v merilu 1 : 25 000 za potrebe 
obrambe (DTK 25 MO) in sistemskih VTK 
25 je namreč večinoma identična, kot je na 
kartah VGI Beograd. To pomeni, da je prika -
zano stanje na kartah večinoma iz let 1980–
1990. Karte so s tega vidika pogojno uporab -
ne ali celo neuporabne. Omejena izdaja 50 
listov VTK 25 leta 2004 je namreč vsebovala 
le preformatirane podatke, ki so izpolnjeva -
li temeljne zahteve glede povezljivosti karto -
grafskih podlag z Natovimi standardi, DTK 
25 MO (198 listov, izdanih med letoma 1996 
in 1999) pa ni povezljiva s Stanagi. Obnova 
sistemskih listov VTK 25 je torej nujna za vse 
uporabnike, tako za Slovensko vojsko kot za 
Upravo RS za zaščito in reševanje.
Potrebe po kartah merila 1  :  25  000 so po -
stale še posebej kritične ob tako imenovani 
migrantski krizi. Začasno rešitev so v Sek -
torju za načrtovanje Direktorata za obramb -
ne zadeve (SNČ DOZ) našli v okviru projekta 
Evropske unije POSKART, ki se pravzaprav 
izvaja za potrebe kriznega upravljanja in vo -
denja na operativni ravni ter nosilcev in 
upravljavcev kritične infrastrukture. Leta 
2018 so začeli posodabljati kartografske pod -
lage v merilu 1 : 25 000 za obmejno območje z 
Republiko Hrvaško, na teh podlagah pa bodo 
leta 2019 izdane nove vojaške topografske 
karte Republike Slovenije v merilu 1 : 25 000 
za jugozahodno Slovenijo. Projekt bo končan 
leta 2020, preostale karte območja južne meje 
pa bodo uporabnikom na voljo do leta 2021. 
Leta 2019 bo tako izdanih 11 listov JZ Slove -
nije: NL 33-07-11-4 Tržaški zaliv, NL 33-07-
12-3 Trst, NL 33-07-17-1 Morje, NL 33-07-17-
2 Izola, NL 33-07-18-1 Koper, NL 33-07-18-2 
Črni Kal, NL 33-08-13-1 Podgrad, NL 33-07-
17-4 Sečovlje, NL 33-07-18-3 Koštabona, NL 33-07-18-4 Sočerga in NL 33-08-13-3 Rašpor. 
V tem letu bodo izdane še karti NL-33-07-
12-2 Sežana in NL-33-07-12-4 Divača, za ka -
teri je finančna sredstva zagotovila URSZR, 
ter karti NL-33-08-09-4 Kočevje in NL-33-
08-10-3 Črmošnjice, za kateri je finančna sredstva zagotovila Slovenska vojska. Tako se 
je začela obnova vojaške topografske karte v 
merilu 1 : 25 000, ki je bila zaradi pomanjka -
nja finančnih sredstev predolgo zanemarje -
na, čeprav je karta tega merila najnatan  čnejša 
in najuporabnejša za gibanje na terenu. 
NASLOVNICA VFR VOJAŠKE LETALSKE NAVIGACIJSKE KARTE REPUBLIKE SLOVENIJE V MERILU 1 : 250 000.
1 Izjema je Vojaško predstavništvo pri Natu in EU.
2 Stanje januarja 2019.
3 Pravilnik o uslužbencih na obrambnem podro -
čju, ki začasno opravljajo delo v diplomatskih 
predstavništvih Republike Slovenije v tujini (MO, 
št. 007-239/201 1-3, z dne 19. septembra 201 1; 
št. 0070-5/2012-1, z dne 1. februarja 2012; 
št. 0070-5/2012-3, z dne 19. januarja 2018).OCENJEVANJE 	USPEŠNOSTI 	
IN	UČINKOVITOSTI
Na podlagi opredeljenih nalog se lahko iz -
vaja tudi ocenjevanje uspešnosti in učinko -
vitosti, tako s kvantitativnega kakor s kva -
litativnega vidika. Število poslanih depeš je 
kljub nepriljubljenosti eno izmed temeljnih 
in najlažjih meril produktivnosti  posame -
znega obrambnega atašeja. Žal podpiranje 
tega merila povzroči hiperprodukcijo depeš 
na račun kakovosti. Tekmovalnost, kdo ali 
katero DKP bo poslalo več depeš, ni redkost 
v slovenski ali kateri drugi diplomaciji. 
Pri poročanju je najpomembnejša usmerje -
nost v vsebine, ki so bistvene za MO oziro -
ma Slovenijo. Pomembna je tudi samoinici -
ativnost, saj samo odzivanje na navodila in 
usmeritve iz Ljubljane še zdaleč ni dovolj. 
Obrambni ataše je oseba, ki bi morala biti 
najbolj celovito seznanjena z dvostranskim 
sodelovanjem na vojaškem obrambnem po -
dročju med Slovenijo in državo akreditacije. 
Z nekaterimi državami se pripravljajo letni 
načrti bilateralnega sodelovanja, predvsem 
z namenom določanja težišč sodelovanja in 
načrtovanja finančnih sredstev. Obrambni 
ataše, ki ima vpogled v obrambna sistema obeh držav, lahko najlažje prepozna nova 
mogoča in zaželena področja sodelovanja. 
Neposredne povezave med številom dogod -
kov in uspešnostjo atašeja ni. Zgodi se lahko 
veliko dogodkov, ki pa nimajo bistvenih 
pozitivnih učinkov ali posledic na nobeni 
strani, lahko pa samo en dogodek povzro -
či dolgotrajnejše poglobljeno sodelovanje na 
določenem področju.
Kadar govorimo o številu bilateralnih do -
godkov kot merilu uspešnosti in učinkovi -
tosti obrambnega atašeja, bi lahko to oce -
njevali po tem, kako uspešno posameznik 
izvede določeno nalogo, torej dogodek or -
ganizira, pridobiva informacije itn. Pri tem 
je bistveno, da pravilno in pravočasno pre -
pozna sogovornike in drugo stran motivi -
ra v želeni smeri. Uspešnost je odvisna od 
vpetosti v okolje in poznavanja pravih ljudi 
v obrambnem sistemu države sprejemnice 
ter drugje. Uspešnejši imajo več dobrih po -
znanstev, zato imajo več vzvodov za učinko -
vito doseganje želenega cilja.
Seveda se okolja, v katerih obrambni ata -
šeji delujejo, med seboj razlikujejo po svoji 
odprtosti in dostopnosti posameznikov. 
Ne glede na to ali pa ravno zato se mora obrambni ataše načrtno usmerjati k temu, 
da spozna in po oceni vzpostavi nek odnos s 
čim več zanimivimi sogovorniki. 
Prav tako mora dober obrambni ataše znati 
oceniti, kdaj je bolje, da sodelovanje upoča -
sni in zadrži, saj so dogodki, ki so izvedeni v 
nepravem času ali neustreznih okoliščinah, 
celo kontraproduktivni za dobro sodelova -
nje med državama. Položajev, v katerih bi 
bilo bolje, da se nekaj ne bi izvedlo, je še več, 
vendar to ni predmet te obravnave. 
Obrambni ataše se mora vključiti v pripravo 
in izvedbo najpomembnejših obiskov iz Slo -
venije in v Sloveniji, na primer ministrovih, 
načelnikovih, obiskov generalnih direktor -
jev itn. Glede drugih obiskov sami presodi -
jo, ali se jih bodo udeležili na podlagi nujno -
sti in primernosti ter svoje razpoložljivosti.
Za obrambnega atašeja kot člana diplomat -
skega konzularnega predstavništva je po -
membno korektno delovno sodelovanje z 
vodjo DKP, pri čemer gre zlasti za vzajemno 
obveščanje o dogajanjih na obrambnopoli -
tičnem področju in o pomembnejših obi -
skih iz domovine.
SKLEP
Sistem predhodne selekcije in priprav mora 
zagotoviti, da se v diplomatsko službo na -
potijo posamezniki, ki prepoznajo v tem 
delu profesionalni izziv, so za določeno delo 
najbolj usposobljeni in pripravljeni tudi na 
manj privlačne strani dela v diplomaciji. 
O merilih uspešnosti in učinkovitosti de -
lovanja obrambnih atašejev ne moremo 
enoznačno odgovoriti. Za celovito oceno 
uspešnosti je treba upoštevati naloge in ob -
veznosti, ki so, kot je razvidno iz zgornje -
ga zapisa, samo delno merljive. To ne pome -
ni, da lahko obravnavamo vse na isti način. 
Tudi obrambni atašeji se med seboj razliku -
jejo, saj so nekateri manj, drugi pa bolj uspe -
šni in učinkoviti. 
Čeprav formalnih orodij za merjenje učin -
kovitosti obrambnih atašejev ni, je mogoče 
na podlagi obsega in dinamike vertikalne 
komunikacije, profesionalnega opravljanja 
nalog in osebne zaposlenosti izoblikovati 
celovito oceno uspešnosti in učinkovitosti 
delovanja vsakega posameznika. 
POLOŽAJNA OZNAKA OBRAMBNEGA ATAŠEJA RS 38 SV
 SV 39Pri obnovi kartografskih podlag v meri -
lu 1 : 25 000 je treba opozoriti še na proble -
matiko, ki ni pomembna samo za uporabni -
ke na Ministrstvu za obrambo, temveč tudi 
za uporabnike iz drugih resorjev, na primer 
Ministrstva za notranje zadeve oziroma Po -
licije. Geodetska uprava Republike Slovenije 
(GURS) je leta 2014 sprejela Zakon o držav -
nem geodetskem referenčnem sistemu (Ura -
dni list RS, št. 25/14 in 61/17 – ZAID), v ka -
terem so izvzete karte v merilu 1 : 25 000. 
Preprosto povedano, skladno s tem zako -
nom GURS uporabnikom v državi ni več 
dolžna zagotavljati kartografskih podlag 
oziroma državnih topografskih kart v me -
rilu 1  :  25  000, čeprav, kot so sami ugota -
vljali v vladnem gradivu med medresorskim 
usklajevanjem predloga zakona, gre za naj -
natančnejšo karto v državi. O pravih razlo -
gih, zakaj se je GURS odrekel svoji najboljši  
karti, lahko samo ugibamo. Še najbolj so bili 
izpostavljeni finančni vidik in druge pred -
nosti, povezane z ureditvijo nepremičnin -
skih evidenc ter z njimi povezanih davkov.
Trenutno lahko samo upamo, da bosta 
URSZR in SV skupaj s SNČ DOZ v nasle -
dnjih letih obnovi te karte namenila obču -
tno več finančnih sredstev. Tako bi lahko v 
približno desetih letih z novimi kartami po -
krili vse območje Slovenije. Ne smemo na -
mreč računati na to, da bo v naslednjih letih 
ponovno odobren podoben projekt EU, s ka -
terim bi lahko obnovili kartografske pod -
lage za preostali del države. Obnova kar -
tografskih podlag namreč predstavlja več 
kot 80 odstotkov vrednosti oziroma cene 
od končne vojaške topografske karte. Poleg 
tega se več kritikov ali dvomljivcev sprašu -
je, ali kot suverena in samostojna država res 
nismo sposobni sami zagotoviti dovolj fi -
nančnih sredstev za temeljne vojaške karte, 
še več pa se jih sprašuje, ali je obnova karto -
grafskih podlag, pa naj gre za tiste v merilu 
1 : 50 000 ali v merilu 1 : 25 000, resnično v 
pristojnosti Ministrstva za obrambo. Karto 
v merilu 1 : 50 000 sicer sofinancira Ministr -
stvo za obrambo skupaj z GURS, druga pa 
je trenutno povsem v pristojnosti Ministr -
stva za obrambo. Rešitev problema se ponu -
ja samo na ministrski oziroma vladni ravni 
z ustrezno spremembo omenjenega zakona, 
tako da GURS ponovno prevzame tudi nalo -
go vzdrževanja kart v merilu 1 : 25 000 ter za to zagotovi nujna finančna sredstva. V tem 
primeru in pri kartah v merilu 1 : 50 000 bi 
lahko Ministrstvo za obrambo svojim upo -
rabnikom veliko lažje in sproti zagotavlja -
lo tako nove kot tudi posodobljene oziro -
ma obnovljene vojaške topografske karte. 
V nasprotnem primeru in brez zagotovitve 
ustreznih zelo visokih finančnih sredstev 
bodo uporabniki kart v Slovenski vojski in 
URSZR še vedno brez ustreznega kartograf -
skega gradiva oziroma kart.
NOVO	KARTOGRAFSKO	GRADIVO
Ministrstvo za obrambo je leta 2018 v sode -
lovanju z GURS izdalo šest vsebinsko obno -
vljenih listov vojaške topografske karte Re -
publike Slovenije v merilu 1 : 50 000 (VTK 
50), in sicer NL-33-05-15 Ravne na Koro -
škem, NL-33-05-21 Mozirje, NL-33-05-22 
Celje, NL-33-05-27 Litija, NL-33-05-28 Tr -
bovlje in NL-33-08-04 Novo mesto. Vzdr -
ževan je bil tudi rastrski in vektorski sloj NAČRT PRIPRAVE KART 
VTK 25 OD LETA 2019 
DO LETA 2021
podatkov v merilu 1 : 50 000 za vso Slove -
nijo, ki se kot temeljna podlaga uporablja v 
GIS-pregledovalniku UdiGISp. Ta pregledo -
valnik sicer upravlja Služba za informatiko 
in komunikacije. Vse to je skladno z Natovi -
mi politiko in direktivami, ki so obvezujoče 
za vse članice. 
Kot posledica »uveljavitve arbitražne raz -
sodbe o določitvi meje med Republi -
ko Slovenijo in Republiko Hrvaško ter 
usmeritev ministrice za obrambo, dopis, 
št.  012-25/2017-11, z dne 9. januarja 2018, 
o uporabi in izdelavi vojaškega kartograf -
skega gradiva po sprejeti arbitražni razsod -
bi« je bilo s prikazom državne meje in delno 
vsebinsko obnovo izdanih 19 mejnih li -
stov vojaških topografskih kart RS v merilu 
1 : 50 000. To so: NL 33-07-17 Izola, NL 33-
07-18 Koper, NL 33-08-13 Ilirska Bistrica, 
NL 33-08-14 Snežnik, NL 33-08-08 Cerkni -
ca, NL 33-08-15 Osilnica, NL 33-08-16 Čr -
nomelj, NL 33-08-17 Karlovac, NL 33-08-10 Metlika, NL 33-08-11 Jastrebarsko, NL 33-
08-05 Krško, NL 33-08-06 Obrežje, NL 33-
05-29 Senovo, NL 33-05-30 Bizeljsko, NL 
33-05-23 Slovenska Bistrica, NL 33-05-24 
Rogatec, NL 33-06-19 Središče ob Dravi, 
NL 33-06-13 Ljutomer in NL 33-06-14 Len -
dava. Za uporabnike v Slovenski vojski in 
URSZR sta bili leta 2018 izdani novi voja -
ški topografski karti Republike Slovenije v 
merilu 1 : 25 000 večjega formata s planin -
sko tematiko, in sicer Kanin ter Karavanke 
in Jelovica. Izdani sta bili tudi novi ortofo -
to karti za strelišči in vadišči SV Mlake ter 
Crngrob, obnovljeni pa sta bili VFR vojaška 
letalska navigacijska karta Republike Slo -
venije v merilu 1 : 250 000 ter vojaška pre -
gledna karta Republike Slovenije v merilu 
1 : 250 000. 
Leta 2019 bodo poleg že omenjenih sistem -
skih listov VTK 25 izdane naslednje voja -
ške karte: vojaška topografska karta Repu -
blike Slovenije v merilu 1 : 25 000 Območje Maribor, nova izdaja VFR vojaška letalska 
navigacijska karta Republike Slovenije v me -
rilu 1 : 250 000 ter osem listov VTK 50, NL-
33-05-19 Radovljica, NL-33-05-20 Kranj, 
NL-33-05-25 Škofja Loka, NL-33-05-26 Lju -
bljana, NL-33-08-01 Vrhnika, NL-33-08-
02 Grosuplje, NL-33-08-03 Ivančna Gorica 
in NL-33-08-09 Kočevje. Februarja 2019 je 
bil izdan nov Katalog kartografskega gra -
diva 2019, v katerem uporabniki pridobijo 
podatke o kartografskih projektih in novih 
izdajah kart. Obvestila o tem so redno obja -
vljana tudi na geoportalu, internih spletnih 
straneh ter v Reviji SV. Elektronska oziroma 
PDF-različica kataloga je dostopna na inter -
ni spletni strani http://portal/DOZ/geo/de -
fault.aspx, v digitalni knjižnici Ministrstva 
za obrambo (dk.mors.si) in v Cobissu. Na 
elektronski naslov geo@mors.si lahko upo -
rabniki sporočite svoje pripombe, opažanja, 
popravke in pobude, povezane s kartograf -
skim gradivom.UPAM,	DA	BO	PREVLADAL	RAZUM
Menim, da je glavni vzrok za že več let tra -
jajoče težave (ne)zavedanje nekaterih odgo -
vornih na ministrstvu in v Slovenski vojski, 
v nekaterih primerih pa tudi določenih po -
sameznikov, o pomembnosti kartografske 
dejavnosti. Dokler ti kartografije in geo -
prostorske podpore ne bodo prepoznali kot 
enakovrednih preostalim podpornim de -
javnostim in procesom, bo to področje še 
naprej kadrovsko podhranjeno. Posledično 
bo še vedno primanjkovalo finančnih sred -
stev, saj jih ne bo nihče zagovarjal na ustre -
zni ravni. Vse to bo vodilo v zaostajanje pri 
zagotavljanju novega kartografskega gradi -
va ali drugih geoizdelkov za uporabnike.
Težavni na področju kartografije na Mini -
strstvu za obrambo torej niso organizacij -
ska razpršenost, neorganiziranost ali skoraj 
kaotično  stanje, kot to v svoji pomanjkljivi 
analizi ugotavlja predlagatelj novega oziro -
ma starega koncepta geoprostorske zagoto -
vitve. Menim, da je tudi ta predlog, podob -
no kot (zavrnjeni) predlog iz leta 2015, v 
določenih trditvah zapisan zavajajoče, saj 
pomanjkljivo in v nekaterih primerih na -
pačno predstavlja vloge ter nosilce dejavno -
sti na ministrstvu. V nekaterih primerih so 
zapisi celo neresnični. Sklepi, zaključki in 
predlogi so neustrezni oziroma niso takšni, 
da bi prispevali k strokovni nadgradnji po -
dročja. Predlagatelj tega koncepta v neka -
kšni analizi ugotavlja, da je na ministrstvu 
veliko težav. Rešile bi se lahko, če bi določe -
ni organizacijska enota in ljudje (na podlagi 
politične, ne pa tudi strokovne, odločitve) 
dobili moč ter nadzor nad vsemi preosta -
limi organizacijskimi enotami in zaposle -
nimi, ki delajo na geopodročju na mini -
strstvu. Na enem mestu se omenja celo v 
nacionalnem varnostnem sistemu(?). Pre -
dlagatelj pri tem jasnih težav niti ne opre -
deljuje, kaj šele, da bi navedel določene re -
šitve, še posebej ne za »težavo«, ki naj bila 
povod za nujne spremembe. Vsekakor na -
vaja le nekakšno še bolj birokratsko orga -
nizacijsko strukturo in postopke. Z anali -
zo zavaja odgovorne na ministrstvu, hkrati 
pa zavrača in omalovažuje dosedanje dobro 
delo vseh preostalih odgovornih nosilcev 
na področju kartografije in geoprostorske 
dejavnosti, ki svoje delo opravljajo strokov -
no, vestno in pošteno ter se lahko z dosež -
ki javno in brez zadrege pohvalijo. Upam, 
da se ob naslednjih vodstvenih kadrovskih 
menjavah ne srečamo še enkrat s tem ali 
podobnim nedodelanim in strokovno ne -
utemeljenim konceptom, saj nam vsem je -
mlje preveč dragocenega časa, rednih in 
pomembnejših nalog pa zaradi tega ne mo -
remo opravljati. 
Če nekateri odgovorni ne prepoznajo po -
membnosti vloge kartografije in geopod -
pore v vsem okviru obrambnega sistema, 
potem je zelo verjetno, da ne znajo ali ne 
zmorejo zagovarjati tega področja, zahtev 
in potreb, kaj šele, da bi zagovarjali napre -
dovanje ali nagrajevanje zaposlenih za nji -
hovo delo. Želim si, da bi prevladal razum 
(strokovnost), in ne (politična) moč ter 
osebne ambicije posameznikov. Takšno je 
moje mnenje, ki ne odraža nujno uradnega 
mnenja organizacijske enote, iz katere pri -
hajam.  40 SV
 SV 41UPOR V VOJSKI 
JE PRERASEL V 
DRŽAVLJANSKO VOJNO
Če je napad Italije na Etiopijo oziroma italijansko-abesinska vojna 1935–1936 po -
večala velika nasprotja med državami demokratičnega in fašističnega tabora, je 
bila španska državljanska vojna vrhunec dolgega obračunavanja v politični in jav -
ni areni Španije. Po drugi strani je bila posledica zatona dežele kot gospodarske 
in kolonialne sile. V svoj vrtinec je potegnila številne tuje posameznike in celo dr -
žave ter dokončno izoblikovala dva velika tabora, ki sta se v začetku septembra 
1939 spopadla v novi svetovni vojni. Bila je znanilka najstrašnejšega spopada v 
zgodovini človeštva.
Besedilo: major mag. Zvezdan Marković, višji kustos, Vojaški muzej Slovenske vojske
Španija je bila med prvo svetovno vojno 
nevtralna. Zaradi takšnega statusa je 
veliko ljudi dobro zaslužilo in v deže -
li je nastalo več novih podjetij. Po prvi sve -
tovni vojni so začela ta podjetja propadati in 
Španija je zašla v krizo, ki jo je pospeševala še 
splošna povojna revolucionarna kriza. Po dr -
žavi, zlasti v Kataloniji oziroma Barceloni, so 
se vrstile številne stavke, ki so vplivale tudi 
na avtonomistična nacionalna gibanja v Ka -
taloniji, Baskiji in Galiciji. Stavkovno obdo -
bje je trajalo vse do 13. septembra 1923, ko je 
general Primo de Rivera s kraljem in vojsko z 
državnim udarom uvedel podobno diktatu -
ro, kot je že bila v Italiji, in nemoteno vladal Pred obletnico konca španske državljanske vojne
do začetka leta 1929. Višji častniki, intelek -
tualci z univerze v Salamanki in študentje 
so se uprli njegovemu režimu. General je po -
skušal upornost zadušiti z razglasitvijo nove 
ustave, po kateri je postala Španija katoliška 
korporativna država. To dejanje je upornost 
še okrepilo in Primo de Rivera je začel po -
puščati. Najprej je dovolil občinske volitve v 
Madridu, ki so bile zanj usodne. Na volitvah 
so zmagali republikanci in kralj je moral za -
pustiti Španijo. Tudi na volitvah v ustavodaj -
no skupščino leta 1931 so republikanci dose -
gli veliko zmago in decembra 1931 je Španija 
dobila novo ustavo, po kateri je postala repu -
blika. Nova oblast je ločila cerkev od države, šolo od cerkve, prepovedala je vse cerkvene 
redove, ki so imeli svoje poglavarje zunaj dr -
žave, predvsem pa je prepovedala jezuitski 
red. Cerkvi je odvzela vse njeno veliko po -
sestvo. Ukrepi so izzvali močno reakcijo in 
krepiti se je začela klerikalna stranka Gila 
Roblesa. Ta stranka je zmagala na volitvah 
leta 1933 in leta 1935. Kljub temu se razmere 
v državi niso umirile. 
Republikanska zveza, socialisti, republikan -
ska levica, komunisti, katalonska levica in 
vsi delavski sindikati so sredi januarja 1936 
ustanovili ljudsko fronto, ki se je v politič -
nem programu zavzemala za amnestijo po -
litičnih zapornikov, demokratizacijo vojske, razdelitev zemlje in demokratične volitve. 
Na februarskih volitvah leta 1936 je ljudska 
fronta dobila 290 poslancev. Nova vlada je 
začela takoj izdajati številne odloke, ki naj 
bi jo okrepili. Nezadovoljstvo pa se je veča -
lo v delu vojske in državnega administrativ -
nega aparata ter izbruhnilo v noči iz 17. na 
18. julij 1936, ko je general Francisco Fran -
co Bahamonde, guverner Kanarskih otokov 
in poveljnik čet v Španskem Maroku, sku -
paj z drugimi generali in visokimi častniki 
španske armade povzročil upor proti zakoni -
ti vladi Casaresa Quiroge v Madridu. Voja -
ški udar je bil dobro pripravljen v Španskem 
Maroku in na jugu Španije v Sevilli, Cordo -
bi, Granadi in Cadizu. Na severu Španije v 
Salamanci, Burgosu, Valladolidu, Segovii, 
Pamploni in Zaragozi je vodil upor general 
Mola. V dveh dneh se je upor razširil po vsej 
Španiji in nemudoma prerasel v državljansko 
vojno, ki je trajala dve leti in 254 dni ter je 
zahtevala milijon človeških življenj.
Državni udar v Madridu se ni posrečil. Vo -
jaštvo v Madridu, Barceloni, Valencii in Ma -
lagi je ostalo zvesto vladi. 19. julija 1936 je 
vlada razdelila orožje delavstvu in drugim 
državljanom. Tako so oboroženi odredi re -
publikancev že 19. julija postali gospodarji 
položaja v prestolnici države. Tega dne so v 
Madridu sestavili tudi novo vlado, ki je na -
povedala odločen boj fašizmu. Vlada je zače -
la nemudoma ustanavljati posebne bataljo -
ne ljudske milice, ki so se združevale v polke. 
Toda 22. julija so prevratniki zavzeli že devet 
provinc od 44, zato je bil v Madridu ustano -
vljen poseben varnostni odbor ljudske fronte. 
Vsekakor je bila velika slabost republikanske 
Španije, da so obstajale kar tri vlade: central -
na v Madridu in dve deželni, in sicer ena v 
Kataloniji, druga pa v Baskiji. Poleg tega so 
v Burgosu udeleženci državnega udara usta -
novali svojo vlado, tako imenovani odbor 
za narodno obrambo. To so 30. julija sporo -
čili vsem evropskim vladam. Mednarodna skupnost je konec avgusta ustanovila v Lon -
donu odbor za nevmešavanje v španske zade -
ve. Nemčija in Italija sta prvi priznali vlado v 
Burgosu, ki se je imenovala Frankova vlada, 
in sicer 18. novembra 1936. Konec novembra 
so se jima pridružili še Albanija, Nikaragva 
in San Salvador. 
4. avgusta 1936 so se v Tarifi izkrcali prvi ve -
liki maroški kontingenti. Na poti med Ma -
rokom in Španijo ni bilo več ovir in nacio -
nalistom ni več primanjkovalo ne vojakov ne 
materiala. Še pred tem sta londonska in pari -
ška vlada zahtevali, da republikanska flota v 
prvih dneh avgusta zapusti tangersko prista -
nišče. Udeleženci državnega udara oziroma nacionalisti so 6. avgusta začeli svojo prvo 
ofenzivo v velikem slogu. Kmalu so dosegli 
povezavo med severno in južno fronto. Fran -
cove maroške enote so napadle proti zaho -
du, portugalsko zavezništvo pa je ščitilo nji -
hov levi bok. Pri prodiranju proti Madridu so 
27. septembra rešili 1200 kadetov v Alcázarju 
v Toledu, ki so se branili proti republikanski 
milici od začetka državnega udara, 30. sep -
tembra pa je nacionalistična vlada v Burgosu 
imenovala generala Franka za vodjo španske 
države. Na severu so nacionalisti zavzeli San 
Sebastian in Irún ter pretrgali zvezo med Ba -
skijo in Francijo.
V začetku oktobra 1936 so republikanci pre -
imenovali ljudsko milico v ljudsko armado s 
političnimi komisarji. Z novim zakonom o 
agrarni reformi, ki so ga sprejeli 7. oktobra 
1936, je dobilo 377.000 kmetov v republikan -
ski Španiji 5,5 milijona hektarjev zemlje in 
ves inventar. Oktobra so se začeli na preho -
dih k Madridu hudi boji. Nad mesto so pod 
vodstvom generala Mole korakale štiri kolo -
ne, peta kolona oziroma saboterji in simpati -
zerji nacionalistov v mestu pa so bili po mne -
nju generala v mestu. 
Francov  ovinek  proti Madridu je sicer rešil 
oblegance v trdnjavi Alcázar v Toledu, hkrati 
pa je omogočil internacionalni brigadi, da je 
zasedla obrambne položaje pred Madridom, 
preden so se 6. novembra približali naciona -
listični oddelki. Franco je pričakoval, da bo 
v nekaj dneh zmagovito vkorakal v Madrid, 
toda minilo je še 28 mesecev obleganja, pre -
den je Madrid resnično padel.
Uporniki so zavzeli še Málago, vendar pozi -
mi 1936–1937 niso dosegli nobenega druge -
ga uspeha. Nacionalisti so začeli aprila 1937 
novo ofenzivo na severu proti Bilbau, baskov -
ski prestolnici, ki je padla po dvomesečnem 
obleganju. Dobra dva meseca pozneje, av -
gusta, je bil zavzet Santander, oktobra pa je 
padlo še zadnje mesto na severu, Gijón.
Ob koncu prvega leta državljanske vojne je 
Franco obvladoval 35 izmed 50 pokrajinskih 
 42 SV
 SV 43 SV 43 SV 43LETALSTVO  
TERITORIALNE OBRAMBE
Letalstva Teritorialne obrambe ni mogoče obravnavati enotno, saj je zaradi razvo -
ja bolj zapleteno od samo poimenovanja letalska eskadrilja Teritorialne obrambe . 
Tako so v razvoju letalstva delovale enote znotraj Zveze letalskih organizacij Slo -
venije/Vazduhoplovni savez Jugoslavije v obliki Trenažne eskadrilje Ljubljane, in 
sicer kot 467. eskadrilja lahkega bojnega letalstva pri Jugoslovanskem vojnem le -
talstvu in kot Letalska enota TO pri Republiškem štabu Teritorialne obrambe Slove -
nije. Poleg teh enot se je pri nekaterih pokrajinskih štabih in v sodelovanju s posa -
meznimi letalskimi klubi pozneje oblikovalo tudi šest letalsko-padalskih oddelkov, 
ki so delovali do osamosvojitve.
Besedilo: mag. Matjaž Ravbar, višji kustos, Vojaški muzej Slovenske vojske
Foto: avtorjev osebni arhiv
Razvoj in organiziranost vojsk na po -
dročju letalstva sta bila od nek -
daj kompleksna. Za delovanje posa -
meznih oddelkov in enot so še danes nujni 
usklajevanje, trud in denar. Da bi tak sistem 
dobro deloval, je treba razviti letalsko tehni -
ko in izučiti kader. Kako pomemben segment 
je redno vzdrževanje pilotskih sposobno -
sti rezervne sestave, je odlično pokazala tudi 
weimarska Nemčija med obema vojnama, 
ko je lahko zaradi določil Versajske pogod -
be vzdrževala samo določeno število pripa -
dnikov redne vojske. Na letalskih poveljstvih 
v želji pridobiti tem bolje usposobljen kader 
odlično sodelujejo tudi z letalskimi zvezami 
in posameznimi letalskimi klubi. Nič druga -
če ni bilo v Jugoslaviji. Znotraj Jugoslovan -
skega vojnega letalstva (JVL) so že kmalu 
ustanovili trenažne eskadrilje, v katerih so 
delovali tudi rezervni piloti oziroma rezervni častniki vojnega letalstva. JVL je zato v pet -
desetih letih ustanovilo več trenažnih eska -
drilj letalskih divizij pri komandi in posa -
meznih letalskih divizijah. Leta 1959 so se te 
eskadrilje preoblikovale v letalske eskadrilje 
lahkega bojnega letalstva, ki so bile podreje -
ne posameznim letalskim komandam. Iz njih 
se je leta 1961 oblikovalo več eskadrilj lahke -
ga bojnega letalstva, ki so bile poimenovane 
460., 461., 462., 463., 464. in 465. eskadrilja. 
Prav izkušnje v teh eskadriljah so pripomo -
gle, da se je lahko ustanovila podobna letal -
ska struktura tudi zunaj JVL.
TRENAŽNA	ESKADRILJA
Že leta 1958 naj bi se začela ustanavljati Tre -
nažna eskadrilja Ljubljana (TE Ljubljana). 
Pobudnik za njeno ustanovitev je bil gene -
ral Viktor Bubanj, poveljnik JVL. Pri tem ga 
je podpirala tudi doktrina JVL, ki je temeljila na izkušnji partizanskega letalstva. Pozneje 
je ta doktrina pripomogla k ustanovitvi Te -
ritorialne obrambe. Tako so bili temeljni cilji 
uporabe lahkega bojnega letalstva podpora 
kopenskim enotam, delovanje v globini fron -
te in delovanje proti nasprotniku v razmerah 
slabše protizračne obrambe ter zagotovitev 
ustreznih ur naleta rezervnim vojaškim pilo -
tom. TE Ljubljana je bila uradno ustanovlje -
na leta 1962, delovala pa je v okviru Zveze le -
talskih organizacij Slovenije (ZLOS). Bazno 
letališče je bilo v Polju pri Ljubljani, in sicer 
na lokaciji današnje Letališke ceste. Prvi po -
veljnik TE Ljubljana je postal Franc Rožman. 
Enota je po JVL dobila tudi prva letala, in 
sicer tri letala Ikarus Kurir in nekaj letal Aero 
2 in 3. V enoti so kmalu začeli delovati štir -
je inštruktorji letenja: Branko Žiger, Martin 
Poznič, Edvard Lorencon in Jože Rudolf. Le -
talski kader so sestavljali piloti, ki so opravili 
središč. Čeprav se zdi čudno, sta pomenila iz -
guba severa in skrajšanje fronte za republi -
kance določeno prednost. Republikanci so v 
začetku decembra 1937 nepričakovano zače -
li izvajati ofenzivo v Aragoniji ter v dobrem 
mesecu zavzeli Teruel. To je bil njihov prvi 
in zadnji uspeh, saj so čez mesec in pol mesto 
spet zavzeli nacionalisti.
Nacionalisti so spomladi prevzeli pobudo 
in vdrli v Katalonijo. 15. aprila 1938 je južni 
krak nacionalistov dosegel Sredozemlje. 
Uporniki so zavzeli približno 60 kilometrov 
dolg koridor in presekali republikansko Špa -
nijo na dvoje. 
V popoldanskih urah v ponedeljek, 26. apri -
la 1937, je 73 letal Heinkel 111 in Junkers 
nemške legije Kondor, ki jo je Hitler posodil 
Francu, popolnoma uničilo baskovsko mesto 
Guer  nica. Ubitih je bilo 1654 civilistov, ra -
njenih jih je bilo več kot 800. Nemci niso nik -
dar zanikali, da so mesto uničili. Štiri dni 
po strahotnem uničenju Guernice je špan -
ski slikar Picasso, ki mu je španska vlada na -
ročila, naj okrasi španski paviljon na svetov -
ni razstavi v Parizu, zlil na veliko platno vso 
svojo bolečino in ogorčenje zaradi morije v 
mestu ter ustvaril svojo največjo mojstrovi -
no, sliko Guernica. Ta slika je postala simbol 
boja proti fašizmu.
Porazom, ki so jih republikanci doživeli v 
Aragoniji in Kataloniji, je sledila zima med 
letoma 1938 in 1939. Bila je trda in neusmi -
ljena zlasti za republikanske vojake ter civil -
no prebivalstvo. Toda še pred zimo je premier 
Juan Negrin enostransko sklenil, da bo poslal 
domov člane internacionalnih brigad. Upal 
je, da se bodo potem umaknile iz Španije tudi 
italijanske in nemške enote, ki so se vojsko -
vale na Francovi strani. 
Največ članov, okoli 30.000, v sestavi interna -
cionalnih brigad je bilo Francozov. Bilo jih je 
10.000 in ubitih je bilo 3000. Nemcev in Av -
strijcev je bilo 5000, padlo jih je 2000. Itali -
janov in antifašistov je bilo 3500, Američa -
nov 3000, Britancev 2800, Jugoslovanov od 
1200 do 1600, izmed njih 500 Slovencev, Ka -
nadčanov 1000, Madžarov 1000 in Skandi -
navcev 1000. Prišli so tudi Kubanci, Turki, Novozelandci, Avstralci, Kitajci in celo Indijci.
Med prostovoljci na frankistični strani so bili 
najštevilnejši Italijani, ki so se skupaj s člani 
portugalske legije in Nemci bojevali proti re -
publikancem. Skupno je sodelovalo na Fran -
covi strani okoli 60.000 Italijanov (6000 jih 
je padlo), 20.000 Portugalcev (8000 jih je 
padlo), 600 irskih katoličanov in nekaj bri -
tanskih fašistov ter ruskih belogardistov. Po -
datka o tem, koliko je sodelovalo na Francovi 
strani Slovencev, še nimamo. Franco je v treh 
letih vojskovanja dobil od svojih zaveznikov, 
fašistične Italije in nacistične Nemčije, 1200 
letal (800 italijanskih), 2000 topov in 1500 
tankov. Hitler je leta 1939 izračunal, da ga je 
operacija v Španiji stala 500 milijonov nem -
ških mark. Italijani so leta 1941 ocenili, da je 
bila njihova pomoč vredna 7,5 milijarde lir.
Španska republika je dobila z nakupi ali dari -
li od Zveze sovjetskih socialističnih republik, 
Francije, ZDA, Mehike in drugih držav 1000 
letal (polovica francoskih), približno 2000 
topov in 1000 tankov, večinoma sovjetske iz -
delave. Sovjetska vlada je po vojni izjavila, da 
dosega vrednost sovjetske pomoči španski 
republiki 80 milijonov funtov. 
Odhod internacionalnih brigad ni bil edini 
udarec, ki je omajal republiko. Za njen poraz 
so bili krivi številni drugi vzroki, zlasti ne -
enotnost in celo medsebojni obračuni med 
republikanci. Kot primer lahko navede -
mo vstajo anarhosindikalistov, ki je izbruh -
nila maja 1937 v Barceloni in zahtevala 400 
mrtvih in 1000 ranjenih. V resnici je skoraj 
ves čas vojne divjala na republikanski stra -
ni politična državljanska vojna, iz katere so 
izšli komunisti kot zmagovalci. Socialistič -
ni premier Largo Caballero je poskušal pre -
prečiti komunistom prevzem oblasti, vendar 
je moral maja 1937 odstopiti. Novi premier 
Juan Negrin je bil veliko bolj popustljiv. 
Zadnja zima vojne je zahtevala hude žrtve 
med republikanci. Dva dni pred božičem 
1938 je okoli 300.000 nacionalističnih voja -
kov, ki so imeli veliko premoč v opremi in 
orožju, začelo izvajati ofenzivo proti katalon -
ski prestolnici in fronta se je takoj razkrojila. 
Tarragona in Manresa sta padli in januarja Literatura:
Alpert, Michael (2004) [1994]. A New International 
History of the Spanish Civil War.  Basingstoke: Pal -
grave Macmillan.
Broué, Emile (1986). Španska  revolucija in državljan -
ska vojna.  Ljubljana: Delavska enotnost.
Graham, Helen (2002). The Spanish republic at war, 
1936–1939.  Cambridge: Cambridge University 
Press. 
Preston, Paul (1996) [1986]. A Concise history of the 
Spanish Civil War.  London: Fontana.
Preston, Paul (2006). The Spanish Civil War: Reac -
tion, Revolution, and Revenge.  New York: Norton 
& Co. 
Richardson, R. Dan (2015) [1982]. Comintern Army: 
The International Brigades and the Spanish Civil 
War.  Lexington, Kentucky: University Press of 
Kentucky.
1939 je zamrlo zadnje upanje, da bi se repu -
blika lahko obdržala. Francoska pomoč re -
publiki je prepozno prispela. 
Že 26. januarja je Barcelono brez odpora pre -
vzel general Juana Yagüe, kar je povzroči -
lo paniko, in veliko beguncev je bežalo proti 
Franciji. Francija je po kratkem obotavljanju 
nazadnje odprla mejo za begunce. Med 27. ja -
nuarjem in 10. februarjem 1939 je prestopilo 
mejo 170.000 žensk in otrok, 60.000 moških 
civilistov, 10.000 ranjencev in 250.000 voja -
kov republike. Zadnji republikanski politiki 
so zapustili katalonsko ozemlje 5. februarja, 
9. februarja pa so nacionalistične sile dosegle 
špansko-francosko mejo in tako je bila vojna 
v Kataloniji končana. V rokah republikancev 
je ostala še četrtina Španije.
Proti koncu marca 1939 je Franco začel iz -
vajati ofenzivo na območju Cordoba–Tole -
do. Obkoljeni Madrid ni mogel dolgo vzdrža -
ti. Petega marca je celo izbruhnil upor proti 
zakonitemu režimu in 28. marca je nacio -
nalistična armada zmagoslavno vkorakala v 
špansko prestolnico. Dan za tem se je preda -
la še Valencia in 1. aprila 1939 je bilo konec 
španske državljanske vojne. 
Vojna je zahtevala velik davek. V treh letih 
vojne se je vojni izid nagibal zdaj na eno, zdaj 
na drugo stran. Upornikom so pomagali nji -
hovi somišljeniki Nemci in Italijani ter jih za -
lagali ne samo z orožjem in opremo, temveč 
tudi z vojaštvom. Nemčija in Italija sta špan -
sko državljansko vojno izkoristili kot poligon 
za novo orožje in preverjanje novih vojaških 
taktik na terenu. Evropa in svet sta bila priči 
prvih sistematičnih bombardiranj mest in 
celotnih območij. V splošnem navajajo, da je 
državljanska vojna zahtevala na obeh straneh 
približno milijon padlih, pobitih in umorje -
nih. K temu je treba prišteti še približno četrt 
milijona usmrčenih v letih povojne Francove 
strahovlade 1939–1945. 
V Španiji je po vojni zavladal fašistični režim 
generala Franca. Francov režim je temeljil na 
spretni politiki med drugo svetovno vojno, 
ko se ni neposredno vpletel v vojno, in po 
njej. Na začetku vojne je na primer neusmi -
ljeno preganjal branilce republike, leta 1975 
pa je dal postaviti spomenik obema strane -
ma, vpletenima v državljansko vojno. Tako 
se je lahko ta diktatura obdržala do njegove 
smrti 20. novembra 1975 oziroma do spreje -
tja nove španske ustave leta 1978.  44 SV
 SV 45šolo za rezervne častnike in vojaške pilote 
JVL, ter aktivni športni piloti, stari od 23 do 
42 let. V naslednjih letih je v TE Ljubljana de -
lovalo 56 pilotov. Podobni eskadrilji so istega 
leta ustanovili v Lučkem in Lisičjem Jaraku. 
Po dveh letih je vodenje enote prevzel Anton 
Gašper. Sprva so izvajali le lete za zveze, tre -
nažne lete in vaje v skupinskih ter naviga -
cijskih letih. Po letu 1969 so v enoto uvedli 
letala Soko 522, ki jih je bilo mogoče tudi 
oborožiti. Tako so lahko piloti izvajali bojne 
polete in letalsko podporo kopenskim eno -
tam. Izvajali so jo na poligonih Paka, Slunj in 
Poček pri Petelinjskem jezeru. Ob izvajanju 
vaj na hrvaških poligonih so se začasno pre -
selili na letališču Cerklje ob Krki. Piloti TE 
Ljubljana so leta 1969 leteli tudi v nemških le -
talih, in sicer v okviru snemanja filma Bitka 
na Neretvi. Njihovi profesionalno delovanje 
in letenje sta bili dobro sprejeti, saj so nasto -
pili še v dveh klasikih jugoslovanske filmo -
logije, in sicer Sutjeska iz leta 1973 in Parti -
zanska eskadrilja iz leta 1979. TE Ljubljana se 
je leta 1971 začasno preselila na letališče Mo -
škanjci pri Ptuju in v tem času so letalci upo -
rabljali poligon Kidričevo. Septembra so se 
vrnili na domače letališče v Polje. Oktobra je 
enota sodelovala na strani  rdečih  v veliki vo -
jaški vaji Svoboda 71.
467.	LAHKA	ESKADRILJA 	
BOJNEGA	LETALSTVA 	
V reorganizaciji Rudo leta 1973 se je sestava 
JVL malenkostno spremenila. 7. marca je za -
čela delovati 467. lahka eskadrilja bojnega le -
talstva, ki je bila od leta 1968 v formaciji R 
82. brigade na letališču Cerklje ob Krki. Šte -
vilka vojne pošte novoustanovljene eskadrilje 
je bila 3479. Hkrati so nastale še tri eskadri -
lje, in sicer 461., 466. in 467. Poveljnik enote 
je postal Slavko Petaver, ki se je obdal z nekaj 
aktivnimi častniki in podčastniki, v letalski 
kader pa so se vključili pripadniki takratne 
trenažne eskadrilje (okoli 20 rezervnih pi -
lotov), ki je potem prenehala delovati. Vzdr -
ževanje in tehnična oskrba letal je prešla z 
Zveze letalskih organizacij Slovenije na JVL. 
V novonastali eskadrilji so prevzeli tudi leta -
la Soko J-20 Kraguj in Utva 66, ki so do takrat pripadala 460. eskadrilji, prav tako iz Cerkelj. 
Uradno je 467. lahka eskadrilja delovala na 
dolenjskem vojaškem letališču, v resnici pa 
na letališču Brnik, kamor se je uradno pre -
selila leta 1978. Vse od takrat je delovala tudi 
neposredno pod 5. letalskim korpusom v Za -
grebu. Piloti so se urili po zahtevnem progra -
mu vsaj 35 ur naleta na leto. Z letali Utva 66 
so izvajali instrumentalno letenje in vsi pi -
loti, ki so izvajali trenažo na instrumental -
nem letenju, so lahko leteli tudi ponoči. Tako 
je enota večkrat izvedla nočno bojno usposa -
bljanje na poligonu Paka. Eskadrilja je zara -
di izurjenosti sodelovala na vajah ob 30. in 
40. obletnici operacije Konjičev skok. Enoto 
je leta 1978 prevzel Marjan Žerjal in jo vodil 
do leta 1981. Nato je enoto vodil Jože Topolo -
všek vse do njene razpustitve 6. junija 1984. 
Letala so ob razpustitvi priletela v Tuzlo (462. 
lahka eskadrilja).LETALSKA	ENOTA	TO
Eskadrilja je bila ponovno ustanovljena sep -
tembra 1988. Za to naj bi bil zaslužen gene -
ral Ivan Hočevar. Eskadrilja se je uradno po -
imenovala Letalska enota TO, številka njene 
vojne pošte pa je bila 6101. Letala so bila po -
novno pridobljena iz zgoraj omenjene 462. 
lahke eskadrilje iz Tuzle in so bila v lasti 
JVL. Topolovšek je bil tokrat načelnik le -
talstva Republiškega štaba TO. Poveljeva -
nje enoti je sprva prevzel Marjan Dobovšek, 
potem pa ji je poveljeval Peter Merljak. Ve -
lika in občutna razlika v delovanju enote je 
bilo tehnično vzdrževanje letal, saj je do leta 
1984 to potekalo čez JVL, zdaj pa so ga opra -
vljali rezervisti in piloti. Poleg kraguljev se 
je za instrumentalno letenje uporabljalo le -
talo Utva 66. Eskadrilja je bila notranje raz -
deljena na dva oddelka. Čeprav je vzdrževa -
nje potekalo znotraj enote, so bila izvedena 
Viri in literatura:
Bolfek, Boris (2018). Nastanek in razvoj slovenske TO 
1968–1990 . Ljubljana: Defensor.
Dimitrijević, Bojan B. (2009). Jugoslovensko ratno 
vazduhoplovstvo 1942–1992 . Beograd: Institut za 
savremenu istoriju, drugo, dopunjeno izdanje.
Dimitrijević, Bojan B. (2004). Kurjaci sa ušća, istorijat 
252. lovačko-bombarderske eskadrilje . Beograd. 
Grahovac, Blagoje (2015). Glasovi iz gluve sobe . Be-
ograd: Laguna.
Janša, Janez (1992). Premiki: nastajanje in obramba 
slovenske države 1988–1992.  Ljubljana: Mladin -
ska knjiga.
Malec, Marko. 40 let Trenažne/Teritorialne eskadri -
lje Ljubljana. Revija Obramba , posebna izdaja, julij 
2012.
Kladnik, Tomaž (ur.) (201 1). Vojaška obramba Sloveni -
je 1990–1991 . Ljubljana: Defensor.
večja popravila v okviru 82. brigade. Kader 
enote je moral opraviti v Cerkljah osnovni 
tečaj za mehanike, orožarje in inštrumenta -
liste. Tako so bili skoraj vsi usposobljeni za 
lažja popravila (na 50 ur naleta). Enota se je 
ponovno javno predstavila na praznovanju 
ob 45-letnici partizanskega letališča Nadlesk 
septembra 1989.
21.	JUNIJ	1991
Po zaprisegi Demosove vlade in poskusu raz -
orožitve Teritorialne obrambe so se v enoti 
zgodile zanimive stvari. Topolovšek je nače -
loma ostal zvest Hočevarjevemu štabu, po -
veljnik Merljak pa se je v prelomnih časih od 
leta 1990 do leta 1991 večkrat sestal s pred -
stavniki Slaparjevega štaba. Tudi pripadniki 
enote so se postavili na stran samostojnosti 
Slovenije, vendar prelet letal na druge skriv -
ne lokacije v tistem trenutku ni prišel v po -
štev. Vprašanje se je pojavilo tudi v povezavi 
z mogočo uporabnostjo letal glede na to, da 
so bili oborožitev in tehnično orodje spravlje -
ni v Cerkljah. Tako sta se letenje in načrtova -
nje leta 1991 nadaljevali brez večjih pretresov.
Prve namige, da namerava vodstvo JVL 
umakniti letala na drugo lokacijo, so v enoti 
dobili junija od tehničnega osebja iz Cerkelj. 
Posledično naj bi si piloti eskadrilje tudi za -
mislili odpeljati letala z Brnika, vendar so jih 
s prikrito akcijo JVL prehiteli. Sprva je JVL v 
okviru načrtovanih vaj nameravala prestavi -
ti letala v Cerklje, vendar so piloti dobro ve -
deli, kaj bi to pomenilo za obstoj enote in tega 
niso naredili. Kot odgovor na to je JVL 21. ju -
nija 1991 ob 10.20 z več helikopterji Mi-8 na 
Brnik prepeljalo pilote 252. lovsko bombni -
ške eskadrilje in črnogorske TO iz Titogra -
da ter še nekaj letalskih tehnikov. Zrak nad 
letališčem je varovalo več lovskih letal JVL. 
V akciji so sodelovali še pripadniki vojaške 
policije 14. korpusa. Zaradi odličnega, tako 
rekoč osebnega, tehničnega vzdrževanja so 
vsa letala brezhibno delovala in v dvanajstih minutah so bila v zraku ter na poti proti Cer -
kljam. Letala so Dolenjsko zapustila dva dni 
pozneje. Danes večina teh letal krasi ploščad 
pred Muzejem jugoslovanskega vojnega letal -
stva. Slovensko politično vodstvo je za načr -
tovanje akcije vedelo že prej, vendar odtujitve 
brez večje uporabe sile niso mogli prepre -
čiti. Predsedstvo RS je sicer poslalo v Beo -
grad protestno pismo, vendar nanj ni dobi -
lo odgovora. S preletom letal je bila zgodba 
enote tudi končana, saj je bila enota še for -
malno ukinjena. V naslednjih dneh so sicer 
predstavniki Republiškega štaba TO in enote 
poskusili tudi v Zagrebu doseči, naj se letala 
vrnejo na Brnik. Vojaški spopadi so se v Slo -
veniji že začeli in iz omenjenih pogovorov se 
ni razvilo nič.
LETALSKI 	ODDELKI
Poleg omenjene enote so v Teritorialni 
obrambi načrtovali še dodatno popolnjeva -
nje z letalskim kadrom. Skladno z doktri -
nami in načrti, ki so bili usklajeni z JLA, so 
pri JVL leta 1975 pripravili dolgoročni načrt, 
ki je predvideval ustanovitev osmih trena -
žnih eskadrilj, 33 letalskih oddelkov in treh 
padalskih enot, ki bi delovale pod vodstvom 
Jugoslovanske letalske zveze (Vazduhoplov -
ni savez Jugoslavije –VSJ) in posameznih Re -
publiških štabov TO. Znotraj slovenske TO je 
nastalo šest letalskih oddelkov, ki so bili po -
drejeni pokrajinskim štabom Dolenjske, Go -
renjske, Ljubljane in okolice, Severnoprimor -
ske, Vzhodno- in Zahodnoštajerske. Oddelki 
so se oblikovali v okviru Zveze letalskih or -
ganizacij Slovenije in letalskih klubov v Aj -
dovščini, Brezovici, Celju, Lescah, Mariboru, 
Novem mestu in na Ptuju. Jedro so sestavljali 
posamezni piloti letalskih klubov ter gospo -
darskih in poslovnih organizacij. Posamezni 
letalski klubi so prispevali tudi letala in nji -
hovo tehnično vzdrževanje. Letalski kader 
oddelkov in eskadrilje je štel leta 1982 52 pi -
lotov in 41 letal.
Skladno z namenom obstoja letalstva Terito -
rialne obrambe, torej usposabljanje rezerv -
nih pilotov za podporo kopenski vojski, je bil 
obseg tudi omejen. Večinoma so izvajali lete 
za zveze, transporte, opazovalne in izvidniške lete, oskrbovanje ter omejeno bojno letenje 
oziroma delovanje. Najprej je bilo načrtova -
no, da bi program letenja pripravili pri Repu -
bliškem štabu TO, vendar so ga naredili pri 
generalštabu zveznega sekretariata za ljud -
sko obrambo. Praktično je to pomenilo, da 
sta Republiški štab TO in posamezni pokra -
jinski štab za letalski klub prispevala denar za 
gorivo, potem pa je letalski klub poskrbel za 
izvedbo programa. To je najprej pomenilo 20 
ur naleta na leto, kar je zaradi stroškov padlo 
na deset ur. Zaradi visoke cene goriva so se 
leta 1984 dogovorili, da gorivo za to dejavnost 
zagotavlja neposredno JVL. Težave z uresniči -
tvijo načrtov so se pojavile tudi v organizira -
nosti Republiškega štaba TO, ki preprosto ni 
imel zapolnjenih mest z usposobljenimi stro -
kovnjaki. Poleg omenjenih težav zagotovi -
tve goriva je težavno tudi tehnično vzdrževa -
nje raznovrstnih tipov letal, kar je vodilo do 
srednjeročnega načrta nabave letal Utva 75 za 
vse letalske klube.
PREHOD
Ob osamosvojitvi se je Teritorialna obram -
ba začela preoblikovati v Slovensko vojsko in 
svoj razvoj končala leta 1995. Kakor je vidno 
iz zgornjega opisa, so se oblike organizirano -
sti letalstva leta 1991 spremenile in letalstvo 
se je v novi državi razvijalo v okviru 15. bri -
gade vojnega letalstva, ki je bila ustanovljena 
junija 1992.  46 SV
 SV 47je delo na različnih ladjah in opravljanje ra -
znovrstnih nalog. Malo pred začetkom prve 
svetovne vojne, 1. maja 1914, je napredoval 
v čin kapitana korvete. Med vojno je sprva 
opravljal naloge poveljnika rušilca Velebit, 
ob koncu leta 1915 pa je prevzel poveljevanje 
torpedni flotilji. V zadnjem letu vojne je na -
predoval v čin kapitana fregate in bil posta -
vljen za direktorja torpednega oddelka po -
morskega oporišča v Pulju. 
Kapitan fregate Koch je postal po razpadu 
Avstro-Ogrske in na podlagi zagrebške po -
bude za ustanovitev krajevnih narodnih od -
borov pobudnik za ustanovitev odbora v 
Pulju. V dneh, ko je bilo gospodarjenje zelo 
neurejeno, so slovanski pripadniki avstro -
-ogrske mornarice kapitana fregate Kocha 
priznali za svojega predstavnika. Narodni 
odbor v Pulju je na njegov predlog pripra -
vil zahtevo, da bi admirala Cicoli in Horty 
predala vojno pristanišče, kar se je zgodilo 
30. oktobra. Poveljnik vojnega pristanišča je 
postal prav Koch. 31. oktobra so bile vojaške 
ladje avstro-ogrske flote formalno preda -
ne novi državi. Narodni svet je 2. novembra 
1918 imenoval Metoda Kocha na položaj1 po-
veljnika flote kontraadmirala Vukovića, ki je 
tragično umrl. Koch je bil povišan v čin kon -
traadmirala. Kljub drugačnim dogovorom 
so v puljsko vojno pristanišče 5. novembra 
1918 vplule italijanske vojne ladje, italijan -
ska vojska pa je dosegla, da so jugoslovan -
ski mornarji do 28. novembra zapustili ladje 
in pristanišče.
V Kraljevini SHS je kontraadmiral Koch ob -
držal svoj čin, kar je bilo potrjeno z ukazom 
23. maja 1919. Med 23. septembrom 1919 in 
1. oktobrom 1920 je Koch opravljal naloge 
načelnika Oddelka za mornarico na Mini -
strstvu vojne in mornarice, zaradi česar ga 
obravnavamo za prvega poveljnika mornari -
ce Kraljevine SHS. Leta 1921 je bil imenovan 
za komandanta I. pomorske obalne koman -
de, 13. novembra 1925 pa za komandanta III. 
pomorske obalne komande.
Kontraadmiral Metod Koch je bil upokojen 
11. aprila 1929. Umrl je 25. septembra 1952 
v Trstu. GENERALA DVEH VOJSK
1. decembra 1918 je namestnik srbskega kralja Petra I. regent Aleksandar Ka -
rađorđević na slavnostni avdienci sprejel delegacijo Narodnega sveta SHS (Slo -
vencev, Hrvatov in Srbov), ki so živeli na ozemlju razpadle avstro-ogrske monar -
hije. Delegacija je namestniku predlagala, da bi v kraljevem imenu opravljala 
vladarsko oblast na ozemlju enotne države. Princ Aleksandar je takoj razglasil 
združitev Kraljevine Srbije in Kraljevine Črne gore z Državo SHS v Kraljevino Sr -
bov, Hrvatov in Slovencev (SHS).
Besedilo: Rok Filipčič, Vojaški muzej SV
Z nastankom nove države se je pojavila 
težnja po oblikovanju skupne vojske. 
Kot rezultat dogovora med Naro -
dnim svetom SHS in vlado ter vrhovnim po -
veljstvom Kraljevine Srbije je bila v Zagreb 
poslana srbska vojaška misija, da bi z voja -
škim odsekom Narodnega sveta SHS obli -
kovala novo vojsko. Prav tako je bila srbska 
vojaška misija pod vodstvom generala Smi -
ljanića 23. decembra 1918 poslana k Narodni 
vladi v Ljubljano.
Pred nastankom nove države in vojske je 
bilo v vojaških enotah, s katerimi je razpola -
gal Narodni svet, približno 15.000 mož. Pri 
tej številki je treba omeniti, da se je resnič -
no stanje razlikovalo od zapisanega. Sloven -
ske enote so imele na spisku 610 častnikov 
in 8315 podčastnikov ter vojakov, pri ope -
rativni uporabi pa je bilo mogoče računa -
ti na precej manjše število mož. Pomembno 
pri vključitvi nekdanjih avstro-ogrskih ča -
stnikov (južno)slovanske narodnosti v voj -
sko Države SHS je bilo ponotranjenje jugo -
slovanske zavesti. Veliko častnikov te zavesti 
ni imelo in zato tudi niso videli svoje priho -
dnosti v novi vojski.
Prizadevanja glede ustanovitve nove voj -
ske so postala vprašljiva, ko so vlade antan -
tnih sil konec decembra posredovale opozo -
rilo, da se rekrutacija na ozemlju nekdanje 
Avstro-Ogrske ne sme izvajati ter da je obli -
kovanje nove vojske, v katero bi se vključi -
li deli bivše avstro-ogrske vojske v nasprotju 
z določili premirja. Vojaške enote, ki jih je 
organiziral Narodni svet v Zagrebu oziroma 
Narodna vlada v Ljubljani, niso bile medna -
rodno priznane. V praksi pa omenjeno opo -
zorilo, izdano po vsej verjetnosti na zahtevo 
Kraljevine Italije, ni imelo nobenega vpliva.
20. decembra 1918 je bilo ustanovljeno sku -
pno Ministrstvo za vojno in mornarico, ven -
dar so pokrajinske vlade Narodnega sveta še 
imele določeno samostojnost na vojaškem 
področju. Narodna vlada v Ljubljani je ob -
držala samostojnost še do maja 1919. 1. fe -
bruarja 1919 je bila v Ljubljani ustanovljena 
Dravska divizijska oblast, formalno podreje -
na IV. armadni oblasti v Zagrebu. 
Če se ozremo na posameznike z najvišjimi 
generalskimi oziroma admiralskimi čini, so 
bili leta 1919 iz prostora nekdanje Avstro -
-Ogrske v novo vojsko sprejeti trije genera -
li in trije admirali. To so bili generali Rudolf General Rudolf Maister in admiral Metod Koch
Maister, Ante Plivelić in Milan Uzelac ter 
admirali Metod Koch, Viktor Wikerhau -
ser in Dragutin Prica. Dva izmed navede -
nih, Rudolf Maister in Metod Koch, sta bila 
slovenskega rodu in aktivna v vojski Države 
SHS. Oba sta bila pomembna pri prelomu s 
starim sistemom.Rudolf Maister je bil rojen 29. marca 1874 
v Kamniku kot najmlajši izmed treh sinov 
očeta Franca in matere Frančiške, rojene 
Tomšič. Zaradi očetove prezgodnje smrti se 
je odločil za vojaški poklic. Leta 1892 se je 
začel šolati v domobranski kadetnici na Du -
naju in šolanje končal 17. avgusta 1894 ter 
bil imenovan za kadeta in naslovnega vodjo 
čete. Po opravljenem vojaškem šolanju se je 
vključil v domobranski bataljon št. 25 v Lju -
bljani. Že 1. oktobra istega leta je bil preme -
ščen v domobranski pehotni polk št. 4 v Ce -
lovcu. 1. novembra 1895 je bil imenovan v 
čin poročnika, leta 1907 pa je napredoval v 
čin stotnika. Kot častnik je služboval v raz -
ličnih krajih in deželah Habsburške mo -
narhije. Dobro je spoznal tudi kraje, ki jih 
je po koncu prve svetovne vojne pridobil za domovino. Leta 1912 je na vojaških vajah v 
Galiciji hudo zbolel. Zdravil se je v Dalmaci -
ji in Egiptu. Po okrevanju je bil leta 1913 pre -
meščen v črno vojsko. Konec prve svetovne 
vojne je s činom majorja pričakal kot povelj -
nik poveljstva črne vojske št. 26 v Mariboru. 
Na tedanjo vojaško-politično realnost in za -
ostrovanje odnosov med Slovenci ter Nemci 
se je odzval tako, da je 1. novembra 1918 na 
sestanku poveljnikov in nekaterih višjih ča -
stnikov mariborskih vojaških enot prevzel 
vojaško oblast v mestu: »Maribor razgla -
šam za jugoslovansko posest in prevzemam 
v imenu svoje vlade vojaško poveljstvo nad 
mestom in vso spodnjo Štajersko.« Maribor -
ski Narodni svet mu je nato podelil general -
ski čin. 9. novembra je general Maister raz -
glasil mobilizacijo in v naslednjih dneh zbral približno 4000 vojakov. 23. novembra je s 
svojimi vojaki razorožil nemško naravnan 
Schutzwehr, potem pa začel zasedati položa -
je ob severni slovenski narodnostni meji. 28. 
novembra 1919 je bil sprejet v vojsko Kralje -
vine SHS v činu, ki mu ga je podelil Naro -
dni svet. Kot poveljnik labotskega odreda se 
je izkazal v bojih na Koroškem, žal pa o meji 
na Koroškem ni odločala samo uspešnost 
na bojnem polju. General Maister je potem 
opravljal naloge poveljnika mesta Maribor. 
Od 27. novembra 1921 je deloval v štabu IV. 
armadne oblasti, prav tako je bil predsednik 
komisije za razmejitev s Kraljevino Italijo. 
Rudolf Maister je svojo vojaško pot končal 2. 
oktobra 1923, ko se je upokojil s činom di -
vizijskega generala. Umrl je za posledicami 
kapi 26. julija 1934 na Uncu, pokopan pa je 
na mariborskem pobreškem pokopališču.
Širši javnosti manj poznan Metod Koch je bil 
rojen v Kranju, 4. septembra 1874, kot naj -
starejši sin lesnega trgovca Franja Kocha in 
matere Mary, rojene Tichborn. Po končani 
ljubljanski realki se je vpisal na graško vi -
soko tehnično šolo. Kmalu se je prešolal na 
šolo pomorskih aspirantov v Pulju in postal 
1. oktobra 1892 pomorski kadet. Leta 1898 je 
napredoval v čin poročnika fregate. Sledilo 
1  Matjaž Bizjak v svojem prispevku Potopitev avstro -
-ogrske admiralske ladje Viribus unitis na podlagi 
italijanske arhivske vojaške dokumentacije ugota -
vlja, da je bil Metod Koch imenovan za poverjenika 
za mornarico. Po nekaterih drugih virih je to funkcijo 
opravljal kontraadmiral Dragutin Prica.LITERATURA:
Bjelajac, Mile (1988). Vojska kraljevine SHS 1918–
1921.  Beograd: Narodna knjiga.
Bjelajac, Mile (2004). Generali i admirali Kraljevine 
Jugoslavije 1918–1941.  Beograd: Institut za noviju 
istoriju Srbije. 
Čepič, Zdenko, in drugi (1979). Zgodovina Sloven -
cev. Ljubljana: Cankarjeva založba.
Hartman, Bruno (1998). Rudolf Maister, general in pe -
snik. Ljubljana: DZS.
Kranjc, Marjan F. (2005). Slovenska vojaška inteligen -
ca. Grosuplje: Grafis Trade.
Potočnik, Dragan (2008). Zgodovinske okoliščine ge -
nerala Rudolfa Maistra na Štajerskem, Koroškem in 
v Prekmurju.  Ljubljana: Koščak.
Sondhaus, Lawrence (1999). The Naval Policy of Au -
stria-Hungary 1867 –1918.  West Lafayette: Purdue 
University Press.
Uljan, Mojca (2004). Prehod Slovencev iz Avstro-ogr -
ske monarhije v Kraljevino SHS,  diplomsko delo. Lju -
bljana: Fakulteta za družbene vede.
 SV 49
 48 SV 48 SV SV 49SPODBUDNA MISEL
ENOTNOST
BRUCE W. JENTLESON: THE PEACEMAKERS: 
LEADERSHIP LESSONS FROM TWENTIETH-
CENTURY STATESMANSHIP
Bruce Jentleson, ameriški strokovnjak za poli ­
tične vede in zunanjo politiko, je v monogra ­
fiji The peacemakers predstavil voditelje, ki so 
bili v 20. stoletju pomembni pri soustvarjanju 
mednarodnih odnosov. Kaj se lahko v 21. sto ­
letju naučimo iz njihovih biografij? Morda to, 
da svet ni črno ­bel in da popolnih voditeljev ni, 
da so poleg izjemnih dosežkov sposobni tudi 
velikih napak in so zato med njimi protislovne 
osebnosti. Naj samo omenim ameriškega dr ­
žavnega sekretarja Henryja Kissingerja, preje ­
mnika Nobelove nagrade, ki je v 70. letih vo ­
dil politiko popuščanja napetosti do Sovjetske 
zveze in vzpostavil diplomatske odnose s Ki ­
tajsko. Po drugi strani je sprejemal odločitve 
o ameriških intervencijah, ki danes veljajo za 
sporne. Odobril je bombardiranje Kambodže 
med vietnamsko vojno, podprl je vojaški udar 
v Čilu leta 1973 in argentinsko hunto v umaza ­
ni vojni leta 1976 ter Pakistan v vojni za Ban ­
gladeš. Jentleson mu je postavil ob bok sov ­
jetskega voditelja Mihaela Gorbačova, ki je 
s svojima vizijo in pogumom prispeval h kon ­
cu blokovske delitve sveta in hladne vojne. Po 
drugi strani pa ga je upravičeno označil za 
naivnega, saj so njegove odločitve vodile do 
razpada Sovjetske zveze, gospodarskega in vojaškega kolapsa, umika s področij vpliva v 
vzhodni Evropi in Aziji ter izgube statusa super ­
sile. Jentleson je poleg Kissingerja in Gorba ­
čova, ki ju je posebej izpostavil, v monografiji 
opisal še 16 voditeljev, ki so oblikovali politični 
zemljevid sveta in vplivali na tok svetovne zgo ­
dovine v 20. stoletju. S svojim delovanjem so 
prispevali k zmanjševanju napetosti med velesi ­
lami, ustanavljanju mednarodnih ustanov, uve ­
ljavljanju človekovih pravic in mednarodnega 
prava, s spodbujanjem mirovnih procesov pa 
tudi k vzpostavljanju svetovnega miru in stabil ­
nosti. Za to niso bili samo voditelji posameznih 
držav, temveč tudi vodje najpomembnejših sve ­
tovnih ustanov in nevladnih organizacij, ki so 
se zavzemale za mir, vladavino prava in traj ­
nostni razvoj. Med njimi so Nelson Mandela, 
Mahatma Gandhi, Lech Walesa, Gro Harlem 
Brundtland, Yitzhak Rabin in veliko drugih. Knji ­
ga je razdeljena na pet tematskih sklopov, ki 
so posvečeni popuščanju napetosti med super ­
silami, oblikovanju mednarodnih ustanov, politi ­
ki sprave in enakosti ne glede na narodnost ali 
raso ter zaščiti človekovih pravic in svobodi ter 
trajnostnemu razvoju.
Ana Brodnik,  
da na večino izmed teh stvari nimamo niti naj ­
manjšega vpliva. Spet na druge stvari lahko 
vplivamo, pa vseeno ne ukrenemo nič, da bi 
se kaj spremenilo. V splošnem nam torej manj ­
ka enotnosti. Zapisana je v naši duši in kulturi 
in vsi čutimo, kadar je umanjka, pa naj bo to 
doma ali na delovnem mestu. 
Enotnost nima ničesar skupnega z uniformira ­
nostjo, ki lahko vodo v to, da smo vsi videti 
enako in tako tudi razmišljamo. Enotnost tudi 
ni soglasnost, pri kateri bi se vsi trudili, da bi 
bili istih misli. Je preprosto pogled v isto smer. 
Oči so različne, vendar je smer ista in zelo 
težko jo je doseči.
Ko so ustanovni očetje podpisovali Dekla ­
racijo o neodvisnosti ZDA, naj bi Benjamin 
Franklin vstal in rekel: »Gospodje, držati mo ­
ramo skupaj, ali pa nas bodo obesili, vsake ­
ga posebej!« (»Gentlemen, now we must all 
hang together or assuredly we shall all hang 
separately.«)
Da ne bi (iz)viseli, je prav, da se usmerimo v 
iste skupne cilje, tako doma kot v službi, ob 
tem razjasnimo in razveselimo svoj pogled ter 
si očistimo srce.
Klemen Štavbar,  
pastoralni asistent, VVIKZdi se, da živimo v času, ko večkrat ne vemo, 
ne kod ne kam. Pretresi se dogajajo na vseh 
področjih. Ko pa pogledamo v preteklost, vi ­
dimo, da današnji časi niso nič drugačni. Vsa ­
ko obdobje ima svoje vzpone in padce. Ka ­
dar smo pripravljeni, da se iskreno zazremo vase, lahko ponižno priznamo, da so časi 
prav takšni, kakršni smo mi. 
Že navsezgodaj, ob prihodu v službo, svo ­
ji nejevoljo in jezo sproščamo ob avtomatu 
za kavo, nergamo in se pritožujemo, saj se 
s stvarmi ne strinjamo. Ob tem pozabljamo, 
Morda je to omejevanje, ki spominja na varčevanje z rezervami hra ­
ne v izrednih razmerah, morda pa so navdih racionirana živila. Po ­
menski odtenek odrekanja je izrazitejši v angleščini v zvezah military 
field rations , military emergency rations ali combat rations kot v sloven ­
skem suhem dnevnem obroku, bojnem obroku idr. 
V resnici je vojaška prehrana vse prej kot to. Pripadniki stalne sesta ­
ve vsak dan premagujejo težke telesne napore, zato je nujna zado ­
stna in premišljeno načrtovana prehrana. Tople vojaške malice in suhi 
dnevni obroki za terensko delo še zdaleč niso le kos opečenca s sko ­
delico neslajene kave. Vojaška prehrana tako ne vzbuja skrbi, zapi ­
si podatkov o živilih pa včasih niso taki, kot bi si želeli. Redko smo po ­
zorni, ali so sestavine živil na ovojnini tudi jezikovno ustrezne. Pod 
drobnogled smo vzeli vsebino bojnega obroka, tip C (angl. combat 
ration ), in ob tem odkrili nekaj zanimivih jezikovnih značilnosti. V pri ­
spevku vam predstavljamo eno izmed njih.
Da se pripadniki na terenu oskrbijo s toplo tekočino, je v paketu tudi 
instant čaj z limono . Izdelek je v prahu, glavni okus mu dajo sladkor, 
citronska kislina in limona v prahu, narejena iz koncentriranega limo -
ninega soka.  Žal tvorec ni poznal pravila in pravopisne usmeritve, da 
bi izraz zapisal knjižno: zgoščeni limonov sok. V živi rabi so namreč JEZIKOVNI KOTIČEK
Jezikovna ustreznost živil 
suhega dnevnega obroka
Vrstni pridevniki
Besedilo: Vanesa Škornik, Šola za tuje jezikeSkrb za zdravje je marsikomu pomembna vrednota. Veliko ljudi bi želelo vitkejšo postavo, 
manj maščobnih oblog in indeks telesne mase, ki bi bil bližji tistemu iz mladosti. Vojaška dieta 
obljublja prav te spremembe, nameniti ji je treba samo teden dni. Nezdrav prehranski režim 
se je po spletu razširil kot požar z angleškim izrazom military diet , ki ga rumeni tisk pri nas pre -
vaja kot vojaška dieta. Povezava z vojsko ni popolnoma jasna.
težavni zapisi nekaterih vrstnih pridevnikov, zlasti če so iz samostal ­
nikov ženskega spola in pomenijo rastlino ali snov. Da vrsto in snov ­
nost izrazimo s pripono ­ov/­ev (limonov torej pomeni iz limone), svo ­
jino pa s pripono ­in (limonin v pomenu od limone), je opozarjal tudi 
S. Lenarčič. Pojasnjuje, da so se v govoru nekatere oblike razvile dru ­
gače. Tako imamo metin sirup, sivkino olje, sojino moko in pirin kruh. 
Če bi živa raba sledila jezikovnemu pravilu, bi se moral uveljaviti pi ­
rov kruh, tako kot ajdov kruh. 
Sem spada tudi palmova  maščoba, zmeraj pogostejša sestavina, ki 
zaradi ugodne cene in tehnoloških lastnosti zamenjuje domača ma ­
ščobna živila. Beseda je poznana že iz 16. stoletja, vendar zaradi ve ­
čje prisotnosti dandanes njeni pridevniški obliki preti uveljavitev pra ­
vopisno neustrezne različice, tj. palmina maščoba. V bojnem paketu 
najdemo dve živili s to sestavino: dehidriran sadni misli z mlekom in 
sadno rezino z dodanimi vitamini in minerali. V obeh primerih je napi ­
sana pravopisno ustrezno, torej palmovo olje.
Dobro je, če si teka ne kvarimo z različnimi vojaškimi dietami  in stran ­
mi, ki so željne naših klikov z miško. Uravnotežen obrok si s kakovo ­
stnim živilom lahko zagotovimo tudi, če besede na njegovi ovojnini 
nekoliko odstopajo od pravopisa.  
 SV 51
SKLENITEV
ZAKONSKE
ZVEZELESEN
PLUGVOJAŠKA
ENOTA IZ
DVEH
BATERIJOLGA
GRACELJLOŠČILOOSTRO-
STRELECUDOBJE,
RAZKOŠJE
MESTO V
RUSIJI, J. OD
MOSKVE
ZAČIMBA
ZA PICO
TOYOTIN
AVTOPREŠERNO-
VA PESEM
KAR VISI,
BINGLJA
OTOK, ZAH.
OD PAGA
KAČJ I GLASJURE
FRANKO
HLEV
(LJUDSKO)
Avtor:
Vladimir
NAJETO
PEROUNIČEVANJE
KULTURNIH
DOBRINPRIVR-
ŽENKA
UNIONIZMAKON EC
POLOTOK AGOVEJI
SAMECIGRALKA
ZEMLJIČ
TROPSKA
SMOLA
MILANSKI
NOG. KLUB
MOČVI REN
SVET
GRAD PRI
PTUJUAM. IGRAL.
(HUM -
PHREY)
ŠKRAT
OTOŠKI NIZ
V KARI BIHLESENA
PLOŠČA
ŽIGON
HELENAŽUPNIJSKI
UPRAVNIKVELEPO-
SLAN IŠTVO
NIKELJSL. ATLET
(ROMAN)
MAŠČOBAŽIVALSKA
USTNICA
UMETNOST
(LAT.)
STALNO
BIVALIŠČEZAMAH
METKA
TRDINRADO
MURNI K
MESTO
V SRBIJI
PRVOTNI
VIETNAMECOSTRA
SKALA
AM. IGRAL-
KA LEONIVISOK MET
ŽOGE
DRUGI DAN
V TEDNU
DEL
KROŠNJEFIGURA PRI
ČETVORKI
SIPEK
PESEKTVEGANA
NAPOVED
KIS
OTOK PRI
ZADRUDAJE GA
KRAVA
MAK. PESNIK
ŠOPOVORIS,
OČRT
HUMORIST-
KA PUTRIH
ZMAGO
TKAVCIGRALKA
TKAČEV
STRONCIJSKRKNJ E-
NJE JETER
SEVERIN
ŠALI
IZGREDCEV, KI
ODVAJA
SEČ IZ
LEDVIC V
MEHUR
SLOVENSKA
MAN E-
KENKA
(BERNARDA)HODULJA
(NAREČNO )
Pravilna rešitev gesla iz prejšnje številke: PRAZNUJEMO STO LET .
– Nataša Litrop , Pod logom 27 , 9224 Turnišče,
– Anica Perc , Draga 15, 1319 Draga,
– Manja Ravničan , Boharina 21, 3214 Zreče.
Pravilne rešitve tokratne križanke nam pošljite do srede, 13. marca 2019 , na naslov:  
Uredništvo Revije SV, Vojkova cesta 55, 1000 Ljubljana , ali na elektronski naslov: urednistvo.sv@mors.si .POIŠČI PET RAZLIK
REŠITEV	IZ	PREJŠNJE	ŠTEVILKE
Informativno	glasilo
Izdajatelj	in	financer:
izide 25. marca 2019.
Fotografija	na	naslovnici:
Bruno Toič
Tajnica	uredništva:
Oblikovanje,	prelom	in	tisk:
Naklada:
Urednik:
Fotograf:
Bruno Toič
 
Osnovna šola s prilagojenim programom – nižji izobrazbeni standard

Elementary school with a customized program - a lower educational standard

 1  
 
UČNI NAČRT   
 
ZA PRILAGOJEN IZOBRAŽEVALNI  PROGRAM Z  
NIŽJIM IZOBRAZBENIM STANDARDOM  
 
ZA PREDMET  
 
DRUŽBOSLOVJE  
V TRETJEM TRILETJU  
(7., 8., 9. razred ) 
 
7. razred: 140 ur  
8. razred: 70 ur  
9. razred: 105 ur  
 
   2  
 
Učni načrt  za prilagojen izobraževalni program z nižjim izobrazbenim standardom za 
družboslovje v tretji triadi 9 -letne osnovne šole.  
 
Vir:   
- UN za geografijo v 9 -letni osnovni šoli, PRKK za geografijo, potrjen na 20. Seji strokovnega sveta RS 
za splošno izobraž evanje, dne 29.10.1998  
- UN za zgodovino v 9 -letni osnovni šoli, PRKK za zgodovino, potrjen na 20.seji Strokovnega sveta za 
splošno izobraževanje, 29.10.1998; ,  
- UN za Državljansko vzgojo in etiko, PRKK za Državljansko vzgojo in etiko, potrjen na 24. se ji 
Strokovnega sveta za splošno izobraževanje, dne 14.1.1999 (PRKK za Državljansko vzgojo in etiko)  
 
Pripravili:   
 Predmetna kurikularna komisija za geografijo  
 Predmetna kurikularna komisija za zgodovino  
 Predmetna kurikularna komisija za državljansko vzgoj o in etiko  
 
Prilagoditve za prilagojen izobraževalni program z nižjim izobrazbenim standardom so 
pripravili:  
 Natalija Bačič, IV OŠ Murska Sobota  
 Karmen Cunder, višja svetovalka za geografijo, ZRSŠ;  
 Marija Denša, Dvojezična osnovna šola II, Lendava  
 Danila  Hrovat, Osnovna šola 27.julij Kamnik  
 Vojko Kunaver, vodja PS za zgodovino, ZRSŠ;  
 Urška Margan, vodja PS za državljansko vzgojo in etiko;  
 Mag. Mitja Sardoč, Pedagoški inštitut, Ljubljana  
 Terezija Zver Vučko, IV OŠ Murska Sobota  
   3 KAZALO  
I. OPREDELITEV PREDMETA DRUŽBOSLOVJE  ________________________________ _____________  4 
I.I. OPREDELITEV GEOGRAFSKIH VSEBIN IN CILJEV V PREDMETU DRUŽBOSLOVJE  ___ 5 
I.II. OPREDELITEV ZGODOVINSKIH VSEBIN IN CILJEV PRI PREDMETU DRUŽBOSLOVJE  6 
I.III. OPREDELITEV  VSEBIN IN CILJEV DRŽAVLJANSKE VZGOJE IN ETIKE PRI 
PREDMETU DRUŽBOSLOVJE  ________________________________ _________________________  7 
II. OPERATIVNI CILJI DRUŽBOSLOVJA  ________________________________ ____________________  8 
7.RAZRED  ________________________________ ________________________________ ___________  9 
GEOGRAFSKI SKLOP - SLOVENIJA  ________________________________ ______  9 
ZGODOVINSKI SKLOP  ________________________________ ________________  19 
8. RAZRED  ________________________________ ________________________________ __________  24 
GEOGRAFSKI SKLOP - EVROPA  ________________________________ ________  24 
ZGODOVINSKI SKLOP  ________________________________ ________________  35 
9. RAZRED  ________________________________ ________________________________ __________  38 
GEOGRAFSKI SKLOP – ZEMLJA V VESOLJU IN GEOGR AFSKE ZNAČILNOSTI 
SVETA  ________________________________ ______________________________  38 
ZGODOVINSKI SKLOP  ________________________________ ________________  47 
OPERATIVNI CILJI IN KATALOG ZNANJA  ZA SKLOP DRŽAVLJANSKA 
VZGOJA IN ETIKA  ________________________________ ____________________  51 
PRILOGA:  ________________________________ ________________________________ _____________  65 
III. SPECIALNODIDAKTIČNA PRIPOROČILA  ________________________________ ____________  65 
SPECIALNO -DIDAKTIČNA PRIP OROČILA – ZGODOVINSKI SKLOP  _____________________  65 
SPECIALNODIDAKTIČNA PRIPOROČILA – GEOGRAFSKI SKLOP  ______________________  65 
SPECIALNODIDAKTIČNA PRIPOROČILA – SKLOP DRŽAVLJ ANSKA VZGOJA IN ETIKA  _ 66 
OCENJEVANJE ZNANJA - SKUPNO  ________________________________ ___________________  67 
IV. IZVEDBENI STANDARDI IN NORMATIVI  ________________________________ _____________  67 
IZVEDBENI STANDARDI IN NORMATIVI ZA GEOG RAFSKI SKLOP  _____________________  67 
 
    4  
I. OPREDELITEV PREDMETA DRUŽBOSLOVJE  
 
Predmet družboslovje v zadnjem triletju zajema cilje in vsebine iz geografskega in zgodovinskega 
predmetnega področja, ki se jima v 9. razredu pridruži sklop ciljev in vsebin iz državljanske vzgoje in 
etike.    
V okvir u predmeta družboslovje si učenci pridobivajo znanja o ožjem in širšem družbenem okolju ter 
razvijajo sposobnosti za razumevanje geografskih in zgodovinskih vsebin in aktualnih družbenih 
pojavov.  
Pedagoški proces spodbuja razvoj miselnih in socialnih vešč in, od katerih je odvisno razumevanje 
odnosov med človekom in naravo, načinov življenja, dela,  miselnost in ustvarjalnost v preteklosti ter in 
sedanjosti, ter avtonomno sodelovanje v življenju v skupnosti.  
Skozi družboslovje pridobljena znanja naj bi učen cem omogočila razumevanje naravnega in 
družbenega okolja v katerem živijo, njuno soodvisnost ter samostojno in odgovorno ravnanje.  
Spoznali naj bi pravice in odgovornosti državljana, temeljne oblike delovanja države, socialnih in 
drugih javnih ustanov in služb ter vlogo in vpliv občil nekoč in danes.  
Pri pouku družboslovja učenci razvijajo pozitivna čustva do lastne domovine, njene naravne in 
kulturne dediščine in občutek pripadnosti svojemu narodu in državi.  
Z različnimi dejavnostmi, ki omogočajo razumeva nje vsebin in pridobivanje socialnih veščin, se 
pospešuje razvoj sposobnosti, socialnega in moralnega mišljenja,  motivacije in interesa za etična in 
družbena vprašanja.     
Z družboslovjem želimo bodočim odraslim nuditi temelje za razumevanje odnosov med človekom in 
naravo, zlasti za razumevanje okoljskih problemov.  
Cilji in predlagane vsebine temeljijo na vrednotah, ki razvijajo občutek nacionalne identitete in 
pripadnost slovenski kulturni tradiciji. Razen tega se pouk družboslovja opira na:  
 dosežke pri razvoju tega področja v evropskem šolskem prostoru,  
 znanstvena spoznanja o razvoju in delovanju posameznika kot moralnega in družbenega bitja,  
 človekove pravice in dolžnosti povezane z njimi,  
 etična načela in odgovornosti, ki poudarjajo integriteto človeko ve osebnosti in njegovo 
soodgovornost za druge in skupno dobro.  
 
Glede na posebne potrebe učencev učni načrt:  
 upošteva individualno različno dosegljivost ciljev in standardov znanj,  
 razvija raziskovalne spretnosti in znanja, ki vodijo do spoznaj o sprememb ah v prostoru in 
času,  
 razvija komunikacijske spretnosti skozi različne dejavnosti in pozitivne izkušnje v medsebojnih 
odnosih,  
 daje učencem različne možnosti za razvijanje spoznavnih in funkcionalnih spretnosti, osebne 
avtonomije in pozitivne samopodobe.  
 
UN je zgrajen tako, da ima ločeno zapisane cilje in vsebine za vsa tri predmetna področja. Učiteljem 
priporočamo, da ta področja povezujejo med seboj in obravnavajo tako, da jih bodo  lahko realizirali v 
medsebojni povezavi.  
Vsako predmetno področje ima opredeljene:  
o splošne cilje  
o operativne cilje  
o temeljne pojme in socialne veščine  
o predlagane vsebine,  
o predloge možnih dejavnosti s katerimi lahko realiziramo zastavljene cilje  
o standarde znanj  
o medpredmetne in medpodročne povezave  
 
Minimalni standardi so nap isani v krepkem tisku  in zadoščajo za pozitivno oceno.   
   5  
I.I. OPREDELITEV GEOGRAFSKIH VSEBIN IN CILJEV V PREDMETU DRUŽBOSLOVJE  
Mesto geografskih vsebin v predmetu družboslovje je utemeljeno s tem, da te vsebine pomagajo 
mlademu človeku pridobiti znanje,  sposobnosti in spretnosti, s katerimi se lahko orientira in razume 
ožje in širše življenjsko okolje in, da ga vzgaja v pravilnem vrednotenju in spoštovanju okolja. 
Geografsko znanje je sestavni del temeljne izobrazbe, ker vsebuje vedenja o domovini in sve tu ter o 
varovanju okolja in smotrnem gospodarjenju z njim. Zato je to znanje nujno potrebno vsakemu 
mlademu človeku pred vstopom v delo ali v nadaljnje izobraževanje na katerikoli stopnji.  
Z geografskimi vsebinami usposabljamo učence za odgovoren, angažir an in solidaren odnos do 
naravnega in družbenega okolja ter vzajemno sožitje med naravo in človekom.  
Pri pouku geografije učenci razvijajo pozitivna čustva do lastne domovine, občutek pripadnosti 
svojemu narodu in državi ter ljubezen do njene naravne in ku lturne dediščine. Spoznavanje vrednot in 
ljudi doma in po svetu prispeva k razumevanju med narodi ter spoštovanju drugačnosti.  
Z vsebinami in aktivnimi metodami pri pouku geografije razvijamo sposobnosti učencev za uporabo 
preprostih raziskovalnih metod, s  katerimi pridobivajo osnovne informacije o okolju v katerem živijo.  
Pri geografiji razvijamo zanimanje učencev za domačo pokrajino in za vsakodnevni utrip življenja v 
širši okolici, v domovini in po svetu ter spremljanje dnevnih aktualnih izzivov.  Nalog a šolske geografije 
je torej tudi razvijanje zanimanja za dogajanja v lastnem okolju ter vzpodbujanje za varovanje 
zdravega okolja.  
Zgoraj navedene cilje dosegamo s smotrnim in aktualnim izbiranjem vsebin, s sodobnimi didaktičnimi 
oblikami in metodami, s p estrim izborom učnih pripomočkov in medijev ter s čim pogostejšim 
neposrednim opazovanjem geografskih procesov in pojavov v okolju, kjer nastajajo. Zlasti pouku v 
realnem okolju posvečamo veliko pozornost, ker s tem omogočamo doživljajsko učinkovitejši pou k. 
 
Splošni cilji pri geografskem sklopu  
Učenci pri geografskem sklopu:  
 Pridobivajo osnovno znanje o naravnogeografskih in družbenogeografskih procesih in pojavih 
na lokalni, regionalni in  svetovni ravni;  
 Pridobivajo prostorske predstave o domačem kraju , domači pokrajini, državi;  
 Spoznavajo vrednote in enkratnost slovenske pokrajine, razvijajo ljubezen in spoštovanje do 
slovenske naravne in kulturne dediščine in pripadnost slovenski državi;  
 Razvijajo sposobnost orientacije in uporabe zemljevidov;   
 Razvijajo sposobnost izražanja geografskega znanja;  
 Razvijajo sposobnost uporabe preprostih metod geografskega raziskovanja, kot so: 
opazovanje, merjenje, intervju, kartiranje, uporaba literature tako  v učilnici, kakor tudi na 
terenu;  
 Spoznavajo nujnost  s motrne rabe naravnih dobrin in s tem povezanega varovanja naravnega 
okolja za prihodnje generacije;   
 Spoznavajo vlogo manjšin na primeru Slovenije in območij sosednjih držav, kjer živi slovenska 
narodnost;   
 Spoznavajo bogastvo različnosti ljudstev na Zem lji, se vzgajajo v spoštovanju te različnosti ter 
strpnosti do drugačnih po veri, rasi, jeziku in navadah;  
 Spoznavajo lepote in geografsko pestrost Slovenije v okviru ekskurzij;  
 Razvijajo sposobnost za uporabo različnih virov znanja: učbenikov, vaj liter ature, atlasov, 
leksikonov, enciklopedij, interneta in drugih računalniških programov;  
 Razvijajo sposobnost komuniciranja in sposobnost za delo v skupini;  
 
   6 Predlagani širši tematski sklopi pri geografskem vsebinskem sklopu so:  
1. Geografske značilnosti S lovenije  
2. Zemlja kot nebesno telo  
3. Geografske značilnosti Evrope  
4. Geografske značilnosti posameznih kontinentov  
 
I.II. OPREDELITEV ZGODOVINSKIH VSEBIN IN CILJEV PRI PREDMETU DRUŽBOSLOVJE  
 
Med temeljne namene osnovnošolskega pouka zgodovine sodi vzbujanje uče nčevega interesa za 
spoznavanje preteklosti in zanimanja za novosti.  
Zgodovinske vsebine uvajajo učence v osnovno razumevanje življenja, dela, miselnosti in 
ustvarjalnosti v preteklosti, obenem pa pomenijo orientacijo za življenje v sedanjosti in prihodno sti.  
 
Zgodovinske vsebine nudijo vrsto možnosti za oblikovanje učenčevih pozitivnih navad, izražanja in 
bralne kulture, kar je pomembno za življenje in za učenje. Z določenimi vsebinami zgodovina prispeva 
k estetski vzgoji učencev. Pri posrednem ali nepos rednem opazovanju zgodovinskih spomenikov, 
predmetov, slik, kipov in zgradb učenci ne pridobijo le znanja, ampak oblikujejo tudi svoj estetski čut 
pridobivajo znanja in si oblikujejo narodno zavest in identiteto.  
 
Pouku zgodovine dajejo težo tudi drugi ele menti, med njimi tudi navajanje na pozitivno vrednotenje 
kulturne dediščine, na razumevanje in spoštovanje verskih in drugih različnosti in presoje aktualnih 
dogajanj.  
 
Učenci se seznanijo z življenjem v različnih časovnih obdobjih (zunanji videz naselij, kultura bivanja in 
prehranjevanja v mestih in na deželi, delo in tehnologija, oblačila, družina in vzgoja), kulturnimi, 
umetniškimi, znanstvenimi in gospodarskimi dosežki posameznih civilizacij.  
 
Splošni cilji pri zgodovinskem sklopu  
Učenci:  
 Spoznavajo ne katere najpomembnejše dogodke iz občinske in nacionalne zgodovine  
 Ob spoznavanju slovenske zgodovine razvijajo zavest o slovenski narodni identiteti in državni 
pripadnosti;  
 Se seznanjajo z življenjem in delom ljudi v posameznih zgodovinskih obdobjih;  
 Spoznavajo različne kulture, vere, rase in skupnosti;  
 Spoznajo kulturno dediščino na primerih iz domačega okolja  
 Seznanijo se z zgodovinskim dogajanjem v prostoru in času;  
 Z obiskom v šolski knjižnici se seznanjajo z vlogo virov in literature pri pojasnjeva nju 
preteklosti;  
 Spoznavajo pomen arhivov in muzejev;  
 Pridobivajo veščine ustnega, pisnega in ilustrativnega sporočanja zgodovinskih informacij;  
 Pridobivajo delovne navade: natančnost, sistematičnost, vztrajnost;  
 
Za zgodovinski sklop so izbrani nekat eri tematski sklopi iz zgodovinskega pregleda našega ozemlja in 
njenih prebivalcev od prazgodovine do danes.  
Predlagani tematski sklopi so:  
1. Ostanki preteklosti  
2. Orientacija v času  
3. Življenje prvih človeških skupin  
4. Današnje slovensko ozemlje pod Rimljani  
5. Kulturna dediščina, šege in navade  
6. Slovenci v srednjem veku  
7. Samostani in cerkve kot verska in kulturna središča  
8. Turški vpadi  
9. Kmečki upori    7 10. Reformacija na Slovenskem  
11. Začetki obrti in industrije  
12. Življenje Slovencev v habsburški monarhiji do prve svetovne vojne  
13. Slovenci v prvi svetovni vojni  
14. Slovenci med obema vojnama  
15. Slovenci v času druge svetovne vojne  
16. Slovenci po drugi svetovni vojni  
 
I.III. OPREDELITEV  VSEBIN IN CILJEV DRŽAVLJANSKE VZGOJE IN ETIKE PRI PREDMETU 
 
Vsebine državljanske vzgoje in e tike so umeščene v 9. razred prilagojenega izobraževalnega 
programa z nižjim izobrazbenim standardom devetletne osnovne šole. Sestavljene so iz obveznega in 
izbirnega dela. Cilji so zasnovani tako, da se učenec sreča predvsem s tistimi temami, ki zadevajo 
njega in njegov o vključevanje v posameznih družbenih skupinah, postopoma pa se nadgrajujejo s 
temami, ki zadevajo presojo posameznika o problemih širše (globalne) skupnosti. Že v obveznem delu 
so teme navedene bolj kot področja, ki jih lahko učitelj obravn ava glede na povezave z drugimi 
družboslovnimi vsebinami ob upoštevanju interesov in sposobnosti učencev. Z izbirnim delom so dane 
široke možnosti, da učitelji skupaj z učenci ustvarjalno sooblikujejo vsebinske sklope . Znotraj tega 
dela predmeta naj bi bil o dovolj prostora za vključevanje tistih tem, ki so za učence posebej zanimive 
in aktualne glede na njihove specifične potrebe.   
 
Navedeni cilji  se prepletajo in dopolnjujejo med obveznimi in izbirnimi temami. Uresničujemo jih lahko 
skozi predlagane deja vnosti, ki sočasno prispevajo k razvijanju in spopolnjevanju socialnih veščin.  
V okviru posameznih tematskih sklopov so ob ciljih  predlagane vsebine in dejavnosti za njihovo 
doseganje. Nakazane so možne  povezave z drugimi družboslovnimi vsebinam in predm eti ter 
socialne veščine, ki jih razvijamo skozi te dejavnosti. Pojme, ki se pojavljajo ob predlaganih vsebinah 
naj bi učitelj pojasnil če z njimi operira pri obravnavi teme. Poznavanje pojmov v nobenem primeru ne 
more biti kriterij znanja, ki je opredelje n s standardi v zadnjem delu preglednice. Minimalni standardi, 
ki zadoščajo za pozitivno oceno so zapisani v krepkem tisku.  
 
Splošni cilji pri sklopu Državljanska vzgoja in etika:  
 
Za doseganje kakovosti – ob upoštevanju posebnih potreb populacije – zasle duje pedagoška 
dejavnost v sklopu državljanska vzgoja in etika naslednje cilje:  
 
a) usvajanje tolikšnega in takšnega znanja o družbi, ki mladostniku omogoča, da razvija samostojne 
odgovore na nekatera družbena in etična vprašanja (usvojitev ključnih inform acij, temeljnih pojmov in 
pojmovnih mrež, spoznavnih postopkov, tehnik in metod);  
 
b) razvijanje socialnih spretnosti in veščin ter osnovnih etičnih drž, ki so pogoj za samostojno, 
svobodno in odgovorno  družbeno delovanje:  
 
 sposobnosti za samoopazovanje in  samospoštovanje ter spoštovanje dostojanstva drugih oseb,  
 sposobnosti za vključevanje v družinske in krajevne skupnosti, narodno in državljansko skupnost,  
 sposobnosti za vzpostavljanje konkretnih medosebnih in družbenih odnosov,  
 socialnih in komunikacijsk ih spretnosti,  
 socialne drže in sposobnosti za vživljanje v druge, sposobnosti za strpno razpravljanje in izražanje 
lastnih stališč ter prepoznavanje  stališč drugih,  
 sposobnosti za pridobivanje, izbiranje in uporabo potrebnih informacij,  
 sposobnosti za p repoznavanje vloge različnih avtoritet, medijev, skupin in organizacij,  
 sposobnosti za prepoznavanje osebnih in družbenih zasvojenosti;  
 
c) razvijanje sposobnosti za oblikovanje osnovnih državljanskih drž ter moralnih presoj in ravnanj:  
 
 občutka odgovorno sti za lastno ravnanje in ravnanje skupnosti,  
 pozitivnega odnosa do svoje individualne, nacionalne, verske, kulturne, civilizacijske identitete,  
 sposobnosti za prepoznavanje krivic, diskriminacije, predsodkov in neupravičenih ravnanj,    8  sposobnosti učencev z a prepoznavanje konkretnih pojavov in dogodkov z gledišča človekovih 
pravic,  
 sposobnosti za pozitivno socialno komunikacijo,  
 sposobnosti za razumevanje ter strpno in razumno razreševanje medosebnih konfliktov v vrstniški 
skupini in družini,  
 prepoznavanje i n pozitivnega odnosa do načel pravičnosti, enakosti, svobode, odgovornosti , 
humanosti in solidarnosti v vsakdanjem življenju,  
 osnov državljanske in pravne kulture,  
 temeljne motivacije za pozitivno in odgovorno  delovanje v različnih družbenih skupinah predv sem v 
ožjih.  
 
d) za doseganje naštetih ciljev je v kontekstu pouka pomemben poudarek na razvijanju naslednjih 
socialnih spretnosti:  
 sprejemati samega sebe,  
 izražati lastna razpoloženja, občutja in mnenja  
 znati prisluhniti, nuditi pomoč, izraziti nestrinjan je 
 znati nastopiti pred skupino, premagati stres,  
 zahtevati in odkloniti zahteve drugih,  
 zaznati kako ga sprejemajo drugi,  
 sprejemati in izpeljati samostojne odločitve,  
 zaznavati počutja drugih, razumeti govorico telesa,  
 nuditi pomoč,  
 sklepati prijateljs ke in intimne vezi,  
 zaznati delovanje skupine in pričakovanja v njej,  
 prepoznavati pozitivne in negativne podobe skupine,  
 razvijati tolerantnost in kooperativnost  
 konstruktivno reševati konflikte, se znati podrediti večini  
 sprejemati odločitve za skupno delo.  
 
II. OPERATIVNI CILJI DRUŽBOSLOVJA  
Operativni cilji so za geografski in zgodovinski sklop razdeljeni po razredih, za sklop državljanske 
vzgoje in etike pa so dodani v 9. razredu.    9 7.RAZRED  
GEOGRAFSKI SKLOP - SLOVENIJA  
Etapni učni cilji  
Učenci v 7. razredu pri geografskem sklopu:  
 spoznajo geografske značilnosti Slovenije kot svoje domovine in države;   
 razvijajo prostorsko predstavo o Sloveniji, njenih pokrajinah, etničnem ozemlju ter o njeni ožji soseščini;  
 spoznajo naravno in kulturno dediščino s voje domovine ter potrebnost njenega varovanja in ohranjanja;  
 spoznavajo naravne možnosti za gospodarski razvoj Slovenije in vključevanje v mednarodno skupnost;  
 spoznavajo pomen posameznih gospodarskih panog za življenje ljudi;  
 spoznavajo negativne učin ke človekove dejavnosti v domačem okolju in se usposabljajo za varovanje naravnih vrednot okolja in čuvanje kulturne 
in naravne dediščine;  
 spoznajo značilnosti prebivalstva Slovenije in se seznanijo s položajem italijanske in madžarske manjšine pri nas te r slovenske v Italiji, Avstriji ter 
na Madžarskem;  
 interdisciplinarna ekskurzija v eno izmed naravnogeografskih enot Slovenije.   
   10  
SLOVENIJA  
 
Vzgojno -izobraževalni cilji in 
dejavnosti  Temeljni pojmi  Predlagane vsebine  Didaktični material in 
predlagane de javnosti  Standardi znanj  Med. 
pov 
Učenec:       
 s pomočjo zemljevida 
opredeli lego Slovenije;  glavne in stranske strani neba, 
orientacija z vetrovno rožo, 
narodnostna meja, državna meja   
Lega Republike 
Slovenije,  
 
 Slovenija na stičišču 
Alp, Dinarskega  
gorstva, Panonske 
kotline ter 
Jadranskega morja.  
 
Prek Slovenije vodijo 
pomembne prometne 
poti.  
 
Povezanost Slovenije 
s sosedami.  Zemljevid Slovenije in 
zemljevid Evrope  
Kompas  Določi lego Slovenije 
na zemljevidu 
Evrope.   
 s pomočjo zemljevida opiše 
lego Slovenije na stičišču 
Alp, Dinarskega gorstva, 
Panonske kotline in 
Jadranskega morja;  gorstva, kotlina, morje  Zemljevid Slovenije, Atlas,  Pokaže na 
zemljevidu Slovenije 
Alpe, Dinarsko 
gorstvo, Panonsko 
nižino in Jadransko 
morje   
 s pomočjo tematskega 
zemljevida opiše lego 
Slovenije z vidika odprtosti 
in prehodnosti v 
prometnem smislu.  maloobmejni prehod, mednarodni 
mejni prehod, prometne poti, 
cestni križ   Prometni zemljevid Slovenije 
(Atlas)  Na karti pokaže 
cestne in železniške 
povezave Slovenije s 
sosednjimi državami   
spozna sosednje države  Madžarska, Hrvaška, Italija, 
Avstrija  Politični zemljevid Evrope. 
Razgovor o sosednjih 
državah, ki jih poznajo, kjer 
so mogoče že bili ali o njih 
kaj slišali.  Našteje in pokaže na 
zemljevidu  sosednje 
države Slovenije   
   11 2. NARAVNOGEOGRAFSKE ENOTE SLOVENIJE  
PRVA NARAVNOGEOGRAFSKA ENOTA, KI JO OBRAVNAVAMO, NAJ BO TISTA, V KATERI SE NAHAJA ŠOLA.   
. 
dejavnosti  Temeljni pojmi  Predlagane vsebine  Didaktična sredstva i n 
predlogi dejavnosti  Standardi znanj  Med. 
pov. 
Učenec:       
 pokaže na zemljevidu štiri 
naravne enote in jih 
primerja glede na 
geografsko lego;  zemljevid Slovenije, Alpske 
pokrajine, Panonske pokrajine, 
Dinarske pokrajine, Primorske 
pokrajine   
Delitev Slovenije na 
naravnogeografske 
enote  Zemljevid 
naravnogeografskih regij 
Slovenije. Ob različnih 
fotografijah ugotavljajo 
razlike med 
naravnogeografskimi 
enotami.  Našteje in pokaže na 
zemljevidu 
enote Slovenije   
 na nemi karti pobarva šti ri 
naravne enote in vpiše 
imena naravnih enot;  relief Slovenije, tematski 
zemljevid  Nemi zemljevid 
Slovenije. Nemi zemljevid 
barvajo z uporabo 
zemljevida Slovenije.    
 
2.1. ALPSKE IN PREDALPSKE POKRAJINE  
dejavnosti  Temeljni pojmi  Predlagane vsebine  Didaktična sredstva in 
predlogi dejavnosti  Standardi znanj  Med.  
pov. 
Učenec:       
 spozna razliko med 
alpskimi in predalpskimi 
pokrajinami;  hribovje, visokogorje  Lega slovenskega 
alpskega sveta v 
evropskih Alpah.  
 
Pokrajine alpskega 
sveta in značilnosti 
površja.  
 
Podnebje in 
rastlinstvo v Alpah.  
 Fotografije visokogorja in 
hribovja, lahko so tudi iz 
stenskih koledarjev. Sami 
opazujejo razliko med njimi.  Opiše razliko med 
alpskimi in 
predalpskimi 
pokrajinami  BI 
 ob fotografijah in 
zemljevidu spozna 
pokraji ne slovenskega 
visokogorja;  Julijske Alpe, Karavanke, 
Kamniško - Savinjske Alpe   Fotografije visokogorja, 
zemljevid Alpskih pokrajin  Na zemljevidu 
pokaže Alpske 
pokrajine in jih 
imenuje.   
 spozna naravne značilnosti 
površja alpskega sveta in 
jih pokaže na zemljevidu;  visokogorje, doline, kotline, 
planote, slemenitev   Fotografije različnih pokrajin. 
Učenci opisujejo značilnosti 
visokogorja.  Izdelajo plakat 
o izbrani temi v visokogorju  Opiše značilnosti 
visokogorskega 
površja,  OV, LV, 
SL   12  na zemljevid u poišče 
pomembne reke in jezera 
(slap);  Sava, Soča, Savinja, Bohinjsko 
jezero, Blejsko jezero, Vintgar, 
slap Savica  Značilnosti alpske 
pokrajine ter pogoji 
za življenje in 
gospodarstvo v 
slovenskih Alpah.  
Ekološki problemi in 
problemi varstva 
dedišči ne v alpskem 
svetu.  
 
Lega in razdelitev 
predalpskega sveta: 
Hribovja, kotline in 
doline.  
 
Podnebje in rastlinstvo 
v predalpskem svetu.  
 
Značilnosti pokrajine 
in življenje ljudi v 
predalpskem svetu v 
primerjavi z alpskim.  
 
 Zemljevid Slovenije. Nemi 
zemljevid rečne mreže 
Slovenije, ki ga dopolnjuje pri 
vsaki naravnogeografski 
enoti.  Na zemljevidu 
pokaže večj e reke in 
jezera   
 spozna gorsko podnebje in 
višinske rastlinske pasove  gorsko podnebje (poleti, pozimi, 
padavine), višinski rastlinski 
pasovi  Zemljevid razporeditve 
temperatur in padavin: 
Klimogram, ki ga uporabimo 
le za tolmačenje razporeditve 
temperatu r in padavin  po 
mesecih.  Opiše značilnosti 
razporeditve 
temperatur in padavin 
gorskega podnebja   
 spozna lego in pomen 
Triglavskega narodnega 
parka, naravno in kulturno 
dediščino  pravila v gorah, rastline in živali, 
pravljica o Zlatorogu  
Triglav, Trenta,   Gradivo o Triglavskem 
narodnem parku, spletna 
stran na Internetu;  Na zemljevidu 
pokaže lego 
Triglavskega 
narodnega parka.   
 spozna pravila obnašanja v 
gorah  osnovna oprema planinca  Priročnik za hojo v hribe. 
Dnevnik mladega planinca.    
 imenuje in po kaže na 
zemljevidu površinske 
enote slovenskega 
predalpskega sveta;  hribovja, kotline, Škofjeloško in 
Polhograjsko hribovje, Posavsko 
hribovje, Pohorje, Kozjak  Zemljevid slovenskih 
pokrajinskih enot.    
 na zemljevidu pokaže reke 
v predalpskem svetu;    Zemljevid rečnega omrežja 
Alpskih in predalpskih 
pokrajin. Dopolni nemi 
zemljevid.  Na zemljevidu 
pokaže večje reke.   
 ob zemljevidu in 
fotografijah ugotavlja 
značilnosti poselitve  gorska kmetija, doline ob rekah  Fotografije različnih tipov 
naselij, gruča sta naselja na 
slemenih ali gričih, stisnjena 
mesta v dolinah (npr. Idrija).  Opiše značilnosti 
poselitve predalpskih 
pokrajin   
 spozna življenje ljudi in 
značilnosti kmetijstva glede 
na naravne pogoje;  živinoreja, planinsko pašništvo, 
sonaravno gospodarj enje z 
gozdom   Fotografije rabe tal v 
Predalpskih pokrajinah.  Pozna značilnosti 
kmetijstva 
predalpskih pokrajin   
 spozna pomen naravne in 
kulturne dediščine za 
razvoj turizma;  alpska hiša, gorska kmetija, 
kmečki turizem, smučanje, 
pohodništvo   Fotograf ije turističnih krajev. 
Opisuje posebnosti, ki jih vidi 
na fotografijah.  Loči pojma naravna in 
kulturna dediščina.     13  s pomočjo zemljevida 
spozna in opiše geografske 
značilnosti in delitev 
Ljubljanske kotline.  Ljubljanska kotlina, Ljubljansko 
barje, Ljublj ansko polje   
Ohranjanje naravne i n 
kulturne dediščine v 
predalpskem svetu.  
 Različne fotografije 
Ljubljanske kotline  Pozna lego in 
delitev Ljubljanske 
kotline   
 ob slikovnem gradivu 
spozna Ljubljano - glavno 
mesto Slovenije  glavno mesto Republike Slovenije, 
ekskurzija  Fotografije Ljubljane, knjiga o 
Ljubljani. Opisov anje svojih 
vtisov o Ljubljani.  Ve, da je Ljubljana 
glavno mesto 
Slovenije in jo 
pokaže na 
zemljevidu.   
 spozna izbrane 
gospodarske dejavnosti 
nekoč in danes, spozna 
nekatere tipične obrti  čipkarstvo, lončarstvo, 
slamnikarstvo, ...  Primeri izdelkov razl ičnih 
obrti. Poišče izdelke, ki jih 
uporabljajo doma. Izberemo 
le eno od dejavnosti in jo 
opišemo.    
  
2.2. DINARSKE POKRAJINE SLOVENIJE  
predlogi dejavnost i Standardi znanj  Med.  
pov. 
Učenec:       
lego in spozna pokrajine 
dinarskega sveta  Kraški svet, dinarska slemenitev, 
Trnovski gozd, Nanos, Snežnik, 
Postojnska vrata, Planinsko in 
Cerkniško polje, Ribniško in 
Kočevsko polje, Go rjanci, Bela 
Krajina, Postonjska jama, 
Cerkniško jezero,   
ter pogoji za življenje 
in gospodarstvo v 
dinarskem svetu 
Slovenije;  
 
Kraški pojavi, vodne 
razmere, 
gospodarske 
panoge, prometna 
povezanost.  
 Opiše značilnosti površja, ki 
jih prepozna ob fotografijah 
in zemljevidu – branje 
zemljevida. Imena pokrajin 
spoznavamo ob zemljevidu 
in jih ne zahtevamo na 
pamet.  Na zemljevidu 
Dina rskih pokrajin  naravosl
ovje 
 opiše naravne značilnosti 
površja v dinarskem svetu  planote, podolja,  S skico pokažemo razliko 
med planoto in hribom.  Opiše značilnosti 
površja v dinarskih 
pokrajinah   
 ob slikovnem materialu 
opiše površinske in 
podzemeljske  kraške 
pojave  kraško polje, presihajoče jezero, 
planote, kraške jame  Fotografije vrtač, kraških 
polj, kraških jam.  Vključimo 
izkušnje,ki jih imajo iz 
morebitnega obiska ene od 
kraških jam.  Opiše kraško polje, 
vrtačo in kraško 
jamo.     14  spozna značilnost i 
največjega presihajočega 
jezera  če so tla rešeto, Cerkniško jezero, 
ponikalnica   
 
problemi  ohranjanja 
dediščine v 
dinarskem svetu.  Možnost – ekskurzija na 
Cerkniško jezero, ogled 
makete cerkniškega jezera v 
Dolenjem jezeru. Ogled 
filma o kraških rekah.   Na zemljevidu 
Cerkniškega jezera 
in ve, da je to 
presihajoče jezero.   
 pokaže in poimenuje ob 
zemljevidu večja naselja v 
dinarskem svetu  Kočevje, Cerknica, Postojna,  Naselja poišče sam na 
zemljevidu.  Pozna lego naselij 
na robu kraških polj   
 spozna pomen gozdov za 
življenje ljudi v pretek losti 
in danes  Kočevski pragozd, suha roba, 
lesna industrija  Izdela plakat o naravnih 
značilnostih in življenju ljudi 
v dinarskem svetu (izbrani 
primeri so lahko npr. 
Cerkniško jezero, Rakov 
Škocjan, Bloški smučarji, 
Postojnska jama,…)  Opiše pomen gozdov 
za gospodarstvo.   
 
2.3. PRIMORSKE POKRAJINE  
dejavnosti  Temeljni pojmi  Predlagane vsebine  Didaktična sredstva  Standardi znanj  Med.po
v. 
Učenci:       
 ob zemljevidu spozna 
delitev in pokrajine 
primorskega sveta  Goriška Brda,  Vipavska dolina, 
Brkini, Koprsko primorje, Kras, 
kraške in flišne pokrajine,   Lega slovenskega 
primorskega sveta.  
Značilnosti 
Jadranskega morja: 
slanost, plimovanje 
in morski tokovi  
 
in naselij ter pogoji 
za življenje v Zemljevid Primorskih 
pokrajin, fotografije Obale in 
Krasa  Opiše lego 
Primorskih pokrajin.   
 spozna nekatere 
značilnosti Jadranskega 
morja  slanost, plimovanje, zaprtost  Upora bimo izkušnje, ki jih 
morebiti imajo z letovanja ali 
izletov v Koprsko Primorje.  Opiše značilnosti 
plimovanja in slanosti 
Jadranskega morja v 
Koprskem zalivu.   
 spozna vpliv Jadranskega 
morja na podnebje in 
rastlinstvo;  sredozemsko podnebje (poleti, 
pozimi, padavine), zimzelene 
rastline  Atlas – zemljevid 
Jadranskega morja z 
vrisanimi morskimi tokovi 
(samo za lažje razumevanje 
premikanja morskih tokov);  Opiše značilnosti 
rastlinstva 
 na zemljevidu pokaže 
nekatere reke  Vipava, Soča,  Dragonja, Rižana  Dopolni nemi zemljevid 
rečne mreže.  Na zemljevidu zna 
pokazati Sočo in 
Vipavo.   
 spozna občutljivost morja  promet, zaprt zaliv, onesnaženje  Razgovor o nevarnostih, ki 
jih v zaprte zalive prinašajo 
čezoceanke, tankerji,…      15  spozna zna čilnosti 
poselitve ob obali in v 
zaledju  primorska mesta, gručaste vasi, 
kraška hiša  priobaln em pasu in v 
notranjosti.  
 
Skrb za ohranjanje 
dediščine.  
 Fotografije kraških in 
primorskih mest, 
predlagamo ekskurzijo v 
Primorske pokrajine.  Opiše izbrane 
značilnosti primorskih 
mest in gručastih vasi.   
 spozna kmetijstvo v 
odvisnosti od naravnih 
možnosti  zgodnje sadje in zelenjava, vinska 
trta, oljke     
 opiše pristanišče in spozna 
pomen koprskega 
pristanišča za Slovenijo in 
sosede  pristanišče, železnica  Pristanišče si lahko 
ogledamo na ekskurziji.  Opiše Luko Koper in 
njen pomen.   
 opiše pomen morja za 
ribolov in turizem  turistično naselje  Turistični prospekti, pripravi 
plakat o turizmu  Pozna pomen 
ribolova   
 
2.4. PANONSKE POKRAJINE SLOVENIJE  
predlagane dejavnosti  Standardi znanj  Med. 
pov. 
Učenec:       
 poišče pokrajine panonske 
Slovenije na zemljevidu;  Goričko, Ravensko, Dolinsko, 
Mursko polje, Dravsko in Ptujsko 
polje, Slovenske gorice, Haloze, 
Celjska kotlina, Krška kot lina, 
Prekmurje, Prlekija  Lega slovenskega 
panonskega sveta v 
Panonski nižini.  
 
pokrajine, podnebja, 
rastlinstva, vodovja 
in pogoji za življenje 
v panonskem svetu 
 
 Zemljevid Panonskih 
pokrajin, fotografije; Imena 
pokrajin ni potrebno znati na 
pamet. Učenec jih le poišče 
in pokaže na zemljevidu 
Slovenije.  Na zemljevidu 
Panonskih pokrajin   
površja  ravnine, gričevja  Različne fotografije gričevja 
in ravnin.  Pozna značilnosti 
površja Panonskih 
pokrajin   
 spozna značilnosti 
podnebja  celinsko podnebje (pozimi, poleti, 
padavine)  Klimogram – uporabimo ga 
za tolmačenje zna čilnosti 
podnebja  Opiše podnebje 
 poišče večje reke in 
spozna njihov pomen za 
pridobivanje energije  Mura, Drava, Sava, Sotla, Krka, 
HE Zemljevid rečne mreže 
Slovenije, fotografije mrtvic 
in nižinskega poplavnega 
gozda. Dopolnimo nemi 
zemljevid rečne mreže.  Na zemljevidu 
pokaže vsaj tri 
pomembnejše reke.     16  spozna naravno dediščino  mrtvice, nižinski poplavni gozd   
 
Problemi 
onesnaževanja 
zemlje in podtalnice 
ter proble mi 
ohranjanja naravne 
in kulturne dediščine 
v panonskem svetu.  Uporabimo fotografije mrtvic 
in poplavnega gozda. 
Razgovor o pomenu 
ohranjanja.  Opiše pomen 
ohranjanja mrtvic in 
poplavnega  gozda.   
 spozna pomen mineralne 
in termalne vode za razvoj 
turizma  mineralne, termalne vode;toplice; 
Moravske, Atomske, Čateške, 
Radenci, Rogaška Slatina;  Poiščemo nekaj primerkov 
različnih mineralnih vod 
(plastenke)    
 spozna  kmetijske 
dejavnosti gle de na 
naravne pogoje  nižine: poljedelstvo, živinoreja  
gričevje: vinogradništvo, 
sadjarstvo  Fotografije vinogradov, polj, 
sadovnjakov  Opiše kmetijstvo v 
gričevnatem in 
ravninskem svetu.   
gospodarske dejavnosti  predelovalna industrija (tova rna 
sladkorja, ...)  V trgovini poiščejo sladkor in 
pogledajo, od kod prihaja    
 na izbranih primerih 
predstavi probleme 
kmetijske prenaseljenosti, 
odseljevanja, 
onesnaževanja podtalnice;   mineralna gnojila, umetna 
zaščitna sredstva za varstvo 
rastlin  V literaturi poiščemo opise 
izseljevanj ljudi (npr. Lukec 
in njegov škorec – F.Bevk) 
in ob razgovoru 
ugotavljamo, zakaj se ljudje 
izseljujejo.    
 opiše primere prizadevanj 
in ukrepov za ohranjanje 
dediščine v panonskih 
pokrajinah slovens kega 
sveta;  mlinarstvo na Muri, štorklje  Fotografije plavajočega 
mlina; poiščemo razglednice 
ali fotografije s štorkljami,  Pozna in opiše vsaj en 
primer ohranjanja 
naravne ali kulturne 
dediščine.  Narav.  
 
3. GOSPODARSTVO SLOVENIJE  
Vzgojno -izobraževalni  cilji in 
predlogi dejavnosti  Standardi znanj  Pove -
zave  
Učenec       
 opiše izbrane gospodarske 
dejavnosti v posamezni 
naravni enoti;  gospodarske dejavnosti  
   Gospodarske 
panoge v Slove niji. 
 
Kmetijstvo. 
Kmetijske panoge.  Naredimo miselni vzorec 
vseh naravnogeografskih 
enot s prevladujočimi 
gospodarskimi panogami.  Ve, kaj so to 
dejavnosti.   
 našteje značilnosti 
kmetijstva glede na 
naravne pogoje v 
posameznih delih Slovenije 
in v domači pokrajini;  poljed elstvo, živinoreja, vrtnarstvo, 
vinogradništvo in sadjarstvo, 
gozdarstvo  Fotografije, ki so jih 
uporabljali ob posameznih 
naravnogeografskih enotah 
ponovno zberejo in 
pregledajo.  Pozna kmetijske 
panoge.  OV, KE, 
etika, 
družba    17  razloži odnos industrija -
okolje-človek ter našteje 
primere ukrepov za 
varovanje okolja pred 
škodljivimi vplivi industrije v 
domačem okolju;  izbrane industrijske dejavnosti v 
domačem okolju   
Gozdarstvo, pomen 
gozda za človeka.  
 
Gospodarstvo 
domače regije (kraja, 
občine).  
 
Energetski viri v 
 
Promet. Kopni, 
vodni, zračni promet.  
 
Onesnaževanje 
okolja s prometom.  
Turizem. 
Gospodarski pomen 
turizma..  
 Razgovor npr. o tem, kje so 
zaposleni njihov starši. 
Katere dejavnosti so to?  Pozna problem e 
zaradi industrije.   
 našteje energijske vire v 
Sloveniji in spozna njihov 
vpliv na okolje;  Obnovljivi (voda, sonce) in 
neobnovljivi (nafta, premog, 
zemeljski plin) energijski viri,  Uporabimo grafikone o 
uporabi različnih energetskih 
virov in razmerju med njimi.   OV 
 našteje vrste prometa in 
opredeli njihove prednosti 
in pomanjkljivosti glede na 
onesnaževanje okolja;  cestni, vodni, zračni  Zemljevid prometnih 
povezav Slovenije  Pozna vrste 
prometa.   
 ob zemljevidu imenuje 
nekatera večja mesta 
Slovenije   Zemljevid Slovenije. Večja 
mesta poišče sam s 
pomočjo zemljevida.  Zna pokazat na 
vsaj 5 večjih mest.   
 pokaže na zemljevidu 
najpomembnejše cestne 
prometne povezave na 
ozemlju Slovenije  slovenski cestni križ  Promet na karta slovenskih 
cest.  Zna pokazat na 
zemljevidu slovenski 
cestni križ.   
 opiše naravne in družbene 
danosti za razvoj turizma v 
Sloveniji;   izdela prospekt z nekaterimi 
turističnimi zanimivostmi 
domačega kraja;  Pozna razlike med 
letnim, zimskim in 
zdraviliškim 
turizmom.  LV, SL  
   18  
3. PREBIVALSTVO SLOVENIJE  
zave  
Učenec       
 spozna upadanje števila 
prebivalcev Slo venije  rodnost (nataliteta), smrtnost 
(mortaliteta),  
naravni prirastek, selitve  Rast (gibanje) 
prebivalstva: 
naravna rast in 
selitve. Narodnostna 
sestava Slovenije in 
vzroki zanjo.  
Slovenske 
narodnostne 
manjšine v 
sosednjih državah, 
zdomci in izseljenci  
Vzroki priseljevanja 
in odseljevanja.  Za prikaz lahko uporabimo 
razne grafikone ali starostne 
piramide. Osnovni poudarek 
je na tem, da je prebivalce v 
Sloveniji vedno manj.  Opiše upadanje 
števila prebivalcev v 
Sloveniji   
 opiše narodnostno sestavo 
prebiv alstva Slovenije in 
pravice manjšin v Sloveniji 
in slovenske v sosednjih 
državah;  narod, narodnostna skupnost, 
narodnostna manjšina, zamejski 
Slovenci, italijanska in madžarska 
manjšina  Zemljevid narodnostnega 
ozemlja Slovenije – razlike 
med narodnostno i n državno 
mejo.  Pozna obe 
narodnostni 
manjšini  in na 
zemljevidu pokaže 
njuno lego.  Etika,  
družba,  
ZG 
 razloži vzroke in posledice 
selitev prebivalstva v 
Sloveniji;  selitev, politični, verski, 
gospodarski vzroki; zdomci, 
izseljenci  Ob razgovoru ugotavlj amo, 
kje so lahko razlogi za 
selitve. Razmislijo, zakaj bi 
se sami preselili v drugo 
državo in kam bi se preselili.   Opiše gospodarske 
vzroke za selitve.   
Utrjevanje, preverjanje in ocenjevanje     
   19  
ZGODOVINSKI SKLOP  
1.  OSTANKI PRETEKLOSTI  
 
Kako spozna vamo preteklost?  
Vzgojno - izobraževalni cilji in dejavnosti  Temeljni pojmi  Predlagane vsebine  Didaktična sredstva in 
predlogi dejavnosti  Standard znanja  
Učenec:  
 ugotovi kako spoznavamo preteklost  
 ve, da dogajanje v preteklosti in preteklost 
spoznavamo na podlagi zgodovinskih virov  
 razlikuje zgodovinske vire (ustni, pisni, materialni)  materialni, pisni, ustni 
viri Kako spoznavamo 
preteklost  Slike, časopisi  Razvrsti in opiše različne 
zgodovinske vire  
 
2. ORIENTACIJA V ČASU  
Vzgojno - izobraževalni cilji i n dejavnosti  Temeljni pojmi  Predlagane vsebine  Didaktična sredstva in 
Učenec:      
 na podlagi slikovnega gradiva se orientira v času  
 razvršča slikovni material glede na starost    
 
Orientacija v času  družinske fotografij e 
različnih starostnih 
obdobij  Razvršča  osebne 
fotografije in slikovni 
material glede na starost  
 na časovnem traku poišče leto svojega rojstva  
 učenec se na podlagi slikovnega gradiva orientira v 
času in določi časovne enote na časovnem traku  
 časovni t rak, leto, 
desetletje, stoletje, 
tisočletje, pred 
Kristusom (pred našim 
štetjem), po Kristusu 
(po našem štetju)  Časovni trak, ki ga 
izdelajo sami  v narisan časovni trak 
nariše trajanje svojega 
življenja ter trajanje 
življenja staršev, starih 
staršev  
 na časovnem traku označi desetletje, stoletje, 
tisočletje     
   20  
3. ŽIVLJENJE PRVIH ČLOVEŠKIH SKUPIN  
Vzgojno - izobraževalni cilji in dejavnosti  Pojmi   Didaktična sredstva in 
Učenec:      
 na podlagi slikovnega gradiva opiš e življenje prvih 
človeških skupin in ga primerja z današnjim 
življenjem  kamena doba, lokalna 
najdbišča   
 
Življenje  prvih 
človeških skupin.  slikovno gradivo, 
muzejske zbirke  S  pomočjo slikovnega 
gradiva opiše lokalno 
najdišče  
 poišče razliko med kameno i n kovinskimi dobami  
 opiše orodje, orožje in bivališča  
 po slikovni predlogi nariše tipično žival - mumuta  kamen, baker, bron, 
železo, koščena 
piščalka - Divje babe, 
Vaška situla  slikovno gradivo  Na podlagi slikovnega 
gradiva opisuje razlike v 
orodju, orož ju, bivališčih  
 
Učenec:      
 pokaže na zemljevidu Ljubljansko barje    
Življenje 
mostiščarjev na 
Ljubljanskem barju  
 
Iliri in Kelti.    
 izve posebnosti o  življenju mostiščarjev  
 na podlagi slikovnega gradiva in prebranih odlomkov 
iz knjige Janeza Jalna: Bobri opiše življenje 
mostiščarjev  
 izdela maketo mostišča ali ga nariše  barje, mostišče, 
mostiščarji, drevak , 
ribolov , nabiralništvo  slikovno gradivo, Janez 
Jalen: Bobri  Na podlagi slikovnega 
gradiva in besedil opiše 
življenje mostiščarjev, 
izdela  maketo mostišča 
ali nariše mostišče  
 ve, da so bili Iliri in Kelti prvi stalni prebivalci 
današnjega slovenskega ozemlja  
 ob slikovnem gradivu opiše situlo  
 spozna kje in kako arheologi odkrijejo predmete iz 
davnine  situla (obredno vedro) 
Vače, arheološko 
najdišče, arheolog  obisk muzeja, razgovor 
z arheologom, mogoče 
obisk kakšnega 
arheološkega najdišča;  Ve, kdo so bili prvi stalni 
prebivalci na slovenskem 
ozemlju.  
Zna našteti nekaj 
arheoloških najdišč in 
opisati izbrano najdbo.  
Opiše poklic arheologa  
   21  
4. DANAŠNJE SLOVENSKO OZEMLJE POD RIMLJANI  
Učenec:      
 na podlagi lokalnih značilnosti in lokalnih 
spomenikov spozna rimsko zgodovino na 
Slovenskem  
 s pomočjo filmov in slikovnega materiala spozna 
življenje v rimski dobi  
 po slikovni predlogi  nariše rimskega vojaka, opiše 
njegova oblačila  Emona, Šempeter, 
tematski zemljevid - 
Rimska poselitev na 
Slovenskem, oblačila, 
prehrana, prevoz  Današnje slovensko 
ozemlje pod 
Rimljani.  slikovno gradivo, obisk 
muzeja, ogled izbranih 
odlomkov iz filmov: Qu o 
Vadis, Ben Hur ali 
Kleopatra, risani film 
Asterx Galski  Ob slikovnem gradivu, 
obisku muzeja, ogledu 
filma opiše življenje v 
rimski dobi  
Opiše čas nastanka 
krščanstva  
 
5. KULTURNA DEDIŠČINA, ŠEGE IN NAVADE  
Vzgojno – izobraževalni cilji in dejavnosti  Teme ljni pojmi  Predlagane vsebine  Didaktična sredstva in 
Učenec:    
Kulturna dediščina, 
šege in navade.  
 
Ljudski običaji.  
 
Domače obrti.    
 se seznani z nekaterimi  tipičnimi ljudskimi običaji, ki 
so se ohranili do danes  miklavževanje, 
koledovanje, 
pustovanje, 
kresovanje  strokovna literatura – 
etnologija  
Niko Kuret: Praznično 
leto Slovencev (odlomki)  Opiše izbrane  praznike 
preko leta.  
 zbere podatke o domačih obrteh, ki so se ohranile 
do danes (čipkarstvo, suha roba)  čipkarstvo, suha roba   Opiše eno značilno 
domačo obrt.  
 spozna ohranjanje kulturne dediščine  ljudski godci, ljudsko 
izročilo   Ovrednoti pomen ohranjanja 
kulturne dediščine.  
 poišče pri starih starših recepte za jedi, ki so 
značilne za domači kraj     
   22  
6. SLOVENCI V SREDNJEM VEKU  
Učenec:      
 ob zgodovinski karti poišče pradomovino Slovanov   Slovenci v srednjem 
veku.   
 
Razseljevanje 
Slovanov.  
 
Karantanija.  
 
Zgodovinske 
pokrajine.  
 
Življenje na 
gradovih.  
 
Gospodarski odnosi.  zgodovinski atlas  Na zemljevidu poišče 
pradomovino Slovanov  
 ob slikovnem gradivu opiše življenje Slovanov  zemljanka, selišče   Nariše bivališče Slovanov  
 spozna smeri razseljevanja Slovanov in slovanske 
narode  
 pokaže na zemljevidu smeri razseljevanja in jih vriše 
v skico  
 spozna slovanske narode in njihove sedanje države  
 slovanske narode poveže z njihovimi sedanjimi 
državami  Čehi,  Slovaki, Poljaki, 
Rusi, Slovenci, Hrvati, 
Srbi, Bolgari, 
Makedonci    Med zapisanimi narodi 
prepozna slovanske 
narode.  
Zna povezati slovanske 
narode z njihovimi 
domovinami. Na karto vriše 
smeri razseljevanja.  
 na zgodovinskem zemljevidu pokaže obseg 
Kara ntanije  
 na podlagi slikovnega gradiva opiše knežji kamen in 
spozna njegov simbolni pomen  
 prebere članek o ustoličevanju knezov na knežjem 
kamnu  
 dramatizira obred ustoličenja  Karantanija, knežji 
kamen, knez, 
ustoličevanje  dramatizacija  Razloži osnovni name n 
ustoličevanja.  
 poimenuje in pokaže na zgodovinskem zemljevidu 
zgodovinske pokrajine  Štajerska, Kranjska, 
Koroška, Goriška    
 spozna življenje na gradovih, poimenuje nekaj 
ohranjenih gradov na Slovenskem  
 obišče najbližji grad in opiše življenje in deja vnosti v 
gradu danes  
 ve katera rodbina je dolga stoletja vladala 
Slovencem  grad, Habsburžani  muzej, galerija, 
muzejska zbirka  Opiše najbližji grad  
 na podlagi slikovnega gradiva opiše življenje na 
srednjeveškem gradu in prepozna prebivalce gradov  
 prebere  legende o graščakih  grad, graščak, vitez, 
služabniki  viteške igre (prireditev)  S pomočjo slikovnega 
gradiva opiše prebivalce 
na gradu in njihovo 
življenje, izdela plakat  
 s pomočjo slikovnega gradiva opiše življenje na vasi  
 spozna prehranjevalne navade t istega  časa (kaše: 
ječmenova, ajdova, prosena)  odprto ognjišče, 
skromne hiše   Nariše bivališče    23  opiše medsebojni gospodarski odnos med kmetom 
in graščakom ter kmetove dajatve  
 opiše življenje kmetov in njegove dajatve  tlaka, tlačan, dajatve, 
desetina, ur bar muzej na prostem v 
Rogatcu  Nariše kmetove dajatve  
 spozna vsakdanje življenje v mestih in s pomočjo 
slikovnega gradiva opiše srednjeveško mesto  
 na ekskurziji si ogleda ohranjeno srednjeveško 
mesto  
 ogleda si kulturno prireditev: srednjeveški dnevi  obzidje, obrtniki, 
trgovci  ekskurzija  Ogleda si in opiše stari del 
mesta, kratka ekskurzija  
   24  
 
8. RAZRED  
GEOGRAFSKI SKLOP - EVROPA  
Učenci v 8. razredu:  
 spoznajo Evropo kot matično celino  
 spoznajo regije Evrope in njihove značilnosti  
 prime rjajo temeljne naravno -geografske in družbeno -geografske značilnosti Evrope  
 spoznajo pomen združevanja Evropskih držav.  
 
EVROPA  
Vzgojno.izobraževalni cilji in 
predlogi dejavnosti  Standard i znanj  Med. 
pov. 
Učenec :       
 na globusu in zemljevidu 
pokaže in opiše geografsko 
lego Evrope  lega:  morska ožina, Evrazija, 
Gibraltar, Severno morje, 
Sredozemsko morje, Črno morje  Lega Evrope  
 
Površje.  
 
Geografske enote 
Evrope.  
 Globus (lahko p olitični 
globus)  
Zemljevid sveta  Pokaže  Evropo na  
globusu in 
zemljevidu sveta   
 na zemljevidu pokaže mejo 
med Evropo in Azijo, 
Evropo in Afriko      
 meja: Ural, Kaspijsko jezero, Črno 
morje, Bospor, Dardanele,  
Rdeče morje, Sueški prekop,  
Evroazija  Skica, meja naj bo le 
splošna, ker na zemljevidu 
ni vidna izrazita razmejitev 
med kontinentoma.  Na zemljevidu sveta 
pokaže Ural, 
Kaspijsko jezero, 
Črno morje, 
Sredozemsko morje   
 spozna polotok, zaliv, otok, 
opiše razliko in pokaže na 
zemljevidu  Morje, polo tok, otok, zaliv;  Ob fotografijah in skicah 
obale. Uporabimo izkušnje, 
ki jih učenci imajo z obiskom 
obale.  Pozna razliko med 
polotokom in 
otokom,  zalivom in 
odprtim morjem .   
 na geografski karti pokaže 
geografske enote Evrope in 
izpolni nemo karto  Geog rafske enote:  
Južna in Jugovzhodna Evropa, 
Srednja Evropa, Zahodna Evropa, 
Severna Evropa, Vzhodna Evropa  Uporabimo nemi zemljevid z 
vrisanimi mejami. Po 
predlogi izdela sestavljanko 
geografskih enot Evrope  Pozna delitev Evrope 
na osnovne 
geografske enote .   
   25  
JUŽNA IN JUGOVZHODNA EVROPA  
predlogi dejavnosti  Standardi znanj  Med.po
v.. 
Učenec :       
 na karti Evrope pokaže 
Južno in Jugovzhodno 
Evropo  lega:  
Pirenejski (Iberski) polotok, 
Apeninski, Balkanski polotok,  Naravnogeografske 
značilnosti Južne in 
Jugovzhodne 
Evrope.  
 
Politična karta.  
 
 Karta E vrope. Atlas. na 
skico Južne in Jugovzhodne 
Evrope vpiše imena 
posameznih površinskih 
enot Na zemljevidu 
Evrope zna pokazat 
Pirenejski, Apeninski 
in Balkanski polotok.   
 na zemljevidu pokaže in 
imenuje polotoke, otoke  in 
morja  Sardinija, Sicilija, Kreta,  
Sredozemlje (Mediteran), 
Jadransko morje, Črno morje,  Zemljevid Južne Evrope.  Na zemljevidu 
pokaže otoke 
Korzika, Sardinija, 
Sicilija in Kreta.   
 na karti pokaže in našteje 
sredozemske države Južne 
in Jugovzhodne  države:  
Ciper, Grčija, Italija, Malta,  
Portugalska, Španija  
Albanija, Bolgarija, BiH, Hrvaška, 
Srbija in Črna gora, Makedonija, 
Romunija  Politična karta Evrope z 
vpisanimi imeni držav. 
Lahko ugibamo, koliko imen 
držav in njihovih glavnih 
mest poznamo. Delamo z 
Atlasom in nemim 
zemljevidom.  Na zemljevidu 
pokaže države Južne 
in Jugovzhodne 
Evrope.   
 na zemljevidu poišče 
glavna mesta izbranih 
držav  Madrid, Rim, Atene, Zagreb, 
Beograd, Bukarešta, Sofija,  Zemljevid Južne in 
Jugovzhodne Evrope.  Na zemljevidu 
poišče nekaj glavnih 
mest.   
 s  pomo čjo zemljevida 
poimenuje večja gorovja, 
nižine in reke  površje:  
Pireneji, Aprenini, Dinarsko 
gorstvo, Rodopi, Karpati, Balkan,  
 Padska nižina,  
Ebro, Tajo, Pad  Slikovni material 
posameznih gorstev in rek. 
Pomagamo si lahko tudi s 
slikami iz stenskih 
koledarjev.  Na zemljevidu 
pokaže Pireneje, 
Apenine, Padsko 
nižino in Pad.   
 našteje in opiše značilnosti 
sredozemskega podnebja 
in rastlinstva  podnebje in rastlinstvo:  
sredozemsko podnebje 
(mediteransko), vroča poletja, mile 
zime brez snežnih padavin  Klimog ram, ki ga uporabimo 
le za tolmačenje 
razporeditve temperatur in 
padavin.  S pomočjo 
slikovnega gradiva 
opiše sredozemsko 
podnebje.     26  na fotografiji prepozna in 
poimenuje značilno 
sredozemsko rastlinstvo  Lovor, rožmarin, agrumi, oljka,   
 
Podnebje, 
rastlinstvo.  
 
Kmetijstvo in 
gospodarstvo Južne 
Evrope  na bližnji tržnici  (ali v 
trgovini) si ogleda 
sredozemske sadeže in jih 
nariše. Lahko tudi prinese 
kakšen sadež ali liste lovora 
od doma. Ob listih se lahko 
pogovorimo o zaščiti rastlin 
pred izhlapevanjem.    
 našteje nekaj 
najpomembnejših 
gospodarskih panog Južne 
in Jugovz hodne Evrope  kmetijstvo in gospodarstvo:  
vinska trta, sadje, zelenjava, 
agrumi, govedoreja, ovčjereja, 
kozjereja, ladjedelniška, 
prehrambna, turizem, ribolov,  zbira slikovno in drugo 
gradivo o Južni in JV Evropi;  
izdela stenski plakat in ga 
predstavi os talim. Lahko tudi 
skupinsko delo v razredu.   
Našteje nekaj vrst 
sadja . 
Opiše kmetijstvo 
Sredozemlja.   
spozna delovanje vulkana 
in opiše posledice 
vulkanskih izbruhov za ljudi 
in okolje  vulkan:  
magma, lava, žrelo, središče 
vulkana (e picenter)  
vulkanski pepel  
Etna, Vezuv, Stromboli, (Pompeji)  prosojnice, izobraževalni 
VIDEO, nariše skico vulkana    
Utrjevanje preverjanje in ocenjevanje     
 
SREDNJA EVROPA  
pov. 
Učenec :       
 spozna in pokaže na 
zemljevidu lego Srednje 
Evrope  lega: Alpe, Panonska kotlina, 
Nemško -poljsko nižavje, 
sredogorja;   Lega Srednje Evrope  
 
Države Srednje 
Evrope.  
 
Naravno -geografske 
enote.  
 
Značilnosti površja, Zemljevid Evrope in 
zemljevid Srednje Evrope.  Na zemljevidu 
pokaže lego Srednje 
Evrope.   
 s pomočjo karte poimenuje 
in pokaže države Srednje 
Evrope in njihova glavna 
mesta  države: ; Avstri ja, Češka, 
Linhtenštajn, Madžarska, Nemčija, 
Poljska, Slovaška, Slovenija, Švica 
celinska država, obmorska država  S pomočjo prosojnice in 
zemljevida Srednje Evrope 
pobarva posamezne države 
na skici ter vpiše njihova 
imena in glavna mesta, 
Ustrezna literat ura: Države 
Evrope, Najlepša mesta…..  Na zemljevidu 
pokaže države 
Srednje Evrope.     27  ob zemljevidu opiše 
površje Srednje Evrope in 
imenuje večja morja,  
gorovja, nižine in reke  površje: Severno, Baltsko morje, 
Alpe, Zahodni Karpati, Panonska 
nižina, Nemško –Poljsko nižavje  
Donava, Ren  podnebja in 
rastlinstva.  Dopolni skico površja 
Srednje Evrope z 
manjkajočimi pojmi  Na zemljevidu pokaže 
površinske enote 
Srednje Evrope.   
 
PANONSKA NIŽINA  
dejavnosti  Temeljni pojmi  Predlagane vsebine  Didaktična sredstv a in 
Pov. 
Učenec:       
 s pomočjo zemljevida in 
skice pokaže lego 
Panonske nižine  lega:  
Alpe, Karpati, Dinarsko gorstvo, 
Panonska kotlina   
Panonske nižine: 
oblika, podnebje, 
rastlinstvo, vodovje, 
popl ave.  
 
Panonske kotline.  Zemljevid Panonske nižine 
in gorovij, ki jo obdajajo;  Na zemljevidu 
Panonske nižine.   
celinskega podnebja in 
rastlinstva  podnebje in rastlinstvo:  
celinsko ali kontinent alno 
vroča poletja, mrzle zime, malo 
padavin, travnata pokrajina  Uporabimo klimogram, 
čeprav od učencev ne 
zahtevamo, da ga znajo 
prebrati., slikovno gradivo  S pomočjo 
opiše  celinsko 
podnebje.   
našteje večje reke  vodovje:  
Donava, Tisa, Drava, Sava  Zemljevid Panonske nižine.  Na zemljevidu 
pokaže večje reke 
 pomočjo slikovnega 
gradiva prepozna 
prevladujoče kulturne 
rastline  kmetijstvo:  
industrijske rastline, žita, sončnice, 
sladkorna pesa  Različne fotografije 
obdelane pokrajine, njivske 
površine, različne kulture.  Našteje vsaj tri 
različne kulturne 
rastline.   
 spozna gospodarski pomen 
Panonske nižine  naravna bogastva in 
gospodarstvo:  nafta, zemeljski 
plin, lignit, rjavi premog  Fotografija m anjšega 
naftnega polja. Gospodarska 
karta Srednje Evrope, kjer 
učenci s pomočjo legende 
poiščejo, katere surovine se 
tu nahajajo.  Ve, da v Panonski 
nižini najdemo nafto, 
zemeljski plin in 
premog.  Njihova 
nahajališča pokaže na 
gospodarski karti 
Srednje Evr ope.   
   28  
ALPE  
dejavnosti  
 Temeljni pojmi  Predlagane vsebine  Didaktična sredstva in 
Pov. 
Učenec:       
 na zemljevidu opredeli 
geografsko lego Alp in 
našteje države v katere 
segajo  lega:  
Italija, Francija, Švica, Avstrija, 
Slovenija;  Naravno -zemljepisne 
značilnosti Alp: 
površje, podnebje, 
 
Pomen Alp za 
gospodarski razvoj.  Zemljevid Alp, ustrezna 
geografska literatura  Pokaže Alpe na 
zemljevidu Evrope.   
 našteje najvišje vrhove ter 
jih primerja s Triglavom  Triglav, Mont Blanc;  Na zemljevidu Alp poiščejo 
točke z najvišjimi 
nadmorskimi višinami in 
njihova imena. Poiščemo in 
preberemo tekst o vzponu 
na katerega od teh vrhov.  Na zemljevidu 
poišče Triglav in 
Mont Blanc in 
prebere njuni višini.   
 s pomočjo slikovnega 
gradiva spozna in opiše 
gorsko podnebje  podnebje:  
gorsko podnebje (mrzle zime, mila 
poletja, padavine v obliki snega)  Uporabimo klimogram, s 
pomočjo katerega tolmačimo 
razporeditev temperatur in 
padavin.   S pomočjo 
opiše  posebnosti 
gorskega podnebja.   
gradiva spozna rastlinske  
višinske pasove in jih opiše  rastlinstvo:  
rastlinski višinski pasovi, višinska  
gozdna meja  Skica rastlinskih višinskih 
pasov. Na riše skico 
rastlinskih višinskih pasov in 
z barvico označi gozdno 
mejo  S pomočjo skice 
rastlinskih višinskih 
pasov našteje 
rastlinske pasove.  
  
Alp zimski turizem, letni turizem  naredi turistični prospekt za 
ponudbo alpskega turi zma,  
spletne strani, oblikovanje v 
Wordu    
   29  
SREDOGORJA S KOTLINAMI, NEMŠKO -POLJSKO NIŽAVJE IN KARPATI  
pov. 
Učenec      
 na karti pokaže in primerja 
reliefne značilnosti 
sredogorje s kotlinami, 
Nemško -Poljskega nižavja 
in Zahodnih Karpatov  Nemško -Poljsko nižavje, Karpati  Naravno -geografske 
značilnosti.  
 
Naravna bogastva in 
pogoji za razvoj 
 
Posledice 
industrijskega 
razvoja. 
Onesnaženje okolja.  Primerjamo predvsem glede 
na nadmorske višine (barve 
na zemljevidu)  
Zemljevid.  Na zemljevidu 
pokaže Nemško -
Poljsko nižavje in 
Karpate.  
S pomočjo zemljevida 
opiše površje 
Karpatov in Nemško -
Poljskega nižavj a.   
 s pomočjo tematske 
gospodarske karte našteje 
rudna bogastva  naravna bogastva in 
gospodarstvo:  
črni in rjavi premog, železova 
ruda,les  
težka ind., elektrotehnična, strojna, 
avtomobilska, kemična industrija  prosojnica – tematska karta 
rudnih bogastev  S pomočjo 
gospodarskega 
zemljevida našteje 
vsaj tri naravna 
bogastva.    
 s pomočjo slikovnega in 
literarnega gradiva opiše 
spremembe, ki jih je 
povzročila industrializacija 
(onesnaževanje vode, 
zraka in prsti)  kisli dež, umiranje gozdov  
(Češka)  izobražev alni VIDEO 
»Umiranje gozdov« predlaga 
ukrepe za preprečevanje 
onesnaženosti  Ob slikovnem 
gradivu opiše vpliv 
težke industrije na 
okolje.   
Utrjevanje, preverjanje in ocenjevanje      
   30  
ZAHODNA EVROPA  
dejavnosti  Temeljni po jmi Predlagane vsebine  Didaktična sredstva in 
pov. 
Učenci:       
določi geografsko lego 
Zahodne Evrope  lega:  
Atlantska Evropa, obmorska 
država, otoška država  Geografska lega 
Zahodne Evrope.  
 
Politična  razdelitev.  
 
Naravnogeografske 
Površje.  
 
Vpliv Atlantskega 
oceana na podnebje 
in rastlinstvo.  
 
 Zemljevid Evrope,  Na zemljevidu 
pokaže lego držav 
Zahodne Evrope.   
našteje države Zahodne 
mesta  države:  
Belgija, Francija, Irska, 
Luksemburg  
Monako, Nizozemska, Velika 
Britanija,  Politični zemljevid Zahodne 
Evrope. S pomočjo politične 
karte na skici pobarva 
posamezne države  S pomočjo 
zemljevida n ašteje 
države Zahodne 
Evrope.   
 s pomočjo karte pokaže in 
imenuje  večja gorovja in 
nižine Zahodne Evrope  
 površje:  
Peninsko gorovje, Ardeni, 
Centralni masiv, Alpe, Pireneji, 
nižine (Nizozemska), Francosko 
nižavje  Zemljevid Evrope,slike 
površja Zahodne E vrope, 
ustrezni diapozitivi  Na zemljevidu 
Evrope pokaže 
Apeninsko gorovje, 
Alpe, Pireneje, 
Nizozemsko nižavje.   
 spozna oceansko podnebje 
in ga primerja s celinskih ali 
sredozemskim podnebjem  
 podnebje :  
oceansko podnebje /atlantsko 
podnebje   S pomočjo k limograma 
opišemo značilnosti 
padavin. Lahko primerjamo 
različne klimograme med 
seboj.  S pomočjo 
opiše oceansko 
podnebje.  
   
 Spozna rastlinstvo 
Zahodne Evrope  rastlinstvo:  
bujno travniško rastlinstvo, listnat i 
gozdovi  
»angleška travca«  
Severnoatlantski (zalivski tok) tok - 
»centralna kurjava«  Fotografije naravne 
pokrajine.  S pomočjo 
opiše značilnosti 
oceanskega 
podnebja.   
 spozna vpliv 
Severnoatlantskega  
(Zalivskega)  toka n a 
podnebje in rastlinstvo in 
ga pokaže na zemljevidu  Zalivski tok  Uporabimo zemljevid 
morskih tokov, kjer 
pokažemo, od kod prihaja 
Zalivski tok in s tem 
pojasnimo, zakaj je toplejši 
od okoliškega morja.   Opiše vpliv Zalivskega 
toka na podnebje 
Zahodne E vrope.     31  na zemljevidu poišče večje 
reke in jezera ter njihova 
imena vpiše na skico  vodovje:  
Sena, Loara, Garona, Temza, Ren  
  
Gospodarstvo  Nemi zemljevid Zahodne 
Evrope. Prebere si odlomek 
» Skrivnostna pošast Nessie 
iz jezera Loch Ness« in pove 
svoje mnenje o obstoj u 
pošasti  Na zemljevidu 
pokaže vsaj tri večje 
reke.   
literarnega gradiva spozna  
gospodarski pomen rek in 
rečnih kanalov in rečne 
kanale pokaže na 
zemljevidu  plovna pot,  pristanišča  Primerjamo ladje za rečni in 
pomorski promet.    
 s pomočjo gospodarske 
karte ugotavlja vrsto 
poljskih pridelkov in 
živinoreje  žitarice, sladkorna pesa, krompir, 
krmne rastline, cvetličarstvo 
(Belgija, Nizozemska), sir, vino, 
govedoreja, ovčjereja  Zemljevid kmetijstva Evrope. 
Na zemljevidu s pomočjo 
legende poiščejo, kakšne 
kulture pridelujejo.  Našteje vsaj tri 
značilne kmetijske 
pridelke.  
  
gradiva spozna in našteje 
najpomembnejše 
gospodarske panoge 
Zahodne Evrope  premogovništvo, železarstvo, 
tekstilna industrija, ind. visoke 
tehnologije - roboti  Gospodarski zemljevid 
Evrope, slikovno gradivo, ki 
prikazuje različne ind, 
panoge     
 spozna spremembe v 
pokrajini zaradi škodljivega 
vpliva industrije  Onesnaževanje zraka;  
 Fotografije onesnaženih 
pokrajin.  Našteje posledice 
škodlji vega vpliva 
industrije na okolje.  
  
   32  
SEVERNA EVROPA  
pov. 
Učenec       
 na karti pokaže Severno 
Evropo in našteje  morja, ki 
jo oblivajo  
 Barentsovo morje, Baltiško morje, 
Norveško morje   
Geografska lega in 
njen vpliv na 
podnebje in 
 
Površje in vodovje. 
Posebnosti 
ledeniško in 
vulkansko 
oblikovanega 
površja.  
 
Naravni viri in 
gospodarstvo  Zemljevid Evrope  Na zemljevidu 
Severne Evrope in 
morja, ki jo oblivajo.    
Države Severne Evrope jih 
pobarva na skici ter vpiše 
njihova imena  skandinavske države, nordijske 
države, pribaltske države  
Danska, Finska, Islandija, 
Norveška, Švedska, Estonija, 
Latvija, Litva  Zemljevid Severne Evrope  
Različno slikovno gradivo in 
ustrezna literatura.  Loči med 
skandinavskimi ali 
nordijskimi in 
pribaltskimi državami    
poimenuje glavna m esta 
izbranih držav   Zemljevid držav Severne 
Evrope. Sami izberejo 
državo in poiščejo njeno 
glavno mesto.  Na zemljevidu 
pokaže glavna mesta 
vsaj treh držav.   
 na karti pokaže polotoke, 
gorovja, nižine in večje 
reke in jezera Severne 
Evrope  Kola, Skandin avsko gorovje, 
Laponska,  Slikovno gradivo. Video: 
Evropa    
materiala spozna fjord, 
ledeniško jezero  in gejzir, 
vulkan  fjord, gejzir, vulkan  Slikovno gradivo, 
Izobraževalni VIDEO; s 
pomočjo slikovnega gradiva 
nariše fjord  Opiše fj ord. 
   
 našteje značilnosti mrzlega 
podnebja in rastlinstva  tundra (mahovi, lišaji pritlikave 
breze)  
tajga (iglasti gozd)  Klimogram; za primerjavo 
uporabimo že znane 
klimograme. ter slikovno 
gradivo, diapozitive,  ki 
prikazuje tipično rastlinstvo 
mrzlega  podnebja  S pomočjo 
našteje značilnosti 
mrzlega podnebja in 
rastlinstva.  
  
 spozna naravne vire in 
njihov pomen za 
gospodarstvo  nafta, zemeljski plin, železova 
ruda, baker, vodna sila, les  s pomočjo legende bere 
tematsko karto naravnih  
virov  Opiše pomen nafte in 
lesa za gospodarstvo 
držav Severne 
Evrope.   
   33  
VZHODNA EVROPA   
predlogi dejavnosti in   Med. 
pov. 
Učenci:       
 mejo med Evrop o in Azijo 
pokaže na zemljevidu in jo 
označi na skici  lega:  Ural, Kaspijsko jezero, 
Bospor, Dardanele  Naravnogeografske 
značilnosti Vzhodne 
Evrope.  
 
Površje, podnebje, 
rastlinstvo, vodovje.  
 
Gospodarstvo  Zemljevid Evrope.  Na zemljevidu 
pokaže mejo med 
Evropo in Azijo.   
države vzhodne Evrope in 
njihova glavna mesta  države:  
Belorusija, Moldavija, Rusija (z 
azijskim delom), Ukrajina.  Politični zemljevid Evrope.  Pokaže na 
posamezne države in  
prebere njihova 
imena.   
gorovja, višine, nižine, reke 
in jezera  Ural, Krpati, Rusko nižavje, 
Prikaspijsko nižavje,  
 Dnjeper, Dnjester, Volga,Don, 
reka Ural,  
Kaspijsko jezero, Ladoško jezero, 
Oneško jezero…  s pomočjo prosojnice, 
vriše posamezne enote v 
nemo karto  
Slikovno gradivo.  Pokaže na 
zemljevidu Ural, 
Karpate, Volgo, 
Kaspijsko jezero.   
celinskega podnebja  celinsko  Klimogram celinskega 
podnebja, ki ga uporabimo 
le za razlago razporeditve 
temperatur in padav in.  Opiše značilnosti 
celinskega podnebja 
(temperature in 
padavine)   
gradiva našteje rastlinske 
pasove  stepa, polpuščava, (tundra, tajga, 
listnati gozd, stepa, polpuščavsko 
rastlinstvo),  Slikovno gradivo.  Našteje rastlinske 
pasove  s pomočjo 
slikovnega gradiva   
našteje kmetijske pridelke 
in industrijske rastline  pšenica, koruza, bombaž, 
sladkorni trs  Karta rabe tal, Atlas;  Našteje vsaj tri 
kulturne rastline.  
Opiše značilnosti 
kmetijstva držav 
Vzhodne Evrope .   
karte našteje naravna 
bogastva Vzhodne Evrope  
in sklepa na gospodarstvo  vodna sila, les, železova ruda, 
premog, zemeljski plin, nafta,  
naftovod, plinovod  
rudarstvo, železarstvo, lesna 
industrija, hidroelektrarne…  Gospodarski z emljevid. 
izdela plakat »Gospodarstvo 
Zahodne Evrope« Slike 
hidroelektrarn, železarn, 
lesnih obratov.  Na gospodarski karti 
poišče določeno 
naravno bogastvo.   
   34  
EVROPA KOT CELOTA  
pov. 
Učenec :       
 spozna novo delitev 
Evrope na države članice 
Evropske unije in nečlanice  - Evropska unija  Evropska unija  
 
Poselitev, verska in 
jezikovna različnost 
prebivalstva Evrope.  
 
Naravne in kulturne 
znamenitosti Evrope.  Na Internetu poiščejo 
spletno stran EU in iščejo, 
kakšne informacije jim lahko 
nudi. Na nemi zemljevid 
Evropskih držav s pomočjo 
zemljevida držav članic EU 
narišejo, katere države so 
članice EU, katere postajajo  
in katere še nekaj časa ne 
bodo članice.  Pozna pojem 
Evropska unija.   
 na tematskem zemljevidu 
pokaže najgosteje in 
najredkeje poseljena 
območja  
 prebivalstvo:  
- poselitev  
- verska pripadnost  
- jezikovna različnost   prebira članke  
 zbira slikovno gradivo  
 oblikuje stenski plakat 
»Živali Evrope«  S pomočjo 
zemljevida opiše 
značilnosti poselitve 
Evrope.   
 spozna jezikovno in versko 
različnost v Evropi  Germanski, slovanski in romanski 
jeziki  Zemljevid verstev in jezikov; 
pogovorimo se o 
značilnostih posameznih 
jezikov; poišče za besedo 
»mama« (ali šola) izraze v 
različnih evropskih jezikih  Pozna delitev na tri 
osnovne jezikovne 
skupine.   
 na turistični agenciji poišče 
prospekte naravnih in 
kulturnih znamenitosti 
Evrope  Stonehenge, Kolnska stolnica, 
Eiflov stolp , predor pod  Mont 
Blancom, Benetke, Akropola, 
Vezuv, Antični Rim, ……  v knjižnici si sposodi 
ustrezno literaturo in jo 
prebira; napiše članek o 
izbrani znamenitosti    
   35  
 
7. SAMOSTANI IN CERKVE KOT VERSKA IN KULTURNA SREDIŠČA  
Učenec:  
 spozna samostane in cerkve na Slovenskem 
kot kulturna in verska središča  krščanstvo, cerkev,  Samostani in cerkve 
kot v erska in 
kulturna središča.  Sveto pismo  Ogleda si najbližjo cerkev in jo 
opiše.  
 na podlagi številnih sakralnih spomenikov 
spozna razširjenost krščanstva  
 ogleda si najbližjo cerkev, opiše njeno 
notranjost in zunanjost  samostan  Obisk teologa   
 
8. TURŠKI VPADI  
Vzgojno - izobraževalni cilji in dejavnosti  Pojmi  Predlagane vsebine  Didaktična sredstva in 
Učenec:      
 s pomočjo slikovnega gradiva in literarnih 
odlomkov spozna težko življenje na 
Slovenskem v času Turških vpad ov in sklepa o 
življenju ljudi    
Turški vpadi.  Jurij Kozjak: Slovenski 
janičar  S pomočjo slikovnega gradiva 
opiše trpljenje kmetov, opiše 
turškega vojaka  
 spozna posledice Turških vpadov in obrambna 
prizadevanja  ognjeni telefon, 
janičarji, taborska 
utrdba    
   36  
9. KMEČKI UPORI  
Učenec:      
 spozna najpomembnejše vzroke kmečkih 
uporov  upor - punt, stara 
pravda, dajatve, 
ropanje Turkov, 
begunci   
 
Kmečki upori.   Na podlagi slikovnega gradiva 
opiše kmetovo stisko.  
 ob pesmi opiše kmečki upor  Le vkup, le vkup 
uboga gmajna ...    
 ob slikovnem gradivu opiše konec kmečkih 
uporov in maščevanje nad kmeti     
 
10. REFORMACIJA NA SLOVEN SKEM  
Učenec:      
 Se zave  pomena reformacije za slovenski 
kulturni in narodni razvoj  protenstantizem, 
Luther, Trubar  Reformacija na 
Slovenskem.  Bankovec za 10 SIT.  Opiše  Trubarjevo delo  
  Ve kaj pomeni praznik Dan reformacije  prva slovenska knjiga    
   37  
11. ZAČETKI OBRTI IN INDUSTRIJE  
Vzgojno - izobraževalni cilji in dejavnosti  Temeljni pojmi  Predlagane vsebine  Didak tična sredstva in 
Učenec:      
 opiše razvoj gospodarstva in obrti po koncu 
Turški vpadov  fužine, glažute, 
tovorništvo, 
brodarjenje  Začetki obrti in 
industrije.  J.V.Valvazor: Slava 
Vojvodine Kranjske.  Ob slikah iz Slav e Vojvodine 
Kranjske opiše izbrane obrti.  
 
12. ŽIVLJENJE SLOVENCEV V HABSBURŠKI MONARHIJI DO PRVE SVETOVNE VOJNE  
Učenec:     
 spozna življenje kmečke ali obrtniške družine v 
devetnajstem stoletju  
 se seznani s spremembami, ki jih je povzročila 
gradnja železnic  
 se zave  pomena Prešerna za Slovence  
 na podlagi slikovnega gradiva spozna prve 
tovarne (papirnica Vevče, pivovar na Union, ...) 
na slikovnem gradivu prepozna prve tovarne  narodna zavest, južna 
železnica, parna 
lokomotiva  Življenje Slovencev 
v Habsburški 
monarhiji.  slikovno gradivo, obisk 
pivovarskega muzeja  Našteje nekaj Prešernovih 
pesmi.  
   38  
9. RAZRED  
 
GEOGRAFSKI  SKLOP – ZEMLJA V VESOLJU IN GEOGRAFSKE ZNAČILNOSTI SVETA  
 spoznavajo najosnovnejše zakonitosti položaja in gibanja Zemlje v vesolju  
 spoznajo kontinente in njihovo lego  
 ob študiju primerov z različnih kontinentov spoznajo aktualne probleme sodobnega sveta, k ot so prenaseljenost, oskrba z vodo, hrano, energijo, 
politična nasprotja;  
 spoznajo družbene razmere na posameznih kontinentih v odvisnosti od naravnih možnosti;  
 oblikujejo stališča in vrednote, kot so: spoštovanje drugih narodov in kultur, strpnost do d rugačnosti, mednarodno sodelovanje;  
 spoznajo nekatere naravnogeografske in družbenogeografske značilnosti Sveta kot celote;  
 spoznajo potrebo po prizadevanju za uresničevanje svetovnega miru in ohranjanje naravne in kulturne dediščine;  
 interdisciplinarna  ekskurzija v eno izmed naravnogeografskih enot Slovenije.  
 
ZEMLJA V VESOLJU  
Te vsebine obravnavamo na koncu 7.razreda  
pov. 
Učenec:       
 opiše obliko Zemlje  
 oblika Zemlje, globus,  
zemljevid  
 Oblika Zemlje.  
 
Razmerje med 
kopnim in morjem.  
 globus, zemljevid  
balon, lahko stiropor  žogica 
– pobarva modro kasneje 
nalepi kontinente.  Opiše obliko Zemlje.    
 razlikuje pojme celina, 
ocean  celina ali kontinent, ocean  Zemljevid sveta.  
Prosojnica:Živi planet Zemlja  Pokaže  celino in 
ocean na zemljevidu   
 na globusu in karti pokaže 
in im enuje celine in oceane  Evropa, Azija, Afrika, Amerika, 
Avstralija, Antarktika Tihi ocean 
(Pacifik), Atlantski, Indijski  Izstriže oblike celin ter jih 
nalepi na maketo ali skico 
Zemlje,  vpiše imena celin in 
oceanov.  Prosojnica: Lega 
celin in oceanov lahk o tudi 
fizični zemljevid Sveta  Našteje vse 
kontinente in jih 
pokaže na 
zemljevidu     39  iz ustreznega grafičnega 
prikaza ugotovi, kolikšen 
del zemeljske površine je 
pokrit z vodo in kolikšen s 
kopnim  70%- vodne površine  
30%- kopno   
 
Nebesna telesa v 
vesolju.  
 
Vrtenje Zemlje in 
posledice le -tega Tortni diagram ali histogram . 
Zemljevid sveta, globus .  Zna povedati, koliko 
Zemljine površine 
pokrivajo morja in 
koliko celine.  
  
  na globusu in na 
zemljevidu prepozna in 
pokaže S, J , V , Z poloblo, 
ekvator, S in J tečaj ter 
začetni poldnevnik  polobla, ekvator, severni in južni 
tečaj 
začetni poldnevnik  globus, zemljevid  Na zemljevidu in 
globusu pokaže 
ekvator, S in J tečaj 
ter začetni 
poldnevnik.    
 spozna nebesna telesa in 
ob sliki vesolja našteje 
različne vrste nebesnih 
teles in pojasni razlike med 
njimi zvezda, planet, luna, k omet 
(repatica), meteor, meteorit, 
Sonce, Luna, Zemlja, (Merkur, 
Venera, Mars, Jupiter, Saturn, 
Uran, Neptun, Pluton)  Ogledamo si fotografije ali 
skice vesolja, različnih 
nebesnih teles. Poiščemo 
lahko katero izmed otroških 
knjižic o vesolju (npr. 
Marijan  Prosen). Izdela 
stenski plakat o vesolju.  
CD – Naše osončje  Zna našteti planete 
našega osončja.   
 s pomočjo globusa in 
makete Zemlje opiše in 
razloži vrtenje Zemlje okoli 
svoje osi  in njene 
posledice  vrtenje, os, zemeljski tečaj ali pol, 
dan – noč 
enak onočje  globus, maketa Zemlje  
telurij  
Pomagamo si lahko z 
globusom in namizno lučjo, 
ki predstavlja Sonce.  Na globusu pokaže 
vrtenje Zemlje.   
 s pomočjo makete Sonca 
in Zemlje opiše in razloži 
kroženje Zemlje okoli 
Sonca in našteje  
spremembe, ki jih zar adi 
gibanja Zemlje opazimo 
ljudje  letni časi  Makete lahko izdelajo sami, 
dovolj so tudi že različni 
baloni. Možna je tudi »igra 
vlog« (Sonce in Zemlja)  
 Ve, da so letni časi 
posledica vrtenja 
Zemlje okoli Sonca.   
materiala in skice spozna  
toplotne pasove na Zemlji, 
našteje vzroke za njihov 
nastanek  toplotni pas  
vroči ali tropski pas  
severni in južni zmerno topli pas  
severni in južni mrzli ali polarni pas  na nemi zemljevid Zemlje z 
različnimi barvami pobarva 
posamezne toplotne pasov e 
Prosojnica: Štirje toplotni 
pasovi na Zemlji  Našteje vse toplotne 
pasove.  
Pozna razliko v 
razporeditvi 
temperatur med njimi.   
   40 GEOGRAFSKE ZNAČILNOSTI SVETA  
dejavnosti  Geografski pojmi in imena  Predlagane vsebine  Didakt ična sredstva in 
predlogi dejavnosti  Standardi znanj  Med
. 
pov. 
Učenec:       
Sveta prepozna, pokaže in 
poimenuje oceane  Oceani Sveta:  
Indijski, Tihi ali Pacifik, Atlantski 
ocean  Oceani in njihova 
lega.  
 
Kontinenti in njiho va 
lega.  
 
Lega Azije.  
Izbran primer.  
 
 Globus, zemljevid Sveta  
Video – Očividec »Oceani«  
CD – Interaktivni Atlas Sveta  
CD – Moje prvo čudovito 
raziskovanje sveta, 
prosojnica Živi planet Zemlja  Na zemljevidu po kaže in 
poimenuje oceane.  
 
sveta pokaže, poimenuje in 
razlikuje kontinente  Celine - kontinenti:  
Evropa, Azija, Afrika, Severna in 
Južna Amerika, Avstralija, 
Antarktika,  Na nemi zemljevid Sveta 
vpišejo imena celin. 
Sestavljank a – Celine, 
ceani, prosojnica  Lega celin 
in oceanov, primerna je tudi 
prosojnica Fizični zemljevid 
sveta, (prosojnice Svet, 
Učila Tržič – lahko 
uporabljamo v celotnem 
9.razredu)  S pomočjo zemljevida 
Sveta pokaže in 
poimenuje vse 
kontinente.   
 na zemljevi du pokaže 
Azijo, določi njeno lego in 
ve kateri oceani jo obdajajo  Azija:  
Indijski ocean, Tihi ocean, 
Severno ledeno morje  Določimo samo lego, na 
nemi zemljevid Sveta lahko 
vpišejo imena oceanov, 
morij, ki obdajajo kontinent.  
zemljevid Sveta, nemi 
zemlje vid, prosojnica Lega 
celin in oceanov  Na zemljevidu pokaže 
lego kontinenta in 
oceane, ki ga obdajajo.   
 s pomočjo izbranega 
primera se seznani z eno 
od posebnosti Azije  
 se zave pomena 
ohranjanja naravne in 
kulturne dediščine  Izbran primer  Učitelj skupaj z učenci 
izbere primer  
(Prenaseljenost v Indiji, ali 
monsunsko podnebje, ali 
vzponi na Himalajo…).  
Slikovno gradivo in ustrezna 
geog. literatura: Vsa čuda 
sveta, Svetovne 
znamenitosti…      41  na  zemljevidu pokaže 
Afriko, določi njeno lego in 
poimenuje oceane , ki jo 
obdajajo  Afrika:  
Indijski ocean, Atlantski ocean, 
Lega Afrike.  
Izbran primer  
 
Lega Severne 
Amerike.  
 
 Na nemi zemljevid Sveta 
vpišejo imena oceanov in 
morij. Kontinent pokažejo na 
zemljevidu Sveta, prosojnica 
Lega celin in oceanov  Na zemljevidu sveta 
pokaže Afriko in 
poimenuje oce ane, ki jo 
obdajajo.   
 na osnovi izbranega 
primera spozna eno od 
posebnosti, seznani se z 
izbrano vsebino Afrike in 
zna izpostaviti bistvene 
probleme  
 se zave nujnosti 
medsebojnega sodelovanja 
in pomoči  Izbran primer  Ob demonstraciji slikovnega 
gradiva, ki prikazuje naravne 
in kulturne znamenitosti 
celine  učitelj skupaj z 
učenci izbere primer. Lahko 
je to npr. reka Nila ali 
naravni parki v Afriki ali 
problem lakote,… O izbrani 
temi lahko naredijo plakat. 
Informacije o izbrani temi  
lahko poiščejo na sple tnih 
straneh.   raču
nalni
štvo 
 na zemljevidu prepozna in 
določi lego Severne 
Amerike in poimenuje 
oceane, ki jo obdajajo  Severna Amerika:  
Tihi ocean, Atlantski ocean, 
Severno ledeno morje.  Na nemi zemljevid Sveta 
zemljevidu Sveta.  
Zemljevid Sveta  
CD – Moje prvo čudovito…, 
prosojnica Lega celin in 
oceanov  Na zemljevidu Sveta 
pokaže Severno Ameriko 
in poimenuje oceane, ki 
jo obdajajo .   
primera Severne Amerike 
problemsko obravnava 
izbrane učne vsebine  Izbran primer  Učitelj predlaga primere in 
učence spodbuja, da si 
izberejo temo.Lahko je to 
npr. ZDA ali Kanada ali kaj 
bolj specifičnega. O izbrani 
temi pripravijo plakat – delo 
v skupini    
določi lego Južne A merike 
ter poimenuje oceane, ki jo 
obdajajo  Južna Amerika:  
Atlantski ocean, Tihi ocean  Na nemi zemljevid Sveta 
CD – Moje prvo čudovito…..  Na zemljevidu Sveta 
pokaže J užno Ameriko 
jo obdajajo.     42  aktivno spremlja aktualne 
dogodke in o njih diskutira 
s sošolci  
 se seznani z okoljsko 
problematiko  
 strpno sprejema pripadnike 
drugih ras  
 Izbran primer   
 
Lega Južne Amerike.  
 
Lega Avstralije.  
 
 Učenci lahko primer izberejo 
sami ali ga izbere uč itelj. 
Lahko so to npr. Maji ali pa 
Amazonski vlažno tropski 
gozd in problemi 
izsekovanja gozda…  
O izbrani temi izdelajo 
miselni vzorec. Priporočljivo 
je delo v parih ali manjših 
skupinah.    
 na zemljevidu določi lego 
Avstralije in poimenuje 
oceane, ki jo  obdajajo  Avstralija:  
Indijski ocen, Tihi ocean,  Na nemi zemljevid Sveta 
Izdelajo in sestavijo 
sestavljanko - Avstralija  Na zemljevidu pokaže 
Avstralijo in oceane, ki 
jo obdajajo .  TH 
posebnosti Avstralije,  
 se seznani z izbrano 
posebnostjo,  
 Izbran primer  Izbran primer je lahko npr. 
kenguru in nekateri drugi 
vrečarji, arteški vodnjak, 
Aborigini,…  
O izbrani temi pripravi krajši 
referat in ga  predstavi 
ostalim. zbira prispevke o 
izbrani temi   Etik
a in  
 
SL 
 zna na zemljevidu pokazati 
Antarktiko in poimenovati 
oceane, ki jo obdajajo  Antarktika:  
Tihi ocean, Indijski ocen, Atlantski 
ocean  
 Na nemi zemljevid Sveat 
morij . Kontinent pokažejo na 
primerjava Arktike in 
Antarktike. Pokažemo 
razliko, da Antarktika je 
kontinent, Arktika pa le 
zmrznjeno morje.  Na zemljevidu pokaže 
Antarktiko in oceane, ki 
jo obdajajo.   
primera j e pozoren na 
posebnosti Antarktike  Izbran primer  Med izbranimi primeri so 
lahko npr. opisi odkrivanja 
južnega tečaja. V ustrezni 
geog. literaturi poišče 
sestavke o Antarktiki in 
izbranega prebere ostalim.   SL   43  razlikuje toplotne pasove 
na Zemlji in spozna  njihove 
značilnosti  Toplotni pasovi;   vroči ali tropski, 
subtropski ali prehodni, zmerno 
topli, subpolarni ali prehodni in 
hladni pas,   
 
Lega Antarktike.  
Toplotni pasovi.  
 
Toplotni pasovi  
Podnebni tipi in 
njihove značilnosti.  
 
 Na nemem zemljevidu Sveta 
z označenimi mejami s 
pomočjo prosojnice toplotnih 
pasov . pobarva toplotne 
pasove in vpiše njihova 
imena, prosojnica Štirje 
toplotni pasovi na Zemlji, RO 
Računalnik pri pouku 
geografije: Svetovni 
popotnik toplotni pasovi  Našteje toplotne pasove 
in pokaže njihovo lego 
na zemljevidu.   
podnebnih tipov ugotavlja 
razprostranjen ost 
podnebnih tipov in njihovo 
razširjenost  Podnebni tipi:  
Vroči pas  – ekvatorialno, 
savansko, suho in polsuho;  
Subtropski pas  – sredozemsko, 
subtropski vlažno, suho in polsuho  
Zmernotopli pas  – celinsko, 
celinsko suho in polsuho, 
oceansko, zmernohladno 
podnebje;  
Subpolarni pas  – subpolarno 
podnebje  
Mrzli pas  – polarno podnebje  Na karti podnebnih tipov v 
Atlasu ugotavljajo njihovo 
razširjenost. Pomagamo si s 
fizično karto sveta, karto 
toplotnih pasov in prosojnico 
podnebnih tipov.  
Izdelajo sestavljanko 
podnebnih tipov, prosojnica 
Tipi podnebij  Na tematskem 
razširjenost  podnebnih 
tipov.  
Pravilno sestavi 
sestavljanko.   
 s pomočjo zemljevida se 
seznani z značilnostmi 
podnebij v vročem 
toplotnem pasu  Vroči pas:  
Vsakodnevne padavine, visoke 
temperature preko celega leta,  
 Poudarek je na visokih 
temperaturah in veliki količini 
padavin, ki se manjša z 
oddaljenostjo od ekvatorja. 
Video –Očividec  »Tropski 
gozd« in ustrezen slikovni 
material, prosojnica Tropski 
deževni gozd, Savana  S pomočjo sl ikovnega 
gradiva zna opisati  
tropsko podnebje.     44  s pomočjo zemljevida 
spozna značilnosti podnebij 
v subtropskem pasu - na 
zemljevidu prepoznava 
značilnosti…  
 Subtropski pas:  
Suho, malo ali skoraj nič padavin   
 
 Poudarek je na majhnih 
količinah padavin. Sami  
lahko poiščejo fotografije 
puščave.  
Za ponazoritev razlik med 
tropskim in suhim 
podnebjem lahko uporabimo 
kilmogram ali prosojnico 
Letna količina padavin,  
Video – Očividec »Puščava«  S pomočjo slikovnega 
gradiva zna  našteti 
značilnosti suhih 
podnebij.  
  
prepozna značilnosti 
zmernotoplih podnebij  Zmernotopli pas:  
Letni časi, vpliv toplih morskih 
tokov.  Poudarek je na letnih časih 
in bližini oceanov, ki 
podnebje naredijo bolj milo.  Našteje značilnosti 
zmernoto plih podnebij 
ob slikovnem materialu.  
Našteje letne čase in 
opiše njihove 
Sklepa o vplivu morskih 
topov na podnebje.   
gradiva in zemljevida 
analizira značilnosti 
podnebij v subpolarnem 
toplotnem pasu  Subpolarni pas – mrzle zime, 
hladna poletja,   Poudarek je na nizkih 
temperaturah.  S pomočjo fotografije 
subpolarnega podnebja.   
 s pomočjo  slikovnega 
polarnih podnebij  Polarna podnebja:  
Mrzlo preko celega leta,  nizke 
temperature, padavine v obliki 
snega  Poiščejo fotografije, lahko 
naredijo plakat ali poiščejo 
informacije na Internetu.  
Video –Očividec »Arktika in 
Antarktika«  S pomočjo fotografije ali 
plakata pove značilnosti 
polarnega podnebja     45  s pomočjo zemlj evida 
spozna razporeditev 
različnih rastlinskih tipov,  
 poveže podnebne tipe z 
rastlinskimi tipi,  Rastlinski tipi:  
Gozd (tropski, iglasti, listnati in 
mešani gozd, tajga),  
trava (savana),  
grmičevje (tundra, suha stepa,) 
puščava (kaktusi)   
 
Rasne skupine.  
 
Jezikovne skupine in 
njihova razširjenost.  
 
 Izpostavimo pred vsem 
osnovno delitev na  
drevesno, travnato in 
grmičasto rastlinstvo ter 
puščavsko, kot posebnost. 
Pomembna je povezava z 
zadostno količino vode in 
temperaturami v juliju nad 
10°C .Prosojnica Vegetacija, 
v nemi zemljevid s pomočjo 
prosojnice vpiše in pobar va 
posamezne rastlinske tipe.  Ob slikovnem gradivu 
našteje osnovne tipe 
Sklepa o vplivu vode in 
temperature na vrste 
rastlinskih tipov   
spozna osnovne rase in 
njihovo razširjenost po 
svetu,  
 se zave pomena strpnosti 
in sodelovanja med 
pripadniki različnih , vendar 
enakopravnih ras  Rasne skupine:  
Črna (negroidi),  
bela (evropeidi) in  
 rumena rasa (mongolidi)  Ob fotografijah ugotavlja 
najbolj vidne razlike med 
rasami – barva kože. 
Poudarimo pomen strpnosti 
in enakopravnost ras.  
Karta: Svet – rase/jeziki 
(Atlas)  Ob karti rase/jeziki 
našteje osnovne rasne 
skupine.  
 
Našteje in opiše osnovne 
rasne skupine.  
  
 s pomočjo zemljevida       
odkriva večje jezikovne 
skupine in ugotavlja njihovo       
razširjenost  Jezikovne skupine:  
Germanska, romanska, slovanska, 
ugrofinska,  
 
 Poudarek naj bo na 
jezikovnih skupinah, ki 
prevladujejo v Evropi. Ostale 
jezikovne skupine preberejo 
na zemljevidu in ugotovijo, 
da je na svetu veliko 
različnih jezikov.  
(Atlas)  
S pom očjo računalniškega 
programa Word -a, izdela 
miselni vzorec »Jezikovnih 
skupin« Prosojnica Glavni 
svetovni jeziki  Ob karti rase/jezik,i 
našteje večje jezikovne 
skupine . 
Na zemljevidu pokaže 
jezikovne skupine, ki 
prevladujejo v Evropi.     46  Na zemljevidu poišče  goste 
in redkeje poseljena 
območja in ugotavlja 
vzroke goste in redke 
poselitve  Gostota poselitve:   
Gostota p oselitve po 
svetu.  
 
Rodnost in smrtnost  
 
Aktualni problemi 
sodobnega sveta.  Učence z opisom in ob 
fotografijah podnebja in 
rastlinstva spodbujamo, da  
razmislijo o vzrokih goste in 
redke poselitve.  
 Na zemljevidu poselitve 
prebiva lstva pokaže 
najgosteje in najredkeje 
naseljena območja.  
Navede nekaj vzrokov za 
gosto in redko poselitev.   
 S pomočjo zemljevida 
spozna območja z veliko 
rodnostjo in veliko 
umrljivostjo  Rodnost, smrtnost,  S pomočjo zemljevidov 
ugotavljamo območja, kjer je 
velika umrljivost in se o tem 
pogovorimo. Enako 
naredimo z rodnostjo.      
 se seznani z aktualnimi 
problemi sodobnega sveta  Izbran primer  Učitelj za zaključek izbere 
enega od aktualnih 
problemov sodobnega sveta 
(lahko ga izberejo učenci) in 
skupaj z njimi ugotavlja 
razloge za izbrani problem 
(npr. lakota, poplave, 
potresi, vojne,…)    
Preverjanje in ocenjevanje znanja      
    47 ZGODOVINSKI SKLOP  
13. SLOVENCI V PRVI SVETOVNI VOJNI  
 
Vzgojno - izobraževalni cilji in dejavnosti  Temeljni pojmi  Predlogi vsebi n Didaktična sredstva in 
Učenec:      
 ob zemljevidu in slikovnem gradivu spozna 
trpljenje vojakov na Soški fronti  
 ob zemljevidu Evrope pokaže vpletene države 
v prvo svetovno vojno  
 spozna posledice prve svetovne vojne  Soška fronta  Slovenci v prvi 
svetovni vojni.  spomenik padlim v 
prvi svetovni vojni, 
muzej novejše 
zgodovine - Slovenci v 
20. Stoletju (stalna 
razstava)   S pomočjo slikovnega 
gradiva opiše osnovne 
značilnosti življenja Slovencev 
med I.svetovno vojno.  
 spozna  prvo jugoslovansko državo  kraljevina    
 spozna posledice mirovnih pogodb za 
Slovensko etnično ozemlje  
 se zave vpliva mirovnih pogodb na slovensko 
etnično ozemlje  Primorska, Porabje    
   48  
14. SLOVENCI MED OBEMA VOJNAMA  
Vzgojno - izobraževalni cilji in dejavn osti Temeljni pojmi  Predlogi vsebin  Didaktična sredstva in 
Učenec:      
 spozna, kako sta velika gospodarska kriza in 
velika brezposelnost vplivali na pojav nacizma 
in fašizma  
 se zave razmer, ki so vplivale na pojav 
fašizma in nacizma  
 poveže vpliv gospodarske krize in 
brezposelnosti s pojavom nacizma in fašizma  nacizem, fašizem, 
Hitler, Mussolini  Gospodarska kriza 
med obema 
vojnama.  
 
Gospodarski in 
tehnični napredek.   Zna našteti nekaj značilnih 
totalitarnih sistemov.  
 
Pozna osnovne poteze 
 spozna priprave na novo vojno  
 poveže nova orožja s spremenjenim načinom 
vojskovanja  vojaška industrija    
 spozna gospodarski in tehnični napredek 
(telefon, radio, televizija, avto)  
 se seznani z najpomembnejši mi dosežki 
gospodarskega in tehničnega napredka in se 
zave njihovega vpliva na vsakdanje življenje 
ljudi 
 analizira prednosti in slabosti gospodarskega 
napredka     
 spozna prvo jugoslovansko državo  
 na zemljevidu pokaže obseg prve 
jugoslovanske države  
 na po dlagi slikovnega gradiva opiše življenje 
Slovencev v kraljevini  
 opiše težak položaj Slovencev na Primorskem 
pod fašistično Italijo  kraljevina, Primorska, 
tovarne    slikovno gradivo, 
France Bevk: Kaplan 
Martin Čedermac  Opiše osnovne značilnosti 
življenja Slovencev med 
obema vojnama.  
   49  
15. SLOVENCI V ČASU DRUGE SVETOVNE VOJNE  
Vzgojno - izobraževalni cilji in dejavnosti  Temeljni pojmi  Predlogi vsebin  Didaktična sredstva in 
Učenec:      
 na zemljevidu Evrope pokaže nasp rotujoče si 
države v drugi svetovni vojni  
 ob zgodovinskem zemljevidu spozna 
razdelitev Slovenije med okupatorje  druga svetovna vojna   
 
Slovenci v drugi 
svetovni vojni.  Zgodovinski 
zemljevidi, 
zgodovinski filmi, 
diapozitivi, 
videokasete;  Našteje okupatorje  
slovenskega ozemlja  
 
Opiše nasprotujoče si države 
med II.svetovno vojno.  
 na zemljevidu sveta pokaže razširjenost druge 
svetovne vojne  Rusija, ZDA, 
Japonska    
 ob slikovnem gradivu in virih opiše oblike 
nasilja in trpljenje ljudi, spozna in opiše oblik e 
boja proti okupatorju  OF (osvobodilna 
fronta), partizanski boj  Razni viri, članki, 
pričevanja  Našteje  oblike nasilja v 
domačem kraju  
 spozna množično uničevanje ljudi v zasedeni 
Evropi  taborišča smrti  diapozitivi  S pomočjo slikovnega 
materiala opiše t rpljenje ljudi 
med II. Svetovno vojno.  
 spozna zadnje boje za našo severno in 
zahodno mejo     
 ob slikovnem gradivu spozna kaj je pospešilo 
konec druge svetovne vojne  
 ob slikovnem gradivu se seznani s 
posledicami atomske bombe in sklepa o 
njenem vplivu n a konec vojne  
 razmišlja o uporabi orožja za množično 
uničevanje ljudi nekoč in danes  atomska bomba, 
Hirošima, Nagasaki    
   50  
16. SLOVENCI PO DRUGI SVETOVNI VOJNI  
Vzgojno - izobraževalni cilji in dejavnosti  Temeljni pojmi  Predlogi vsebin  Didaktična sredst va in 
Učenec:      
 spozna življenje Slovencev v Jugoslaviji in 
izven meja    
Slovenci v 
Jugoslaviji.  
 
Osamosvojitev 
Državni simboli.    
 na podlagi slikovnega gradiva in ustnih 
pričevanj opiše življenje v novi Jugoslaviji  
 na slikovnega gradiva in ustnih pričevanj se 
seznani z  gospodarsko krizo v 80. Letih  povojna obnova, 
gospodarska kriza  dedek pripoveduje, ...  Zna opisati življenje ljudi na 
podlagi družinske zgodovine 
(radio, avto, televizor, 
letovanje)  
 opiše osamosvojitev Slovenije in njena 
prizadevanja za mednarodno priznanje  
 spozna Slovenijo kot članico OZN, in njeno 
vključevanje v Evro - atlantske povezave  
 se zave pomena mednarodnega povezovanja  OZN, Evro - atlantske 
povezave   Prepozna  simbole EU i n NATO 
ter njihov namen.  
 Prepozna in opiše državne simbole Slovenije  
 nariše zastavo republike Slovenije  grb, zastava, himna   Ob slikovnem gradivu opiše 
državne simbole Slovenije  
   51 OPERATIVNI CILJI IN KATALOG ZNANJA  ZA SKLOP DRŽAVLJANSKA VZGOJA IN ETIK A 
 
A. OBVEZNE TEME:  
 
9. razred (50 ur)  
Življenje v skupnosti (narod, država): vprašanja demokracije  
Družina  
Vzorniki in avtoritete  
Množična občila in informacije  
Generacije in kulture  
Poklic in delo  
Družba prihodnosti  
 
B. IZBIRNI DEL  
Odnosi med spoloma  
Oblike odvisnosti, zasvojenosti  
Izobraževanje/zaposlitev  
Medosebni odnosi v šoli  
Nasilje (med vrstniki)  
Prosti čas  
Oblike družabnosti (bonton)  
Marginalne (obstranske) skupine  
Odnos do težko bolnih in oviranih v razvoju (duševno in telesno zdravje)  
Vere in ver ovanja, krščanstvo  
Slovenija v združeni Evropi  
 
Izbirne vsebine so za izvedbo posameznih poglavij izjemno pomembne predvsem zaradi navezave na učenčevo neposredno življensko  izkušnjo in interes, ki 
kot taka lahko predstavlja primeren motivacijski uvod v ob vezno temo. Istočasno dajejo izbirne vsebine možnost poglabljanja obveznih tem. Izbirne vsebine 
vnašamo v okvir obveznih tem glede na posebne potrebe in interese populacije. Učitelj lahko izbere kot uvod v posamezno pogla vje tisto od izbranih vsebin, ki 
je z obveznimi temami najbolj povezana.    52  
1.  ŽIVLJENJE V SKUPNOSTI, NARODU IN DRŽAVI: VPRAŠANJA DEMOKRACIJE  
CILJI  PREDLAGANE VSEBINE  DEJAVNOSTI  TEMELJNI POJMI IN 
SOCIALNE VEŠČINE  POVEZAVE  STANDARDI ZNANJ  
Spoznajo razred kot 
družbeno skupino in 
ga opišejo.  
 Razred kot skupina  
posameznikov.  
 vodeni pogovor o 
medosebnih 
odnosih v razredu;  
izdelava plakata  
 skupinski odnosi, pripadnost, 
pomoč  
 
zaznavanje lastne pozicije in 
pozicije drugih, tkanje 
medosebnih vezi  
 zgodovinske 
vsebine, 
geografske 
vsebine, 
 Učenci znajo:  
 našteti družbene 
skupine, v katere se 
vključujejo oni ali 
njihovi sošolci , 
 opišejo odnose v 
skupini,  
Spoznajo pomen še 
nekaterih drugih 
družbenih skupin in 
spoznavajo njihov 
pomen za razvoj 
 
 Posamezniki, povezani v 
manjše in večje skupine, 
ožje in širše skupnosti; od 
družine in vrstniške skupine 
do najširše državljanske in 
človeške skupnosti.  
Posameznik, - osnovna 
sestavina skupine;  vloge v 
neformalnih (npr. vrstniških) 
skupinah in vloge v 
formalnih skupinah in 
urejenih skup nostih (npr. 
športni ekipi, šolski 
skupnosti, občini)  opisujejo različne 
skupine in svojo 
vlogo v njih  
 
 družbene vezi, pravila in 
dogovori  
primarne, sekundarne skupine  
 
spoznavanje in vrednotenje 
lastne vloge v skupini, sklepanje 
prijateljstev, nudenje p omoči  
 
vsebine, 
vsebine, 
  na konkretnem 
primeru opisati 
različne družbene 
skupine in opredeliti 
vloge posameznikov 
v skupinah,  
 razlikovati primarne in 
sekundarne skupine,  
 
Spoznavajo  različno 
odgovornost,ki je 
posledi ca tega, da 
imajo člani skupine 
različne položaje in 
vloge.  
 Odnosi med člani skupin in 
skupnosti (vrstniških, 
oddelčnih, šolskih, delovnih/ 
poklicnih skupin, in lokalnih 
skupnosti);.  Intervjuji s 
predstavniki 
različnih skupin.  
 Sodelovanje, odgovornost za  
druge  
 
 slovenščina, 
zgodovinske 
vsebine  
  na primeru vloge 
pojasniti odgovornost 
posameznika v 
skupini,  
   53  
Spoznavajo področja 
sodelovanja med 
ljudmi v različnih 
skupnostih (razredna 
skupnost, šola, 
družina, država)  
 
 Enakopravnost in hierarhični 
odnosi Povezovalne sile v 
večjih skupnostih: mestni, 
regionalni, nacionalni 
državljanski, človeški 
 s pomočjo igre vlog 
ponazarjajo različne 
vloge v skupinah, v 
katere so vključeni  
obisk dobrodelne  
ustanove;  
na primerih 
opisujejo področja 
aktivnega 
sodelovanja v 
različnih skupnostih  
 neenakost, enakost, konflikti  
 
solidarnost, sodelovanje in 
tekmovanje, skupinsko 
ozračje  
 
razvijanje občutka za druge 
ljudi, 
skrb za druge  
 
vsebine, geografske 
vsebine, verstva in 
etika  
 
etika   na konkretnem 
možnost uspešnega 
reševanja konfliktov , 
 na primeru opisati 
različne načine in 
področja sodelovanja 
med ljudmi,  
 
Spoznavajo pojem 
lastnega naroda, 
države in 
državljanstva.  
 Slovenska narodn a in 
državljanska skupnost v 
povezujoči se Evropi.  ob gradivu ali s 
pomočjo AV 
sredstev opisujejo 
državne simbole, 
zapojejo himno in se 
pogovorijo o vlogi 
materinega jezika v 
sporazumevanju  narod, država, državljanstvo, 
državljan, narodna zavest,  
mednarodn e povezave  
 
razvijati in krepiti občutek 
pripadnosti  naši skupnosti  
 
vsebine, slovenščina  
  opisati in prepoznati 
državne simbole 
(himna, grb, zastava) 
in pojasniti pomen 
maternega jezika za 
medsebojno 
sporazumevanje,  
 
Razumevajo pomen 
strpnosti (tolerance) 
med pripadniki 
različnih družbenih in 
kulturnih skupin.  
 Po izbiri učitelja ali 
predlogov učencev 
(aktualizacija vsebine).  
 refleksija ob socialni 
igri “kako se 
počutim, če …”  
 
 strpnost (toleranca)  
 
sprejemanje drugačno sti zgodovinske 
vsebine   na lastnem primeru 
razložiti pomen 
tolerance do drugih in 
drugačnih in 
pripadnikov različnih 
kulturnih in verskih 
skupnosti    54  
Spoznavajo  
demokracijo kot 
način urejanja 
skupnih zadev.  
 Urejanje skupnih zadev.  
 
 doseganje soglasja 
okoli cilja, ki je 
pomemben za 
njihovo skupnost  
in analiza procesa  interesi , usklajevanje razlik, 
skupno dobro  
 
doseganje skupnega dogovra 
z usklajevanjem, izražanje in 
utemeljevanje svojih mnenj  
vsebine   na primeru pojasniti  
značilnosti 
demokratičnega 
urejanja medosebnih 
odnosov v različnih 
skupnostih  
 
Spoznavajo osnovne 
značilnosti državne 
ureditve Republike 
 
 Delovanje predstavniške 
demokracije in pravne 
države v Sloveniji 
(parlament, vlada, 
predsednik repub like, 
sodišča, varuh človekovih 
pravic).  
 
 v razredu izvedejo 
volitve za različne 
vloge; s pomočjo te 
izkušnje učitelj 
pojasni proces 
volitev in vlogo 
predsednika države, 
parlamenta in vlade  Državljanske  pravice in 
dolžnosti, volitve, stranke,   
parlamen t, vlada,   predsednik 
države, predstavniška 
demokracija, sodstvo,varuh 
človekovih pravic; pravna 
država  
 
Spoznavanje lastnih pravic in 
pravil pravne države  
  
  pojasniti vlogo 
volitev, parlamenta in 
vlade,  
 razložiti vlogo 
predsednika države,  
 pojasniti  vlogo sodišč,  
 pojasniti mesto in vlogo 
varuha človekovih 
pravic,  
 
2.  DRUŽINA  
 
Obnovijo pojem,  
spoznajo tipe družine 
in osnovne razlike 
med njimi.  
 Otrok v ra zličnih vrstah 
družine. Prehodno obdobje 
med otroštvom in odraslostjo 
- mladostništvo.  
 
 Opisujejo in 
primerjajo način 
življenja v različnih 
družinah  
(branje teksta, ogled 
odlomka),  
oblikujejo družinsko 
drevo  jedrna družina, razširjena, 
velika družina, zak onska 
zveza,  razveza, sorodstvo, 
reorganizirana družina  
 
prepoznavajo značilnosti 
odnosov v različnih družinah  
 
vsebine  Učenci znajo:  
 opredeliti pojem 
družine , 
 našteti tipe družine,  
 navesti osnovne razlike 
med tipi družin,    55  
Spoznavajo različne 
oblike družinskega 
življenja in analizirajo 
spreminjanje družine 
v času in različnih 
kulturah  Spreminjanje oblik 
družinskega življenja.  
Družinski ciklusi.  
 
 ugotavljanje razlik 
v opisih, ki jih 
posreduje učitelj, 
razgovor ob slikah,  
odlomki filmov,igra 
vlog družinski ciklusi, starševstvo,   
tipi odnosov (osebne, intimne 
vezi)  
 
spoznavajo potrebe družinskih 
članov in načine njihovega 
zadovoljevanja  
vsebine   navesti primere 
spreminjanja družine v 
času in različ nih 
kulturah,  
 opisati  družinski cilkus in 
značilnosti posameznih 
obdobij,  
 
Spoznavajo funkcije 
družine in nujne 
osebnostne lastnosti 
(osebna in socialna 
zrelost) za 
oblikovanje lastne 
družine ter dojamejo 
specifičnost odnosov 
v družini.  
 Odnosi v družini  
(povezovalni, razdruževalni 
odnosi). Pomen družine za 
zadovoljevanje potreb po 
varnosti, ljubezni, 
pripadnosti, zagotavljanje 
zdravega telesnega in 
duševnega razvoja.  igra vlog,  
ogled filmskega 
odlomka, analiza 
teksta  
 
 vloge v družini  
 
spoznavajo funkcio nalne in 
čustvene odnose v družini z 
vidika različnih družinskih 
članov, ter pomen osebne 
zrelosti in odgovornosti  
geografske vsebine,  
vsebine   navesti funkcije družine,  
  pojasniti različnost 
družinskih vlog,  
 navesti, kako lahko č lani 
družine izboljšajo 
kakovost družinskega 
življenja,  
Pridobivajo 
sposobnost za 
prepoznavanje 
neenakopravnosti v 
družini.  
 Pravice in dolžnosti otrok ter 
staršev v družini. 
Enakopravnost in 
neenakopravnost v družini.  
 naštevanje 
različnih vlog in 
opravi l, ki jih 
opravljajo člani 
družine  
 pravice in dolžnosti otrok  
 
razvijanje empatije  zgodovinske 
etika  
 
  pojasniti, kaj vpliva na 
(ne)enakopravnost članov 
družine (glede na spol, 
dohodek, starost...),  
 navesti temeljne pravice 
in dolžnos ti otrok,  
Spoznavajo,  kaj 
povezuje družinske 
člane, pogoje 
zadovoljivega 
družinskega življenja, 
vzroke konfliktov v 
družini in poti 
njihovega 
razreševanja.  Povezovalne sile v družinski 
 igra vlog:  
reševanje konflikta  
 pravice in dolžnosti druži nskih 
članov, njihovo solidarnost in 
konfliktnost  
 
prepoznavanje konfliktov v 
medosebnih odnosih  verstva in etika, 
  na primeru pokazati 
načine strpnega 
reševanja sporov,  
   56  
patološke pojave v 
družini (npr. 
alkoholizem, nasilje, 
kaznovanje, 
odvisnost, odtujenost 
in spolno nasilje)  in 
se seznanjajo z 
ustreznim 
ravnanjem. 
Spoznavajo pravice 
do zasebnosti in 
družinskega življenja  Problemi sodobne družine.  
Pravica do zasebnosti in 
družinskega življenja  socialna igra, ob 
kateri učenci 
analizirajo osebno 
nedotakljivost  
 
 strpnost, pravičnost, odgovornost, 
prestopek, krivda  
 
urijo se v samostojnem odločanju 
in zavračnju nesprejemljivih 
zahtev  
 
osebna nedotakljivost, zasebnost, 
zakonska zveza  zgodovinske vsebine 
verstva in etika   na primeru p ojasniti pojem 
osebne nedotakljivosti , 
 našteti nekatere oblike 
pomoči otrokom v stiski  
(npr. po telefonu, v 
svetovalnicah...),  
 na primeru razložiti pravico do 
zasebnosti,  
Spoznavajo 
odvisnost družine od 
družbene skupnosti, 
države.  
 
 Svobodno odločanje pr i 
načrtovanju družine, vloga 
vzgoje in izobraževanja, 
zdravstvena preventiva.   obisk krajevne 
zdravstvene 
ustanove, vrtca, 
doma za ostarele, 
itn spoznavajo načine pridobivanja 
pomoči  v različnih ustanovah  
vsebine,  
 
  navesti primere soodvisn osti 
družine in družbene 
 
3. VZORNIKI IN AVTORITETE  
 
CILJI  PREDLAGANE VSEBINE  DEJAVNOSTI  TEMELJNI POJMI IN SOCIALNE 
VEŠČINE  POVEZAVE  STANDARDI ZNANJ  
Spoznavajo, da je 
izbiranje vzornikov  
pravica vsakega 
 "Vsi ljudje se rodijo 
svobodni": pravica do izbire 
lastne podobe, življenjskega 
sloga, vzornikov, prijateljev;  Prinesejo gradivo 
(slike, video 
material, nosilci 
zvoka, itn.) svojih 
vzornikov in 
izdelava plakata o 
svojih vzornikih  
 vzornik, oseba, svoboda, 
vzajemnost, posnemanje, 
vrstniške skupine, vrednote, 
otroštvo, mladostništvo, 
odraščanje  
 
prepoznavajo lastnosti vzornikov 
in jih primerjajo s svojimi, krepitev 
pozitvne samopodobe  slovenščina  Učenci znajo:  
 pojasniti, kako izbirajo svoje 
vzornike in prijatelje.  
 našteti in opisat i, na katerih 
področjih mladostniki 
izbirajo vzornike  
 
Spoznavajo vlogo, ki 
jo imajo vzori in 
ideali v vsakdanjem 
življenju.  Ljudje v vsakdanjem 
življenju, oblike sodelovanja 
in vzajemne pomoči med 
vrstniki.  pogovor v paru o 
oblikah in pomenu 
medsebojne 
pomoči  vsakdanje življenje, dobrodelne 
dejavnosti, humanitarnost, 
delovanje v skupno dobro, 
medsebojna pomoč, prostovoljci,  slovenščina, 
vsebine   našteti nekaj oblik 
medsebojne pomoči in/ali 
sodelovanja,  
   57 4. MEDIJI (OBČILA) IN INFORMACIJE  
 
CILJI PREDLAGANE VSEBINE  DEJAVNOSTI  TEMELJNI POJMI IN 
Pridobijo pregled nad 
zgodovin o medijev  v 20. 
stoletju.  
 Jaz in mediji - 
priljubljenost, razširjenost 
uporabe različnih medijev 
Zgodovinski razvoj 
medijev in vrste medijev.  
 
 v šolski 
knjižnici si 
ogledajo 
različne vrste 
medijev in se o 
njih pogovorijo,  
prinesejo in si 
ogledajo 
časopise 
starejšega 
datuma  mediji: tiskani, slišni, vidni; 
mediji, medijska pismenost , 
javnost,  
 
spoznavajo različne načine 
komuniciranja danes in nekoč  
 
 knjižnično -
informacijska znanja, 
zgodovinske vsebine  
 Učenci znajo  
 našteti vrste medijev,   
 navesti nekaj glavnih 
medijev na 
Slovenskem in oceniti 
njihovo popularnost s 
svojega gledišča,  
 
Spoznavajo vpliv, ki ga 
imajo mediji  na 
posameznika in različne 
družbene skupine ter na 
njihova življenjske 
navade in ravnanja 
(ločevanje resničnosti od 
navidezne resničnosti).  Vpliv medijev na naše 
razumevanje sveta. 
Odbiranje (selekcija) 
informacij; lastno mnenje.  
 
 vodeni pogovor 
o rabi r azličnih 
medijev  
 
 selekcija informacij, osebno 
mnenje, vpliv medijev, virtualna 
(navidezna) resničnost  
 
zaznavanje, interpretiranje in 
preverjanje informacij  
 
 zgodovinske vsebine, 
slovenščina, 
gospodinjstvo, 
knjižnično -
informacijska znanja  
 
  na konkretn em 
primeru pojasniti 
vpliv medija na 
mnenje in ravnanje 
posameznika,  
 
V razčlenitvi konkretnega 
primera spoznavajo način 
delovanja lokalnega 
medija in njegovo vlogo v 
življenju lokalne 
skupnosti; dobijo vpogled 
v nastajanje in zgradbo 
medijskega sporoči la. 
 Kako deluje šolski/lokalni 
medij (krajevni časopis, 
krajevna radijska ali 
televizijska postaja; 
šolsko glasilo). Naloge 
lokalnega ali šolskega 
medija, način nastajanja 
sporočil. Vpliv na lokalno 
(šolsko) skupnost.  
 Obisk 
lokalnega 
medija (radio, 
časop is, TV) in 
pogovor s 
predstavnikom 
medija) ali 
pomoč v 
uredništvu 
šolskega 
časopisa  krajevni (regionalni) časopis, 
krajevna radijska ali televizijska 
postaja, dopisništvo, novinar, 
urednik  
 
spoznavanje procesov izbire in 
oblikovanja informacij  
 slovenščin a, 
informacijska znanja   opisati delovanje 
enega lokalnega 
medija in njegovo 
ciljno javnost,  
 na primeru ločiti 
pravico do 
informiranosti od 
pravice do 
zasebnosti  
   58  
Razvijajo sposobnost za 
kritičen premislek o 
lastnih navadah v 
ravnanju z mediji  in 
navadah drugih oseb; 
spoznavajo različne 
uporabe medijev.  
Problematiziranje nasilja 
v medijih. Pomen medijev 
pri razreševanju 
življenjskih problemov.  Vsakdanje življenje z 
mediji: kako brati časopis, 
gledati televizijo. 
Osamljenost pred 
televizijskim zaslonom. 
Zasvojenost z mediji. 
Nasilje na zaslonih.  s pomočjo 
učitelja se uči 
rabe medijev 
za dostop do 
različnih 
informacij, 
projekt MEDIJI -
raba in zloraba  osamljenost (odtujenost), 
medijska zasvojenost, nasilje v 
medijih  
 
razvijanje aktivnega odnosa do  
rabe medijev  slovenščina, 
zgodovinske vsebine   opisati nekaj načinov 
koristne in zabavne 
uporabe medijev v 
zasebnem življenju,  
 na primeru rabe 
medija pokaže 
možnost reševanja 
konkretnega problema  
 
5. GENERACIJE IN KULTURE  - MEDSEBOJNO RAZUMEVANJE  
 
Izhajajoč iz lastne 
izkušnje spoznavajo 
pojav in pestrost  
generacij.  Kriterij generacij: 
starostni, zgodovinski 
(npr. predvojna 
generacija, po 
osamosvojitvi Slovenije, 
šolske  generacije), 
zavest o skupni 
pripadnosti, izvrševanje 
podobnih vlog v 
Mejniki odraščanja, 
pravice in odgovornosti 
odraslih, pridobitev 
lastnih državljanskih 
dokumentov, vozniški 
izpit, zaposlitev, por oka, 
starševstvo.  vodeni ogled 
javne ustanove, 
pogovor ob 
starejših 
fotografijah, 
pogovor ob 
filmskem 
odlomku, ogled 
mestne uprave 
in spoznavanje 
postopkov za 
pridobivanje 
dokumentov, 
igra vlog: jaz 
mama, jaz oče  Tipi generacij, "mi" zavest, "mi" 
in "oni";  starši in otroci, starejši - 
mlajši, odraslost, odgovornost, 
samostojnost, odgovornost, 
osebna izkaznica, vozniški izpit, 
zaposlitev, poroka, starševstvo  
 
Vživljanje v značilnosti mlajših 
in strejših  
 
Spoznavanje odraslosti kot 
odgovornosti za samostojn o 
odločanje  
 
 našteti predstavnike 
temeljnih generacij 
in opisati razliko 
med njimi,  
pravice in dolžnosti 
odraslih,  
   59  
Spoznavajo značilnosti 
posameznih generacij  Vloge različnih generacij  Priprava 
plakata:življenj
e od rojstva do 
starosti  generacija  
 
prepoznavanje pravic in 
odgovornosti  slovenščina, 
geografske vsebine, 
zgodovinske vsebine   opišejo vsaj eno vlogo 
predstavnika izbrane 
generacije,  
Spoznavajo pomen 
odnosov med 
generacijami.  
 
 Problemi posameznih 
generacij (otrok, mladih, 
starejših v družbi). 
Odnosi med generacijami 
(skupno življenje, 
osamitev).  igra 
vlog:skupno 
življenje treh 
generacij  
 
 skupno življenje (sožitje, 
generacijski problemi)  
 
zaznavanje občutij drugih  
 slovenščina,  
naravoslovje, 
 
  opisati prednosti 
posameznih generacij,  
Razvijajo sposobnost 
medgeneracijskega 
sporazumevanja in 
sodelovanja.  Priložnosti za povezave: 
v družini, na lokalni ravni 
(skupno preživljanje 
prostega časa, pomoč 
starejšim).  
 
 ogled video 
posnetka, 
predstave, itn. 
in diskusija o 
odnosih med 
generacijami  
priprava 
projekta 
“Živimo, 
delamo in se 
igramo skupaj” 
s starši, starimi 
starši oz. 
Varovanci 
doma starejših  komuniciranje s starejšimi, 
iskanje skupnih odločitev  zgodovinske v sebine   predstaviti 
potrebnost in 
konkretne primere 
 
6. POKLIC IN DELO  
znanja.  
 Kje in kako pridobivamo 
znanje – viri znanja.  
Povezanost znanja z 
življenjem.  
 Pogovor z 
učiteljem in 
drugimi delavci 
šole o njihovem 
poklicu.  
 
 znanje, šola, usposobljenost  
 
načrtovati in voditi pogovor  
 
spoznavati svoje sposobnosti in 
oblikovati poklicne namere  knjižnično -
informacijs ka znanja, 
gospodinjski pouk, 
slovenščina, tehnika, 
delovna praksa 
(projektno delo), 
dejavnost poklicnega 
usmerjanja  Učenci znajo:  
 pojasniti pomen 
znanja in 
izobraževanja za 
družbo in 
 
   60 Spoznavajo poklice v 
sodobni družbi, 
spoznavanjo temeljn e 
odnose med 
delodajalcem in 
delojemalcem ter se 
seznanjajo s pomenom 
delovanja sindikatov 
(varovanje pravic 
delavca).  
 Spoznavanje načina 
urejanja odnosov med 
delodajalci in delojemalci. 
Podjetje. Brezposelnost.  
 
 Pogovori s 
izbranih 
poklicev  
 (vključitev tudi 
staršev), v 
različnih 
podjetjih in 
ustanovah  
 poklic, zaposlitev, 
brezposelnost, delodajalec, 
delojemalec, podjetje, sindikat  
 
seznanjanje z uradnimi odnosi, 
zahtevami in komunikacijami, 
pravicami in obveznostmi  
 geografske vsebine, 
zgod ovinske vsebine, 
usmerjanja  
  opredeliti pojem 
poklica,  
 navesti nekaj 
poklicev,  
 na konkretnem 
povezanost znanja s 
poklicem  
primeru  razložiti 
odnos med 
delojemalcem,   
 pojasniti vlogo 
sindikata,  
 pozna načine 
varstva pravic,  
 poznajo načine 
ravnanja v primeru 
brezposelnosti,  
načine plačevanja in se 
seznanjajo z upravljanjem 
premoženja (varčevanje, 
posojila).  Plačilna sredstva (denar, 
plačilne kartice, krediti, 
banka, bančni račun).  
povezovanje potrošnikov  
pomen lastnine  ogled banke in 
pogovor z 
bančnim 
uslužbencem  denar, načini plačevanja, 
plačilna sredstva, trg, 
premoženje, varčevanje  
potrošniki  
 
smotrno odločanje pri ravnanju 
z denarjem    navesti nekaj 
plačilnih sredstev,  
 na primeru pojasniti 
odgovorno in 
neodgovorno 
trošenja 
premoženja,  
   61  
7. DRUŽBA PRIHODNOSTI ali ZA KAKŠNO PRIHODNOST GRE  
SOCIA LNE VEŠČINE  POVEZAVE  STANDARDI ZNANJ  
Zavedajo se:  
da živijo v obdobju 
mnogoterih sprememb na 
različnih področjih 
(tehnološki, ekonomski in 
družbeni razvoj);  
da imajo te spremembe 
različne (pozitivne, 
negativne) posledice za 
življenje.  
 
 Spremembe v 
vsakd anjem življenju (v 
primerjavi z življenjem 
njihovih staršev ter starih 
staršev) - primeri 
sprememb.  
Širše spremembe - 
tehnizacija, 
industrializacija, 
avtomatizacija, 
informatizacija...  
 (ob slikah)/  
filmskemu 
odlomku 
skupinski 
pogovor o 
spremembah 
na razl ičnih 
področjih 
priprava 
stenčasa  
  hitre spremembe,  
 pozitivne in negativne 
spremembe  
 
prepoznavanje soodvisnti med 
človekom in naravo in lastne 
odgovornosti pri tem  
 
geografske vsebine  Učenci znajo:  
primerov sprememb 
v življenju njihove 
družine, starih 
staršev, staršev; 
njihovega kraja , 
 na primerih okvirno 
opredeliti čas 
nekaterih sprememb  
 ugotoviti in opisati 
pozitivne in negativne 
strani nekaterih 
razvojnih sprememb 
(npr. v načinu 
potovanja, dela, 
stanovanja …).   62  
Spoznavajo povezanost 
različnih dejavnikov 
(družbenih, ekonomskih, 
političnih...) pri nastajanju 
problemov v okolju.  
Razvijajo občutljivost za 
okoljske probleme, za 
stiske soljudi, za socialne 
probleme.  Okoljski problemi, nastali 
zaradi prekomernega  
trošenja omejenih 
naravnih virov. 
Individualni in socialni 
problemi in stiske 
sodobnega sveta.  
Problemi zaradi 
"razsipnega" življenjskega 
sloga ljudi v razvitih 
deželah; zaradi 
izključnega upoštevanja 
kratkoročnih ekonomskih 
koristi "velikih" (brez ozira 
na okoljske, socialne 
"cene")  
Globalni problemi: vojne, 
prenaseljenost, lakota, 
večanje prepada med 
bogatimi in revnimi,  
vzroki problemov na 
raznih ravneh  
 vodeni obisk 
zbirališča 
odpadkov,  
ob primerih, 
pogovor o 
osebnih in 
socialnih 
problemih,  
analiza 
časopisnih 
člankov   
 Okoljski problemi kot: 
industrijski, gospodinjski in 
jedrski odpadki, kisel dež, 
globalno ogrevanje, 
zmanjkovanje plodnih tal, čiste 
vode, zraka…  
Osebni in socialni problemi: 
alkoholizem, mamila in druge 
zasvojenosti, osamljenost, 
samom ori; brezposelnost.  
 
Razvijanje občutka za 
varovanje okolja,  
prepoznavanje osebnih stisk in 
stisk drugih ter potrebe po 
nudenju pomoči  
 
okoljska vzgoja  
  na primeru (npr. 
odpadkov) opisati 
prepletenost vzrokov 
(osebnih, ekonomskih, 
družbenih) za 
nastanek okoljskih 
problemov ; 
 navesti možnosti 
reševanja danega 
problema na raznih 
ravneh: kaj lahko 
storim sam ali moja 
družina (življenjski 
slog) – kaj tovarna, 
kaj država (…z 
zakoni)  
 opišejo povezanost 
vzrokov za 
obravnavane pojave 
zasvojenost i, 
odtujenosti (zakaj je 
tega več v večjih 
mestih), ovrednoti 
možne načine pomoči, 
preprečevanja in 
reševanja nastalih 
okoljskih problemov  
Spoznavajo vpliv naših 
ravnanj na življenje v 
prihodnosti.  
 Izbira vsebin po presoji 
učitelja (obzirnost do 
omejenih  virov, 
odgovornost za kakovost 
življenja za lastno zdravje 
in zdravje drugih, tudi 
prihodnjih generacij).  Projektno delo 
“varujmo 
okolje”  
 
Obisk (bio) 
kmetije  
 kakovost življenja, 
zadovoljevanje potreb  
 
ozavečšanje lastnih fizičnih in 
čustvenih potreb in dejavnikov 
kakovostnega življenja  
 geografske vsebine, , 
naravoslovje, , 
gospodinjski pouk  
 
  na primeru pojasniti  
odgovorno ravnanje  
razliko med okolju 
prijaznimi in manj 
prijaznimi načini 
življenja,    63  
etičnega ravnanja in 
upoštevanje pravil, 
navodil, zakonov, načel in 
resnicoljubnosti.  
 Primer priprave razrednih 
pravil.  
 
 priprava 
razrednih pravil  etika, pravila, moralna dilema 
(npr. evtanazija), etični kodeks, 
tveganja  
 
razvijanje občutka za skupno 
dobro in upoštevanje odločitev 
skupnosti  
zgodovinske vsebine, , 
 
  na primeru 
upoštevanja/ 
neupoštevanja pravila, 
navodila, zakona 
pojasniti posledice,   
 ob primeru kakšnega 
določila iz etičnega 
kodeksa (npr. 
zdravniškega) 
pojasniti njegov 
pomen in razložiti, 
zakaj ga je potrebno 
upoštevati  
Učijo se zamišljati več 
možnosti za razvoj na 
določenem področju in 
iskanje skupnih rešitev.  
 
 Zamisli različnih smeri, 
možnosti razvoja (npr. 
glede šolanja, zdravljenja, 
potovanja, prehrane).  Načrtovanje 
urejanja 
šolskega 
okoliša, 
lastnega 
zdravega 
življenja, 
urejanje 
kmetije, kraja  
 
Skupinsko delo 
– projekt (na 
temo, ki jo 
predlagajo 
učenci 
(življenje v 
prihodnosti)  
 Sodelovanje pri odločanju, 
konflikti inter esov, želja, njihovo 
usklajevanje.  
 
Spoznavanje medsebojne 
odvisnoti in  pomena skupnih 
odločitev  geografske vsebine, 
zgodovinske vsebine 
gospodinjski pouk   na konkretnem 
področju življenja (ki 
jih zadeva - npr. v 
ureditvi šole ali 
okolice ali kraja) 
predvideti več 
možnih smeri 
razvoja - scenarijev, 
glede na različne 
vizije, želje;  
 
    65  
PRILOGA:  
III. SPECIALNODIDAKTIČNA PRIPOROČILA  
 
 SPECIALNO -DIDAKTIČNA PRIPOROČI LA – ZGODOVINSKI SKLOP  
 
Z metodičnega vidika naj učitelj pri načrtovanju dela upo števa oblike in metode dela, ki učence 
motivirajo in jih uvajajo v delo z zgodovinskim zemljevidom, viri, slikovnim gradivom ter drugo 
literaturo.  
Operativni učni cilji nakazujejo uresničevanje načela aktivnosti učenca v pridobivanju novih informacij, 
njihovem poglabljanju in širjenju. Pouk, kjer se uveljavljajo metode samostojnega dela, usposablja 
učence za bodoče reševanje dilem in problemov v poklicni dejavnosti in v življenjskih situacijah, 
obenem pa tak pristop učence motivira.  
Za sodoben pouk zgodov ine so izrednega pomena tudi zgodovinske ekskurzije, obiski muzejev, in to 
tako za pridobivanje novih informacij kot tudi za razvijanje pravilnega odnosa do vrednotenja in 
ohranjanja kulturne dediščine.  
Zaradi individualnih razlik med učenci glede na učno storilnost in interese pri rednem pouku 
uporabljamo pestro kombinacijo različnih oblik in metod dela.  
Učni cilji in vsebine so  zaradi logične nadgradnje razporejeni kronološko.  
Zelo pomembno je, da so zgodovinska spoznanja aktualizirana, saj s tem učence usposabljamo za 
družbeno orientacijo v sodobnem svetu.  
Metode dela z zgodovinskim zemljevidom, besedilom, slikovnim gradivom in grafičnimi prikazi morajo 
biti sestavni del vseh treh faz učnega procesa, to je faze učenja in poučevanja, ponavljanja in 
utrjev anja, faze preverjanja znanja in ocenjevanja. Zelo pomembno je, da si tako učenec sproti 
oblikuje občutek zmožnosti in občutek, da je rezultat uspešnosti le končni del njegovega prizadevanja 
v procesu učenja. Zato mora vsak učenec imeti dovolj priložnosti,  da tudi sam preverja svoje znanje in 
pri aktivnih metodah dela dobi povratno informacijo o napakah in sugestijo, kako jih odpraviti. Ob več 
aktivnih oblikah dela, kjer bodo učenci preizkušali in urili svoje znanje in veščine (ob danih kriterijih) in 
ga pr imerjali s posredovanim rezultatom dane naloge, bo več spodbudnega vzdušja in manj 
obremenjenosti s strahom pred oceno.  
 
 SPECIALNODIDAKTIČNA PRIPOROČILA – GEOGRAFSKI SKLOP  
Pouk geografije omogoča aktualizacijo in raznovrstnost učnih metod in oblik. Učit elji naj čimbolj 
uporabljajo aktivne oblike in metode dela. Frontalnemu pouku se lahko izognejo na več načinov: z 
delom v dvojicah ali v skupinah, s poukom v obliki igranja vlog ali s simulacijami in s pomočjo 
projektnega učnega dela. Učenci naj pripravlja jo krajše referate oziroma poročila, stenske časopise, 
plakate, prospekte na aktualno temo. Spremljajo politično in gospodarsko dogajanje v medijih in 
poročajo o tem ob primernih priložnostih. Tudi opazovanje in komentiranje vremena in drugih naravnih 
doga janj lahko izvajamo na enak način. Posebej opozarjamo na spremljanje izjemnih naravnih 
dogodkov, ki imajo pogosto značaj naravnih nesreč. V takih primerih je o tem z učenci koristno 
spregovoriti.  
Pri pouku geografije se neizogibno srečujemo z množico pojmo v in geografskih imen. Geografskega 
inventarja, ki je brez dvoma pomembna sestavina geografskega pouka, je za pomnjenje vedno 
preveč. Zato namesto faktografije raje razvijamo sposobnosti za najlažje in najhitrejše pridobivanje, 
uporabo in obdelavo geografs kih informacij. Posebej koristno je torej razvijati geografske sposobnosti 
(spretnosti) zaradi navajanja na uporabo na osnovi slikovnega gradiva (zemljevida, slike in fotografije). 
Učenci naj imajo zato pri rednih urah čimveč možnosti pogoste uporabe in ut rjevanja s pomočjo 
omenjenega gradiva. Učence čimbolj spodbujamo k samostojnemu, ustvarjalnemu delu tudi s 
pomočjo uporabe  najrazličnejše dostopne literature (stenski časopisi, plakati...).  
Enako pomembno je razvijanje geografskega in kritičnega mišljenja , in to s pomočjo problemskega 
pristopa. Z učenci se lotevamo, če je mogoče, zlasti aktualnih okoljskih in drugih problemov. S primeri 
iz Slovenije poskušamo vsebine vedno konkretizirati. To je najboljša posredna pot za usvajanje in 
utrjevanje pojmov. Za u spešen pouk ne zadoščajo samo primeri v učbenikih, ampak jih je potrebno 
vzeti iz vsakdanjega življenja, iz primerne literature ali iz sodobnih medijev.    66 Z učenci je mogoče organizirati razne oblike sodelovalnega učenja, projektnega učnega dela, s čimer 
razvijamo predvsem sodelovanje med učenci.  
Izbira učne metode in oblike je prepuščena učiteljem; lahko jih tudi kombinira. Vendar je pestrost v 
učnih oblikah in metodah treba uporabljati premišljeno. Za učinkovitost in zanimivost geografskega 
pouka priporoč amo različne načine motivacije, ne samo na začetku pouka, temveč tudi vmes. 
Motivacija je za učence lahko tudi sodelovanje pri načrtovanju pouka.  
Pomembna je uporaba sodobnega vizualnega gradiva, diapozitivov ali prosojnic, ki naj bodo čimbolj 
kvalitetne,  ali pa videoposnetkov. Vse je mogoče uporabljati v uvodnem delu učne ure ali pa pri ostalih 
učnih korakih.  
Poseben pomen za pouk geografije ima uporaba računalniške tehnologije. Priporočamo uporabo 
računalnika z LCD projektorjem in dostopnost računalnišk ih programov. Zelo primerne so različne 
zgoščenke z geografsko vsebino, veliko pa je tudi možnosti za uporabo interneta.  
Kot obliko pouka geografije s tem učnim načrtom posebej utemeljujemo tudi ekskurzije in terensko 
delo, ki omogočajo učencem pridobivati  znanje, sposobnosti in vrednote na primarnih lokacijah v 
bližnji ali daljni okolici šole. To so priložnosti, ko učenci najlažje povezujejo teorijo s prakso ter 
spoznavajo in prepoznavajo vzročno -posledične zveze med procesi in pojavi v naravnem in 
družben em okolju.  
Terensko delo je oblika pouka, kjer se učenci urijo v rabi preprostih raziskovalnih metod, kot so: 
opazovanje, orientacija, kartiranje, merjenje, primerjanje, razvrščanje, umeščanje, analiziranje, 
sintetiziranje in poročanje. Učitelj ga organiz ira med rednimi urami na primernih lokacijah v bližini šole, 
ki tako pridobijo status “geografskega laboratorija”. Druge priložnosti za terensko delo so naravoslovni 
dnevi, projektno delo in geografske oziroma interdisciplinarne ekskurzije v slovenske pokr ajine.  
Geografske ekskurzije so lahko krajše in usmerjene v domačo regijo. Učenci tu pridobivajo predvsem 
geografske pojme ter spoznavajo pojave in procese. Celodnevne ekskurzije naj bodo 
interdisciplinarne, usmerjene v spoznavanje naravnogeografskih enot Slovenije. Vsako leto planiramo 
ekskurzijo najmanj v eno geografsko regijo, tako da v štirih letih učenci spoznajo najbolj tipične 
elemente vseh štirih regij.  
Okoljevarstvena nota naj bo pri geografskem pouku prisotna čimbolj pogosto.  
  
SPECIALNODIDAKTIČN A PRIPOROČILA – SKLOP DRŽAVLJANSKA VZGOJA IN ETIKA  
 
Spoznavna zasnova vsebin s področja državljanske vzgoje in etike izhaja iz specifičnega 
spoznavnega interesa, posebnih potreb učencev in njihovih izkušenj, pridobljenih v ožjem 
(družinskem, vrstniškem in šolskem) okolju. Način, obseg in hitrost posredovanja spoznavnih vsebin 
so odvisni od psihološke, socialne in kulturne stopnje razvoja učencev. Spoznavne vsebine vstopajo v 
pedagoški proces prek fragmentov osebnih izkušenj, učenčevih vprašanj, ki se nanaša jo na konkretne 
pojave, prek dogodkov v učenčevem ožjem okolju in medijskih dogodkov, prek biografij prisotnih ali 
odsotnih oseb, prek pripovedi itd. Pri načrtovanju svoje pedagoške dejavnosti učitelj išče stik z 
učenčevim spontanim razumevanjem družbe in etike. Učenci o svojem ožjem okolju in svojih 
izkušnjah premišljajo problemsko, se pravi, da so pozorni na konkretne medosebne konflikte ter iščejo 
rešitve zanje.  
 
Učitelj učence postopno usmerja k širišim družbenim, kulturnim, medkulturnim in civilizacijs kim temam. 
Vendar se pedagoška dejavnost tudi na tej ravni opira na učenčeve izkušnje. Učitelj usmerja učence v 
premislek o lastnih izkušnjah, v preizkušanje različnih perspektiv in vlog in primerjanje različnih 
individualnih izkušenj.. Motivira jih za tak šno reševanje medosebnih in družbenih problemov, ki temelji 
na minimalnem konsenzu in upošteva človekove pravice.  
 
Najpomembnejšo vlogo v pedagoški strategiji za področje državljanske vzgoje in etika imajo 
pedagoške metode, postopki, ki spodbujajo učence k : 
 
 razvijanju pozitivnega odnosa do domovine,  
 urejanju in usklajevanju socialnih predstav in pojmov,  
 ozaveščanju in aktivnemu odnosu do neposredne socialne izkušnje,  
 raziskovanju soodvisnosti med človekom in njegovim okoljem,  
 vse bolj avtonomnim socialnim presojam,    67  uporabi argumentov, ki so razumni in sprejemljivi za različne strani,  
 rabi že pridobljenega znanja in veščin v novih položajih,  
 pridobivanju in rabi informacij,  
 kritičnemu odnosu do medijev,  
 dejavnem sodelovanju pri reševanju skupnih problemov,  
 prepoznavanju pomena vrednot v razčlenitvi konkretnih pojavov in dogodkov,  
 razvijanju zavesti o družini kot sistemu in vrednoti,  
 krepitvi zavedanja lastne vloge v družini,  
 identificiranju možnih sprememb v družini s spreminjanjem sebe,  
 krepitvi povezanosti v skupinah v katerih se udejstvujejo,  
 razvijanju empatije,  
 krepitvi samoopazovanja  
 razvijanjem občutka identitete in pripadnosti   
 
Ob vsakem poglavju/tematskem sklopu učitelji predvidijo dejavnosti učencev (npr. priprava časopisa, 
oglasa, ekološke akcije) . Pri organizaciji in izvajanju pedagoškega dela naj učitelji upoštevajo 
možnosti  povezovanja znanj z drugimi področji in dejavnostmi ter možnost povezave z vsebino 
razrednih ur. Še posebej naj poskušajo vsebine povezati z aktualnimi dogodki. Učitelj in k njižničar naj 
navajata učence na uporabo knjižnice in njenega gradiva. Tako skupaj uresničujeta globalni cilj  
informacijskega opismenjevanja učencev ob uporabi različnih informacijskih virov, učence pa 
usposabljata za samostojno pridobivanje, zbiranje, vr ednotenje,uporabo in predstavitev informacij ter 
vzpostavljanje kritičnega odnosa do njih.  
Skozi raznolike didaktične pristope kot so simulacije, igre vlog, interakcijske vaje in socialne igre naj bi 
učenci z lažjo motnjo v duševnem razvoju razvijali samo zaupanje in pozitivno samopodobo, 
samostojnost in asertivnost, se naučili prisluhniti lastnim potrebam in izražati svoja čustva, ter 
zaznavati in se ustrezno odzivati na potrebe drugih.  
 
OCENJEVANJE ZNANJA - SKUPNO  
Pri ocenjevanju poleg pokazanega znanja i n razumevanja upoštevamo sposobnosti uporabe 
pridobljenih znanj, sodelovanje in aktivnost ter stopnjo samostojnosti in izkazanega napredka v 
razmišljanju, komunikaciji in utemeljevanju.  
 
IV. IZVEDBENI STANDARDI IN NORMATIVI  
Za kvalitetno in učinkovito izv ajanje pouka družboslovje nujno potrebujemo specializirano 
družboslovno učilnico . 
V učilnici morajo biti na razpolago različni učbeniki in učna sredstva, didaktični pripomočki in 
avdiovizualna sredstva. Zaradi uporabe različnih avdiovizualnih sredstev naj ima učilnica možnost 
zatemnitve.  
 
IZVEDBENI STANDARDI IN NORMATIVI ZA GEOGRAFSKI SKLOP  
Osnovni pripomoček za pouk geografije so zemljevidi. V učilnici morajo biti kompleti stenskih 
zemljevidov, in sicer:  
 svet (fizični geografski in politični zemljevid);  
 zemljevidi Evrope (fizični geografski in politični);  
 zemljevidi posameznih delov Evrope (S, J, JV, V, Z, Osrednje);  
 zemljevidi Slovenije (fizični geografski, gospodarski;  
 zemljevidi posameznih slovenskih regij.  
Stenski zemljevidi morajo imeti dimenzije  najmanj 100 x 120 cm (120 x 100 cm).  
(Več o zemljevidih je zapisanega v standardih in normativih za opremo geografske učilnice, ki so   68 dodani kot priloga učnega načrta.)  
Poleg zemljevidov naj bodo v učilnici tudi indukcijski, fizični geografski, politični in reliefni globus, po 
možnosti pa tudi telurij.  
Potrebna avdiovizualna sredstva so:  
 diaprojektor;  
 grafoskop;  
 kasetofon;  
 televizijski aparat;  
 videorekorder;  
 računalnik z možnostjo uporabe zgoščenk in s priključkom na zunanjo mrežo (internet) in 
možnos tjo projeciranja z LCD projektorji.  
Učitelj mora imeti v učilnici na razpolago vsa potrjena učna sredstva (učbeniki, delovni zvezki in listi, 
zbirke nalog, atlasi,…) za pouk geografije v osnovni šoli. Prav tako naj ima na razpolago vse 
obstoječe priročnik e.  
Za izvajanje terenskega dela in ekskurzij potrebujemo primerno opremo za terensko delo. Oprema naj 
vsebuje različne pripomočke: termometre za zrak, vodo in prst, vlagomer, barometer/višinomer, 
lopatke, metre, plastenke za vodo, štoparice, lakmus papir,  kislino (Hcl), geološko kladivo, kompase, 
naklonometre, dežemer, vetromer, kurvimetre, kasetofon (diktafon), topografske zemljevide in načrte 
regije oz. občinske zemljevide.  
 
horizontalnih vprašanj NVO. To zajema predvsem pripravo sistemskih rešitev za razvoj NVO, urejanje položaja
prostovoljstva uresničevanje ukrepov za krepitev civilnega dialoga, tj. krepitev sodelovanja NVO v procesih  priprave in izvajanja
OBRAZLOŽITEV POSEBNEGA DELA  - leto 2020
Stran 1 od 130   javnih politik ter vzpostavljanje sistemskih pogojev za njihov razvoj. 
Uprava RS za informacijsko varnost (URSIV) je pristojni nacionalni organ za informacijsko varnost, ki deluje kot organ v sestavi
Ministrstva za javno upravo. Njeno osnovno poslanstvo je dvig odpornosti na kibernetske grožnje, ki lahko ogrozijo posameznike,
podjetja, državne organe in nenazadnje družbo v celoti.  
Obrazložitev predloga rebalansa proračuna
Republike Slovenije za leto 2020
politik:
Stran 2 od 130   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
23 - INTERVENCIJSKI PROGRAMI IN OBVEZNOSTI
2304 - Sredstva za financiranje epidemij
230401 - Sredstva za financiranje epidemije COVID-19
Stran 3 od 130   6217 - Upravna enota Koper
 
Stran 4 od 130   uprave, vodenje investicij za potrebe dveh ali več organov državne uprave oz. za potrebe posameznega organa državne uprave na podlagi
 
V sklopu ministrstva delujejo naslednje službe, direktorati:
Stran 5 od 130   promocijske aktivnosti in sodelovalo z različnimi javnostmi. Za potrebe izvedbe vsega navedenega bo MJU izvedel tudi postopke projektnih
3130-19-0012 - Program usposabljanja za Predsedovanje Svetu EU
Kazalniki
2021  0,00
ID NAZIV
Kazalniki
2021  0,00
Stran 6 od 130   Pravne podlage
ID NAZIV
upravi).
Kazalniki
ID NAZIV
Stran 7 od 130   3111-11-S001 - Centralna informacijska infrastruktura
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Kazalniki
Kazalniki
Stran 8 od 130   IDKAZALNIK VIRMEIZH. LETO IZH. VREDNOST LETOCil. VREDNOST Dos. VREDNOST
20213,93 0,00
Kazalniki
hrambo
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Stran 9 od 130   202170,00 0,00
Pri vnosu je prišlo do napake. Ni spremembe ciljne vrednosti.
Kazalniki
Kazalniki
V okviru podprograma se izvaja razvoj projektov e-uprave s ciljem približevanja storitev državljanom in gospodarstvu ter uvaja razvojne spremembe
na področju upravnega poslovanja. Velik poudarek je namenjen tudi odpravi administrativnih ovir in nižanju zakonodajnih bremen. Z realizacijo tega
podprograma se dosegajo cilji strukturnih in komunitarnih programov finančne perspektive 2014-2020. S strani organa upravljanja so bili potrjeni
naslednji  projekti. 
Projekt Uprava 2020 je namenjen posodobitvi javne uprave tako, da  bo delovala čim bolj profesionalno, strokovno in stabilno ter skladno z načeli
dobrega upravljanja. Cilji projekta so usmerjeni v kakovost in učinkovitost, transparentnost in odgovornost javne uprave. 
Stran 10 od 130   Z izvedbo projekta Učinkovito upravljanje zaposlenih bo zagotovljena posodobitev sistema upravljanja zaposlenih z vzpostavitvijo kompetenčnega
modela in usposabljanjem, kar bo prispevalo k bolj učinkovitemu upravljanju zaposlenih in v razvoj strokovne usposobljenosti zaposlenih za
učinkovitejše delo in kakovostne javne storitve. Na ključnih identificiranih področjih se bo okrepilo usposabljanje z uvedbo novih programov,
povečanjem števila vključenih v usposabljanje in okrepljenim sodelovanjem z akademskim okoljem.
Ukrepi v okviru projekta Povezljivost, odprtost, kakovost so hkrati usmerjeni v znižanje skupnih stroškov za informacijsko tehnologijo v državni
upravi in optimizacijo poslovnih procesov, ob sočasnem zagotavljanju razvoja in funkcionalne pokritosti informacijskih sistemov državne uprave. V
okviru projekta se bodo vpeljale sistemske rešitve in infrastruktura, na podlagi katerih se bo izboljšala učinkovitost delovanja javne uprave, izveden
pilotni projekt za ciljno vodenje, vpeljani sistemi vodenja kakovosti, razvita oz. nadgrajena orodja za večjo transparentnost in omejevanje
korupcijskih tveganj ter izboljšana interoperabilnost procesov in podatkov.
1541-15-S034 - Učinkovitejša javna uprava
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Stran 11 od 130   20200,00 0,00
Stran 12 od 130   Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08588 - Število udeležencev izobraževanja/usposabljanja v
Stran 13 od 130   Prispeva k rezultatu: C6863 - Naložbe v institucionalno zmogljivost ter v učinkovitost javnih uprav in javnih storitev na nacionalni, regionalni in
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Stran 14 od 130   20220,00 0,00
Stran 15 od 130   Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08658 - Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08665 -  Število razvitih sistemov  v pravosodju  Z
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Stran 16 od 130   20210,00 0,00
Stran 17 od 130   20200,00 0,00
I09197Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih registrov za selitev v državni
nivoju.
Stran 18 od 130   nivoju.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08680 - Število podprtih gradnikov in temeljnih podatkovnih
(CAF)
nivoju.
Stran 19 od 130   I08678Število podprtih ministrstev za implementacijo sistema merjenja in uporabe SCM metodologije ZKazalnik se nanaša na vse cilje skupine projekta
C6994 - (4) Izboljšanje zakonodajnega okolja in nadgradnja e-storitev za k uporabniku usmerjeno  javno upravo
Opis cilja
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Stran 20 od 130   20172,00 8,00
Stran 21 od 130   202214,00 0,00
201918,00 18,00
Stran 22 od 130   Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08706 -  Število razvitih sistemov  v pravosodju  V
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I09188 - Delež ministrstev, ki imajo implementiran sistem
Stran 23 od 130   raziskav, krepitev vodilne vloge industrije ter reševanju ključnih družbenih izzivov.  Ministrstvo za javno upravo (v nadaljevanju MJU) je partner v
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
(TOOP)
Kazalniki
Kazalniki
Stran 24 od 130   I10242Izdelana končna verzija informacijskega orodja št2018 0,00 20190,00 0,00
Skupina projektov je namenjena doseganju ciljev Instrumenta za povezovanje Evrope v finančnem okviru EU 2014-2020, ki so: spodbujanje rasti,
Kazalniki
porabe;
Stran 25 od 130   Z investicijami in investicijsko vzdrževalnimi deli na mejnih prehodih in prostorov državnih organov se v okviru podprograma ohranjajo in
vzpostavitev in vodenje evidence nepremičnega premoženja ter drugih evidenc, ki jih je ministrstvo dolžno zagotavljati v skladu z veljavnimi
predpisi.
vzdrževanja. 
Kazalniki
Stran 26 od 130   I001857Vrednost stvarnega
ID NAZIV
3111-11-0013 - Najemnine poslovnih prostorov
MJU.
Kazalniki
ID NAZIV
Stran 27 od 130   ter predvidenih novih obveznosti.
Opis cilja
Kazalniki
201793,00 114,00
ID NAZIV
Opis cilja
Kazalniki
ID NAZIV
Stran 28 od 130   3130-16-0005 - Centralizacija Ministrstva za finance
uporabi Ministrstva za finance skupaj z organi v njegovi sestavi, ocenjenih stroškov tekočega vzdrževanja poslovnih prostorov in vgrajenih naprav
Opis cilja
Kazalniki
ID NAZIV
Opis cilja
Kazalniki
Stran 29 od 130   2022160,00 0,00
ID NAZIV
3130-16-0007 - Centralizacija MGRT
Opis cilja
Kazalniki
najemnin
ID NAZIV
Stran 30 od 130   Pravice porabe so načrtovane na podlagi že prevzetih obveznosti iz naslova obratovalnih stroškov in tekočega vzdrževanja stvarnega premoženja v
Opis cilja
Kazalniki
I09253 Odstotek znižanja stroškov %2016 100,00 201799,00 103,04
ID NAZIV
Opis cilja
Kazalniki
ID NAZIV
Stran 31 od 130   Na podlagi Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o državni upravi (ZDU-1I) (Uradni list RS, št. 90/14; v nadaljnjem besedilu ZDI-1I) je
C7187 - Zniževanje obratovalnih stroškov in najemnin
Opis cilja
Kazalniki
ID NAZIV
Opis cilja
Kazalniki
Stran 32 od 130   Pravne podlage
ID NAZIV
Opis cilja
Kazalniki
ID NAZIV
Opis cilja
Kazalniki
Stran 33 od 130   ID KAZALNIK VIRMEIZH. LETO IZH. VREDNOST LETOCil. VREDNOST Dos. VREDNOST
ID NAZIV
Opis cilja
Kazalniki
ID NAZIV
Stran 34 od 130   C7194 - Zniževanje obratovalnih stroškov in najemnin
Opis cilja
Kazalniki
2021130,00 0,00
ID NAZIV
Opis cilja
Kazalniki
ID NAZIV
Stran 35 od 130   3130-18-0001 - Zapuščine brez dedičev in omejitve dedovanja
pravno in dejansko ureditev stvarnega premoženja pridobljenega na podlagi Zakona o dedovanju in za gospodarno upravljanje tega premoženja.
Kazalniki
ID NAZIV
3130-20-0021 - Preprečitev širjenja okužb na mejah COVID-19
Namen ukrepa je vzpostavitev in delovanje sistema za preprečitev širjenja okužb z virusom. Na podlagi 1. točke prvega odstavka 39. člena Zakona o
nalezljivih boleznih (Uradni list RS, št. 33/06 - uradno prečiščeno besedilo) ter v zvezi s Sklepom Vlade Republike Slovenije št. 18100-1/2020/4 z dne
18. 2. 2020 in Sklepom Vlade Republike Slovenije št. 18100-4/2020/2 z dne 10. 3. 2020 so bile  vzpostavljene kontrolne točke na bivših mejnih prehodih
z Italijo in nato še na podlagi 2. člena in osmega odstavka 20. člena Zakona o Vladi Republike Slovenije (Uradni list RS, št. 24/05 - uradno prečiščeno
besedilo, 109/08, 38/10 - ZUKN, 8/12, 21/13, 47/13 - ZDU-1G, 65/14 in 55/17) in v zvezi s 1. točko prvega odstavka 39. člena Zakona o nalezljivih
boleznih (Uradni list RS, št. 33/06 - uradno prečiščeno besedilo) na 6. redni seji Vlade RS dne 24.3.2020 tudi z Avstrijo. Njihov namen je
preprečevanje širjenja okužbe z virusom COVID-19. Ministrstvo za javno upravo je v okviru svojih pristojnosti takoj poskrbelo za vzpostavitev treh
kontrolnih točk na meji z Italijo (Vrtojba, Fernetiči, Škofije), ter nekaj dni kasneje še treh na meji z Avstrijo (Holmec, Trate, Kuzma). Ukrep pokriva
stroške vzpostavitve kontrolnih točk na bivših mejnih prehodih, kjer se bodo v času kontrole zadrževali policisti, civilna zaščita.
V letu 2020 so bile zaradi razglasitve epidemije nalezljive bolezni COVID-19 vzpostavljene kontrolne točke na bivših mejnih prehodih z Italijo in nato
Stran 36 od 130   še na bivših mejnih prehodih z Avstrijo. Njihov namen je preprečevanje širjenja okužbe z virusom COVID-19. Ministrstvo za javno upravo je v
okviru svojih pristojnosti poskrbelo za vzpostavitev treh kontrolnih točk na meji z Italijo (Vrtojba, Fernetiči, Škofije), ter treh na meji z Avstrijo
(Holmec, Trate, Kuzma). Ukrep pokriva stroške vzpostavitve kontrolnih točk na bivših mejnih prehodih, kjer se v času kontrole zadržujejo policisti,
civilna zaščita, ipd.
C7832 - Uspešno in učinkovito delovanje kontrolnih točk za COVID-19 na notranji meji RS
Prispeva k rezultatu: C0000 - Neznan
Kazalniki
I10760Število kontrolnih točk v upravljanju MJU št2020 0,00 20206,00 0,00
ID NAZIV
ZNB Zakon o nalezljivih boleznih (ZNB)
Kazalniki
Upravne enote Postojna (1.270 m2)  v leto 2021 in dokončanja prostorov za potrebe FURS Nova Gorica v leto 2022 (4.071 m2). Na drugi strani se
Kazalniki
Stran 37 od 130   201320,00 1,00
Kazalniki
Stran 38 od 130   C7597 - Vzpostavitev optimalnih pogojev za delo ministrstva
Kazalniki
2021  0,00
Kazalniki
Stran 39 od 130   202146.995.000,00 0,00
ID NAZIV
Kazalniki
Stran 40 od 130   V letu 2020 je bila predvidena zamenjava opreme v enoti G-128 na Rogli in apartmaju št. 1 in 2 v Novalji na Pagu. Zaradi omejenih finančnih sredstev
Kazalniki
I001853Št. izvedenih
Stran 41 od 130   C7618 - Arbitraža - finančna pomoč za nakup nepremičnine
Kazalniki
Kazalniki
201850,00 26,00
ID NAZIV
Stran 42 od 130   3130-20-0001 - Nudenje upravnih storitev strankam na UE 20/21
Kazalniki
zasledovati ta cilj in kazalec v daljši časovni vrsti.
ID NAZIV
(MKDIOZ)
Stran 43 od 130   SZ-1 Stanovanjski zakon (SZ-1)
ZDVEDZ-
ZDVGOMP-
ZOPOKD-
Stran 44 od 130   ZSPOZ-UPB2 Zakon o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja (uradno prečiščeno besedilo) (ZSPOZ-UPB2)
ZUSDDD-
upravnih enot. Načrtuje se nakup pohištva (omare, stoli, predalniki, pulti, vrata, arhivske omare,...), birotehničnih naprav (fotokopirni stroji, rezalniki
Kazalniki
Stran 45 od 130   2018400,00 183,00
permanentno pripravo in izvajanje strokovnih izpitov ter horizontalnih programov usposabljanja za javne uslužbence. Spremlja tudi stanja na
področju izobraževanja, usposabljanja in izpopolnjevanja javnih uslužbencev na ravni države.
Stran 46 od 130   - izvajanje sej komisije za pritožbe iz delovnega razmerja - izvajanje sej Uradniškega sveta in posebnih natečajnih komisij ter realizacija sodb
Kazalniki
20210,00  
20210,00  
20220,00 15,00
20210,00  
ID NAZIV
Stran 47 od 130   daljavo.
Kazalniki
20230,00  
20230,00  
ID NAZIV
Stran 48 od 130   C6609 - Zagotavljanje kadrovskih in materialnih virov za delovanje ministrstva
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
2021  0,00
2021  0,00
ID NAZIV
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Stran 49 od 130   digitalizacije)
internet)
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
20230,00  
Stran 50 od 130   I001971Število državnih inštitucij, ki aktivno sodelujejo v
ID NAZIV
Kazalniki
LETOIZH.
2023  0,00
S spodbujanjem intenzivne in inovativne uporabe digitalnih tehnologij in interneta v gospodarstvu bo izvedeno digitalno preoblikovanje
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
ID NAZIV
Stran 51 od 130   Opis ukrepa
Kazalniki
Kazalniki
ID NAZIV
3130-20-S001 - Projekti e-vključenosti
Kazalniki
2023  0,00
Stran 52 od 130   3130-20-S002 - Upravljanje interneta
Kazalniki
2023  0,00
Kazalniki
I10598Število visoko tehnoloških IKT rešitev 12008 1,00 20203,00 0,00
Stran 53 od 130   evidenc. Zbirke prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki bodo usklajene z zahtevami Zakona o infrastrukturi za prostorske
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Stran 54 od 130   Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08755 - povprečno število vseh sprejetih in uveljavljenih
- Spodbujanje občin k nadaljnjemu kvalitativnemu razvoju in medsebojnemu povezovanju.
Kazalniki
ID NAZIV
Stran 55 od 130   nadgradnjo in vzdrževanje centralno nameščenih aplikacij in spletnih servisov za potrebe lokalnih skupnosti ( e- vrtci, lokalne volitve, ipd.)
pogodbe.
Kazalniki
Stran 56 od 130   20220,00 56,00
ID NAZIV
Opis cilja
Kazalniki
Stran 57 od 130   201945,00 75,00
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Stran 58 od 130   20195,00 0,00
20207.700,00 0,00
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Stran 59 od 130   Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08806 - Energetska učinkovitost: Število gospodinjstev z
C7443 - Energetska prenova stavb javnega sektorja v lasti in uporabi neposrednih in posrednih proračunskih
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
uporabi ožjega javnegaSkupna tlorisna površina energetsko obnovljenih stavb v lasti in uporabi ožjega javnega sektorja (3 % letno po AN-URE)
Stran 60 od 130   sektorja 127.116 m2.
C7444 - Energetska prenova javnih večstanovanjskih stavb
Kazalniki
Osnovni namen je je razvijanje kompetenc in zmogljivosti podjetij in njihov odziv na družbene izzive. Sredstva za projekt EPT, ki se delno financira iz
Opis cilja
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Stran 61 od 130   2021  0,00
Stran 62 od 130   I08768Število podprtih investicijskih projektov za fizično/poslovno infrastrukturo Število 20140,00 20150,00 0,00
202255,00 0,00
podporo
Stran 63 od 130   Ciljne vrednosti v skaldu z realizacijo 2019 in plani.
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08770 - Število podjetij, ki so uvedla ukrepe za učinkovito
Opis cilja
Kazalniki
LETOIZH.
VREDNOST
Stran 64 od 130   2017120,00 0,00
202290,00 0,00
Stran 65 od 130   20180,00 12,00
202335,00 0,00
Stran 66 od 130   Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08814 - Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo
podporo
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I08815 - Produktivne naložbe: Število podjetij, ki prejmejo
platformi
Stran 67 od 130   najsodobnejšimi tehnološkimi smernicami. Nadaljevalo se bo tudi nadgradnja in vzdrževanje portala eVEM (SPOT) ter uvajanje novih rešitev
Kazalniki
ID NAZIV
Stran 68 od 130   Opis ukrepa
Kazalniki
ID NAZIV
Kazalniki
ID NAZIV
Stran 69 od 130   23 - INTERVENCIJSKI PROGRAMI IN OBVEZNOSTI
Sredstva na podprogramu so namenjena izplačilu dodatkov za delo v rizičnih razmerah, kot jo določa Kolektivna pogodba za javni sektor in
dodatkom za nevarnost in posebne obremenitve v času epidemije COVID 19.
3130-20-0022 - Dodatki za UE 71.člen ZIUZEOP - COVID-19
Izplačilo dodatkov upravičenim javnim uslužbencem v upravnih enotah za delo v rizičnih razmerah, za nevarnost in posebne obremenitve v času
epidemije COVID-19 v skladu z 11. točko 39. člena KPJS in 71. členom ZIUZEOP.
Gre za dejansko realizacijo izplačanih dodatkov za javne uslužbence v upravnih enotah za marec, april in maj 2020.
C7864 - Izplačilo dodatkov upravičenim javnim uslužbencem v UE za delo v rizičnih razmerah, za nevarnost in posebne
obremenitve v času epidemije COVID-19
Kazalniki
I10802delež upravičenih javnih uslužbencev v upravnih enotah %2020 100,00 2020100,00 0,00
Obrazložitev sprememb ciljnih vrednosti na kazalniku I10802 - delež upravičenih javnih uslužbencev v upravnih
enotah
Ciljna vrednost za leto 2020 znaša 100 % upravičenih javnih uslužbencev v upravnih enotah.
ID NAZIV
ZIUZEOP Zakon o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo
3130-20-0023 - Dodatki 71. člen ZIUZEOP - COVID-19
Evidentiranje dodatkov za delo v rizičnih razmerah, za nevarnost in posebne obremenitve v času epidemije. Na ukrepu se evidentirajo dodatki
Ministrstva za javno upravo ter organov v sestavi: Inšpektorata za javni sektor in Uprave RS za informacijsko varnost.
C7865 - Zagotavljanje sredstev za izplačilo dodatkov za delo v rizičnih razmerah, za nevarnost in posebne obremenitve
v času epidemije
Opis cilja
Kazalniki
I10803Izplačani dodatki v skladu z veljavno zakonodajo %2020 0,00 2020100,00 0,00
Stran 70 od 130   ID NAZIV
Inšpektorat za javni sektor je organ v sestavi Ministrstva za javno upravo. V Inšpektoratu sta združeni Upravna inšpekcija in Inšpekcija za sistem
javnih uslužbencev. Inšpekcija za sistem javnih uslužbencev nadzira izvajanje Zakona o javnih uslužbencih (ZJU) in Zakona o sistemu plač v javnem
sektorju (ZSPJS) in njim pripadajoče podzakonske predpise in kolektivne pogodbe. Upravna inšpekcija nadzira izvajanje Zakona o splošnem
upravnem postopku (ZUP) in drugih zakonov, ki urejajo upravne postopke, Uredbe o upravnem poslovanju (UUP) in Zakona o dostopu do
informacij javnega značaja (ZDIJZ).
Inšpektorat za javni sektor opravlja naloge, ki se nanašajo na: načrtovanje in usklajevanje inšpekcijskega nadzora; oblikovanje sistemskih rešitev,
sodelovanje pri pripravi zakonodaje in drugih najzahtevnejših gradiv s področij inšpekcijskega nadzora; vodenje upravnih in prekrškovnih
postopkov na področju inšpekcijskega nadzora; vlaganje kazenskih ovadb za kazniva dejanja na področju inšpekcijskega nadzora. 
Kazalniki
Stran 71 od 130   2019 810,00 1.068,00
2021   0,00
ID NAZIV
Uprava RS za informacijsko varnost (URSIV) je pristojni nacionalni organ za informacijsko varnost, ki deluje kot organ v sestavi Ministrstva za
javno upravo. Njeno osnovno poslanstvo je dvig odpornosti na kibernetske grožnje, ki lahko ogrozijo posameznike, podjetja, državne organe in
nenazadnje družbo v celoti. V ta namen URSIV povezuje deležnike v nacionalnem sistemu informacijske varnosti in na strateški ravni koordinira
operativne zmogljivosti v sistemu. Te zmogljivosti so odzivna centra SI-CERT (nacionalni CSIRT) in SIGOV-CERT (CSIRT državnih organov),
varnostno-operativne zmogljivosti Policije, Ministrstva za obrambo oziroma Slovenske vojske in Slovenske obveščevalno-varnostne agencije ter
zmogljivosti operaterjev elektronskih komunikacij in drugih deležnikov. URSIV posebno pozornost posveča zavezancem po Zakonu o informacijski
varnosti (ZInfV) iz skupine izvajalcev bistvenih storitev na področjih energije, digitalne infrastrukture, oskrbe s pitno vodo in njene distribucije,
zdravstva, prometa, bančništva, infrastrukture finančnega trga, preskrbe s hrano in varstva okolja, iz skupine ponudnikov digitalnih storitev in iz
skupine organov državne uprave. Le s sodelovanjem različnih, tako javnih kot zasebnih  deležnikov na področju informacijske varnosti je ob hkratni
koordinaciji ozaveščanja, usposabljanj, vaj in izobraževanja ter raziskav in razvoja na področju informacijske varnosti mogoče zagotoviti
uravnotežen razvoj slovenske družbe ter njeno odpornost na kibernetske grožnje. URSIV izvaja naloge enotne kontaktne točke za zagotavljanje
čezmejnega sodelovanja z ustreznimi organi drugih držav članic EU in z evropsko mrežo skupin CSIRT ter druge naloge mednarodnega sodelovanja.
Z lastno inšpekcijsko službo izvaja nadzor nad izvajanjem ZInfV, poleg tega pa tudi nadzor nad skladnostjo spletišč in mobilnih aplikacij po Zakonu
o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij (ZDSMA). URSIV je z obveščanjem vlade in SNAV o stanju povečane ogroženosti zaradi verjetnosti
realizacije kritičnega incidenta ali kibernetskega napada umeščena tudi v sistem nacionalne varnosti.
Stran 72 od 130   izračun temelji na oceni URSIV ob upoštevanju ukrepov v zvezi s Covid-19.
Opis cilja
Kazalniki
2021  0,00
2021  0,00
ID NAZIV
3132-20-0002 - Izvajanje nalog Uprave RS za informacijsko varnost
Opis cilja
Kazalniki
2021  0,00
ID NAZIV
Opis cilja
Kazalniki
Stran 73 od 130   IDKAZALNIK VIRMEIZH. LETO IZH. VREDNOST LETOCil. VREDNOST Dos. VREDNOST
2021  0,00
Opis cilja
Kazalniki
2021  0,00
2021  0,00
iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, izvaja določene prekrškovne naloge ter organizacijske, strokovne in druge
Teritorialno pokriva območje Občine Ajdovščina in Občine Vipava v skupni izmeri 352 km2, s 65 naselji, kjer živi skupno 25.121 prebivalcev. V
svojem sestavu ima en krajevni urad v Vipavi ter tri NOE: Oddelek za upravne in skupne zadeve, Oddelek za upravne notranje zadeve, Oddelek za
okolje, prostor in kmetijstvo.
…
6. gospodarstvo (MGRT): denacionalizacija
7. drugo:
Stran 74 od 130   - državne volitve in referendumi, volitve evropskih poslancev in lokalne volitve.
Upravna enota 6201 za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
sredstva za izplačilo dodatkov javnim uslužbencem po 11. točki 39. člena KPJS in po 71. členu ZIUZEOP.
Upravna enota Brežice pokriva teritorij Občine Brežice, kot edine lokalne skupnosti. Skupna površina območja upravne enote meri 268 km2  in
šteje 24.084 prebivalcev.
...
7. drugo:
Stran 75 od 130   - finance: oprostitve taks in vračila preveč plačanih taks,
Upravna enota Brežice za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
ter sredstva za izplačilo dodatkov javnim uslužbencem po 11. točki 39. člena KPJS in po 71. členu ZIUZEOP.
UE Celje je v skladu z zakonom organizirana za območje štirih občin in sicer Mestne občine Celje, ki ima 49.268 prebivalcev ter občin Dobrna s 2.333
prebivalci, Vojnik s 8.979 prebivalci in Štore s 4.308  prebivalci. Skupaj živi na območju UE Celje 64.888 prebivalcev ter obsega 230 km2 teritorialne
površine.
Na dan 31.12.2019 je bilo na UE Celje skupno  85 zaposlenih, od tega 81 zaposlenih za nedoločen čas in 4 za določen čas, na dan 30.6.2020 pa je bilo
  
ključna: 
...
Stran 76 od 130   7. Drugo: 
   
Upravna enota 6203 za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
…
7. drugo:
Stran 77 od 130   - finance: oprostitve taks in vračila preveč plačanih taks,
Upravna enota Cerknica za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
Upravna enota Črnomelj pokriva površino 486 km2 in ima 18.145 prebivalcev. Teritorialno je UE pristojna za območja naslednjih lokalnih skupnosti:
Občina Črnomelj in Občina Semič.
V upravni enoti je bilo na dan 31.12.2019 zaposlenih 29 javnih uslužbencev, od tega 28 za nedoločen čas in 1 za določen čas.
Na dan 30.06.2020 je bilo zaposlenih 29 javnih uslužbencev, od tega 28 javnih uslužbencev za nedoločen čas in 1 javni uslužbenec za določen čas.
…
7. drugo:
Stran 78 od 130   230401 - Sredstva za financiranje epidemije COVID-19
Upravna enota Črnomelj - 6205 za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
čistila, idr.) ter sredstva za izplačilo dodatkov javnim uslužbencem po 11. točki 39. člena KPJS in po 71. členu ZIUZEOP.
…
7. drugo:
Stran 79 od 130   23 - INTERVENCIJSKI PROGRAMI IN OBVEZNOSTI
Upravna enota Domžale za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
 Upravna enota na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za katera so
…
7. drugo:
 
Upravna enota Dravograd - 6207 za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Stran 80 od 130   6208 - Upravna enota Gornja Radgona
skupaj zaposlenih 27 javnih uslužbencev, vsi za nedoločen čas. 
… 
7. drugo:
Upravna enota Gornja Radgona za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Stran 81 od 130   6209 - Upravna enota Grosuplje
Skupaj : 
 
7. drugo:
 
Stran 82 od 130   23 - INTERVENCIJSKI PROGRAMI IN OBVEZNOSTI
Upravna enota Grosuplje za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila,
idr.) ter sredstva za izplačilo dodatkov javnim uslužbencem po 11. točki 39. člena KPJS in po 71. členu ZIUZEOP.
...
7. drugo:
Stran 83 od 130   23 - INTERVENCIJSKI PROGRAMI IN OBVEZNOSTI
Upravna enota Hrastnik za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
ter sredstva za izplačilo dodatkov  javnim uslužbencem po 11. točki 39. člena KPJS in po 71. členu ZIUZEOP.
Upravna enota Idrija na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oziroma na področjih, za
Upravna enota Idrija obsega 425 km2 in ima 16.374 prebivalcev. Pokriva področje občin Idrija in Cerkno. Upravna enota nima krajevnih uradov.
Organizacijsko je upravna enota razdeljena na dva oddelka, Oddelek za okolje in prostor, gospodarstvo in kmetijstvo ter na Oddelek za upravne
notranje zadeve.
Na dan 31. 12. 2019 je bilo na upravni enoti  zaposlenih 19 uslužbencev za nedoločen čas, na dan 30. 6. 2020 pa 18 uslužbencev za nedoločen čas. 
Zaposlenih za določen čas upravna enota nima.
Upravna enota Idrija izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
…
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo,  ukrepi za izenačevanje možnost invalidov, …
7. drugo:
Upravna enota 6211 za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
Stran 84 od 130   Upravna enota Ilirska Bistrica na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na
prostor.
…
7. drugo:
Upravna enota Ilirska Bistrica za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Stran 85 od 130   Upravna enota je organizacijsko sestavljena iz Oddelka za upravne-notranje zadeve, Oddelek za obče zadeve, okolje in prostor ter Skupne finančne
službe.
 
…
7. drugo:
Upravna enota Izola za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
 
Stran 86 od 130   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
Upravna enota Jesenice izvaja za stranke naloge upravnega postopka in druge upravne naloge iz področij ministrstev (najbolj ključne):
7. drugo:
Upravna enota Jesenice za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
Upravna enota Kamnik teritorialno obsega 289,6 km2 s 36.312 prebivalci (stanje na 30.06.2020). Upravna enota ima tri oddelke in sicer Oddelek za
Stran 87 od 130   4. kmetijstvo, gozdarstvo in prehrana (MKGP): vris grafičnih enot rabe kmetijskih zemljišč, promet s kmetijskimi zemljišči in gozdovi, odločanje o
…
7. drugo:
Upravna enota Kamnik za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
Upravna enota Kočevje obsega skupno 647,70 km2, število prebivalcev v Upravni enoti Kočevje je 16.694, in sicer pokriva Občino Kočevje, Občino
Upravna enota Kočevje ima tri notranje organizacijske enote in sicer :
-Služba za skupne zadeve.
Na dan 31. 12. 2018 in na dan 30. 6. 2019 je bilo na Upravni enoti Kočevje zaposlenih skupno 25 delavcev, vsi za nedoločen čas.
…
Stran 88 od 130   6. gospodarstvo (MGRT): e-VEM, denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo,…
7. drugo:
Upravna enota Kočevje za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
 
…
7. drugo:
Stran 89 od 130   23 - INTERVENCIJSKI PROGRAMI IN OBVEZNOSTI
Upravna enota Koper za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
Šenčur.
- Načelnik
 
Stran 90 od 130   vojnih invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov ...
7. drugo:
Upravna enota Kranj za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
 
3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški, ...Načelnica upravne enote
Oddelek za upravne
notranje zadeveOddelek za gospodarske
dejavnosti in kmetijstvoOddelek za prostor in
občo upravo
 
Stran 91 od 130   4. kmetijstvo, gozdarstvo in prehrana (MKGP): vris grafičnih enot rabe kmetijskih zemljišč, promet s kmetijskimi zemljišči in gozdovi, odločanje o
…
invalidov, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo,...
7. drugo:
Upravna enota Krško za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
Na Upravni enoti Laško je bilo na dan 31.12.2019 zaposlenih skupno 25 javnih uslužbencev, od tega 24 javnih uslužbencev za nedoločen čas, 1 javni
uslužbenec pa za določen čas.  Enako stanje je bilo tudi na dan 30.6.2020.   
…
invalidov... 
7. drugo:
Stran 92 od 130   - državne volitve in referendumi, volitve evropskih poslancev in lokalne volitve,
Upravna enota Laško za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
7. drugo:
Stran 93 od 130   23 - INTERVENCIJSKI PROGRAMI IN OBVEZNOSTI
Upravna enota Lenart za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
Upravna enota Lendava na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
 
…
7. drugo:
Stran 94 od 130   Opis podprograma
Upravna enota Lendava za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
…
7. drugo:
Upravna enota Litija za financiranje COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter sredstva
za izplačilo dodatkov javnim uslužbencem po 11 točki 39. člena KPSJ in po 71.členu ZIUZEOP.
Stran 95 od 130   katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, opravlja tudi druge upravne
zaposlenih 289 javnih uslužbencev (274 za nedoločen čas in 15 za določen čas). 
…
7. drugo:
Upravna enota Ljubljana za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
Stran 96 od 130   UE zajema področje površine 178 km2, na celotnem območju  je bilo registriranih 17.445 prebivalcev, na dan 1.1.2020. UE pokriva občine Ljutomer,
 
…
7. drugo:
Upravna enota Ljutomer za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
V) Upravna enota Logatec (v nadaljevanju: upravna enota) na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz
Stran 97 od 130   Slovenije, Izpostava Logatec in druge ustanove.
 
…
7. drugo:
Upravna enota xxxx za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
 
• Oddelek za javni red
Stran 98 od 130   - Referat za migracije
   
...
7. drugo:
 
Upravna enota Maribor za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
Stran 99 od 130   6228 - Upravna enota Metlika
Na dan 31. 12. 2019 je bilo v Upravni enoti Metlika zaposlenih 19 javnih uslužbencev, od tega 1 za določen čas, 18 pa za nedoločen čas in na dan
30.06.2020 je bilo zaposlenih 19, od tega 18 za nedoločen čas in 1 za določen čas. 
…
7. drugo:
Upravna enota Metlika - PU 6228 za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Stran 100 od 130   katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno, opravlja druge upravne naloge iz
uprave na prvi stopnji. Na dan 31. 12. 2019 je bilo v registru prebivalstva UE Mozirje vpisanih 16.354 stalno prijavljenih in 1.014 začasno prijavljenih
prebivalcev. UE Mozirje pokriva naslednje občine: Gornji Grad, Ljubno ob Savinji, Luče, Mozirje, Nazarje, Rečica ob Savinji in Solčava. S 1.  1.  2015
registrov, državljanstva, prebivališča, društva, javne prireditve, orožje, eksplozivi, volilna pravica,   posredovanje podatkov, …
…
7. drugo:
Upravna enota Mozirje za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
UE Murska Sobota na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za katera
UE zajema področje površine 692 km2, na celotnem območju je bilo registriranih  54.598 prebivalcev (po stanju 1.1.2020). Upravna enota Murska
Stran 101 od 130   Organizacijska struktura upravne enote je določena v Aktu o notranji organizaciji in sistemizaciji delovnih mest v UE Murska Sobota. Procesi in
Na dan 31. 12. 2019  je bilo zaposlenih  63 javnih uslužbencev, vsi za nedoločen čas in  30.6.2020  65 javnih uslužbencev, 64 JU za nedoločen čas in
1 JU za določen čas.  
…
7. drugo:
Upravna enota Murska Sobota za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Upravna enota Nova Gorica na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih,
Teritorij: 605,2 km2 
Število naselij: 147
Število prebivalcev: 58.032
Število občin:  6
Občine: Mestna občina Nova Gorica, Občina Renče – Vogrsko, Občina Šempeter – Vrtojba, Občina Miren – Kostanjevica, Občina Brda, Občina
Kanal ob Soči
Število krajevnih uradov: 5
Na Upravni enoti Nova Gorica imamo pet krajevnih uradov:
Krajevni urad Bukovica , Bukovica 43 , 5293 Volčja Draga, 05 338 43 20,
Krajevni urad Dobrovo , Trg 25. maja 2 , 5212 Dobrovo, 05 330 62 85,
Krajevni urad Kanal , Trg svobode 23 , 5213 Kanal , 05 338 43 25,
Stran 102 od 130   Krajevni urad Miren , Miren 137 , 5291 Miren, 05 338 43 05,
Krajevni urad Šempeter pri Gorici , Trg Ivana Roba 3A , 5290 Šempeter pri Gorici, 05 338 43 35.
Na podlagi Akta o notranji organizaciji in sistemizaciji delovnih mest v Upravni enoti Nova Gorica ima Upravna enota Nova Gorice pet NOE:
1. Služba za skupne zadeve
2. Oddelek za kmetijstvo in občo upravo
3. Oddelek za upravne notranje zadeve
3.1 Referat za osebna stanja in promet
3.2. Referat za javni red in mir, potne listine in tujce
4. Oddelek za okolje in prostor
5. Skupna finančna služba
Število zaposlenih: 
31. 12. 2019 je bilo skupno število zaposlenih 68, od tega 66 za nedoločen čas in 2 za določen čas.
30. 06. 2020 je bilo skupno število zaposlenih 70, od tega 68 za nedoločen čas in 2 za določen čas. 
…
7. drugo:
Upravna enota 6231 za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
Stran 103 od 130   Teritorialno je Upravna enota pristojna za območja naslednjih lokalnih skupnosti: Mestne občine Novo mesto, Občine Dolenjske Toplice, Občine
3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški,…
…
7. drugo:
Stran 104 od 130   Upravna enota Novo mesto - 6232 za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
…
7. drugo:
Upravna enota Ormož za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
Stran 105 od 130   6234 - Upravna enota Pesnica
…
7. drugo:
Upravna enota Pesnica za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
Stran 106 od 130   6235 - Upravna enota Piran
…
7. drugo:
Upravna enota Piran za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
Stran 107 od 130   Oris proračunskega uporabnika
sredah in sicer (4) štiri ure.
mest.
Na dan 30.06.2020 je bilo zaposlenih 31 javnih uslužbencev, vsi za nedoločen čas,od tega 1 (ena) javna uslužbenka s krajšim od polnega delovnega
časa (6 ur dnevno), zaradi invalidske upokojitve.
…
7. drugo:
Upravna enota Postojna za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
Stran 108 od 130   Upravna enota Ptuj na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za katera
7. drugo:
      Načelnik
Stran 109 od 130   23 - INTERVENCIJSKI PROGRAMI IN OBVEZNOSTI
Upravna enota Ptuj za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
čas.
…
7. drugo:
Upravna enota Radlje ob Dravi za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Stran 110 od 130   6239 - Upravna enota Radovljica
prebivalcev ( Statistični urad RS na dan 30.6.2020). UE posluje z dvema krajevnima uradoma in sicer s Krajevnim uradom Bled in Krajevnim uradom
Bohinj.
…
7. drugo:
Upravna enota Radovljica za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo ( zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila,
Stran 111 od 130   UE Ravne na Koroškem na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na področjih, za
dela se naloge opravljajo tudi na treh krajevnih uradih (Prevalje, Mežica in Črna na Koroškem). Na dan 31. 12. 2019 je število zaposlenih znašalo
33, vsi  smo zaposleni za nedoločen čas. Zaradi invalidske upokojitve  je ena uslužbenka zaposlena za polovični delovni čas, dva uslužbenca pa za 6
ur dnevno. Na dan 30. 6. 2020 je bilo število zaposlenih 32.
…
7. drugo:
Upravna enota Ravne na Koroškem za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Teritorij UE Ribnica obsega 337,6 km2 na območju občin Ribnica, Sodražica in Loški Potok. Število prebivalcev, na območju UE Ribnica je 13.458.
Stran 112 od 130   1. Oddelek za upravne notranje zadeve in vojno zakonodajo
Na dan 31. 12. 2018 in na dan 30. 6. 2019 je bilo v UE zaposlenih 19 javnih uslužbencev, od tega 18 za nedoločen čas in 1 za določen čas (načelnik).
…
7. drugo:
Upravna enota Ribnica za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
 
Stran 113 od 130   Na dan 30. 6. 2020, je bilo na upravni enoti 24 zaposlenih ( od tega 24 za nedoločen čas in 0 za določen čas)
…,
7. drugo:
Upravna enota Ruše za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
uradov.
 
Stran 114 od 130   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški,..
…
sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov, ...
7. drugo:
Upravna enota Sevnica za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
UE Sežana ima sedež na Partizanski cesti 4 v Sežani, kjer posluje v pritličju in prvem nadstropju upravne zgradbe Občine Sežana. Upravna
enota Sežana se razprostira na teritoriju 660 km2, ima 25.897 prebivalcev in pokriva območje štirih občin: Divača, Hrpelje-Kozina, Komen in Sežana, v
Stran 115 od 130   Na dan 31. 12. 2019 je bilo skupno število zaposlenih 34 uslužbencev, vsi za nedoločen čas. Na dan 30. 6. 2020 je bilo skupno število zaposlenih
33, vsi za nedoločen čas.
 
…
7. drugo:
 
Upravna enota Sežana za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
čas.
Stran 116 od 130   04 - SPLOŠNE JAVNE STORITVE IN SKUPNE ADMINISTRATIVNE SLUŽBE
7. drugo: 
 
Upravna enota Slovenj Gradec za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
 
 - Upravna enota Slovenska Bistrica na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oz. na
pomembne za delovanje upravne enote;
- Upravna enota Slovenska Bistrica obsega po površini 368 m2 in šteje 36.304 prebivalcev. Pokriva 4 občine, in sicer: Slovenska Bistrica, Oplotnica,
Poljčane in Makole;
- V upravni enoti delujeta dva krajevna urada, to sta: Poljčane in Oplotnica. Organizirana sta kot način dela in sta vključena v oddelek za upravne
- Na UE Slovenska Bistrica imamo organizirane tri oddelke, in sicer: Oddelek za upravne notranje zadeve, Oddelek za občo upravo, druge upravne
naloge in skupne zadeve in Oddelek za kmetijstvo in okolje;
- Na dan 31. 12. 2019 je bilo na UE Slovenska Bistrica zaposlenih 35 javnih uslužbencev, od tega 35 za nedoločen čas in 1 za določen čas (načelnik).
Od 34 zaposlenih za nedoločen čas, so bile na dan 31.12.2019 vklučene 3 popolnitve do polnega delovnega časa invalidsko upokojenih javnih
uslužbenk.
 
Stran 117 od 130   Opis podprograma
7. drugo:
Upravna enota Slovenska Bistrica za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Teritorialni obseg Upraven enote Slovenske Konjice je 224,2 km2. Na področju Upravne enote je 23.864 prebivalcev (podatek - Statistični urad 1. 1.
2020). Upravna enota pokriva območje Občine Slovenske Konjice, Občine Zreče in Občine Vitanje. Naloge KU Zreče se upravlja kot metoda dela v
dan 31. 12. 2019 je bilo zaposlenih 24 javnih uslužbencev od tega 23 zaposlenih za nedoločen čas in 1 zaposlen za določen čas. Na dan 30. 6. 2020 je
bilo zaposlenih 26 javnih uslužbencev od tega 24 zaposlenih za nedoločen čas in 2 zaposlena za določen čas.
Stran 118 od 130   geodetske uprave,…
…
invalidov,sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnost invalidov...     6. gospodarstvo (MGRT): e-VEM,
denacionalizacija, mineralne surovine in rudarstvo,…
7. drugo:
Upravna enota Slovenske Konjice za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Stran 119 od 130   3. promet (MI): registracija vozil, oprostitve plačila letnega povračila za uporabo cest, vozniška dovoljenja, priglasitve na vozniški izpit, prekrški, ...
…
7. drugo:
Upravna enota Šentjur pri Celju  za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Upravna enota Škofja Loka pokriva območje Občine Gorenja vas – Poljane,  Škofja Loka, Železniki in  Žiri. Na tem območju prebiva
42.507 prebivalcev (Statistični urad na dan 30.6.2020). Naloge se izvajajo na sedežu upravne enote ter na krajevnih uradih Gorenja vas, Železniki in
Žiri. Javni uslužbenci so razporejeni v tri oddelke in sicer: Oddelek za občo upravo in skupne zadeve, Oddelek za okolje, prostor in kmetijstvo in
Oddelek za upravno notranje zadeve. Na dan 31. 12. 2019 je bilo skupno 35 zaposlenih javnih uslužbencev za nedoločen čas. Tudni na dan 30.6.2020
je imela Upravna enota Škofja Loka 35 zaposlenih za nedoločen čas.
…
7. drugo:
Stran 120 od 130   23 - INTERVENCIJSKI PROGRAMI IN OBVEZNOSTI
Upravna enota Škofja Loka za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila,
…
7. drugo:
Stran 121 od 130   Opis podprograma
Upravna enota Šmarje pri Jelšah za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Število prebivalcev: 18.513 
Število občin: 3 
Občine: Tolmin, Kobarid in Bovec.
dne 6. 11. 2018, ima Upravna enota Tolmin na dan 31. 12. 2018  tri NOE:
Število zaposlenih:
31. 12. 2018 je bilo skupno število zaposlenih 29 za nedoločen čas in 1 za določen čas.
30. 06. 2020 je bilo skupno število zaposlenih 30 za nedoločen čas in 1 za določen čas.
…
7. drugo:
Stran 122 od 130   230401 - Sredstva za financiranje epidemije COVID-19
Upravna enota 6251 za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
za katera so ustanovljena posamezna ministrstva, če z zakonom za posamezne upravne zadeve ni drugače določeno,  opravlja druge upravne naloge
Teritorialni obseg upravne enote znaša 57,8 km2. Število prebivalcev na dan 30.6.2020 je bilo 16.105 (Vir: SURS, 2020H1). Upravna enota Trbovlje
Na dan 31.12.2019  je bilo za nedoločen čas zaposlenih 22 javnih uslužbencev, zaposlenih za določen čas upravna enota ni imela. 
…
7. drugo:
Upravna enota Trbovlje za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
Stran 123 od 130   ter sredstva za izplačilo dodatkov  javnim uslužbencem po 11. točki 39. člena KPJS in po 71. členu ZIUZEOP.
Število zaposlenih na dan 31.12.2019 je bilo 28, od tega 3 za določan čas in 25  za nedoločen čas in na dan 30.06.2020 je bilo 25 zaposlenih, od tega 25
za nedoločen čas in 0 za določen čas.
…
7. drugo:
Upravna enota Trebnje - PU 6253  za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Stran 124 od 130   6254 - Upravna enota Tržič
Na dan 31. 12. 2019 je bilo v Upravni enoti Tržič zaposlenih 21 javnih uslužbencev za nedoločen čas, na dan 30.06.2020 pa 20 javnih uslužbencev za
invalidov, sklepanje zakonskih zvez, osebno dopolnilno delo, ukrepi za izenačevanje možnosti invalidov,... 
7. drugo:
Upravna enota Tržič za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo ( zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
Stran 125 od 130   6255 - Upravna enota Velenje
Stanje zaposlenih na dan 31.12.2019 je bilo skupno 49 uslužbencev, od tega 46 zaposlenih za nedoločen čas in trije zaposleni za določen čas in na
dan 30.6.2020 skupno 48 uslužbencev, od tega 46 zaposlenih za nedoločen čas in dva zaposlena za določen čas.
7. drugo:
Upravna enota Velenje za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.)
Stran 126 od 130   6256 - Upravna enota Vrhnika
…
7. drugo:
Stran 127 od 130   - javna uprava: upravne overitve, posredovanje informacij javnega značaja, …
 
druge upravne naloge iz državne pristojnosti, določene z zakoni, ki urejajo posamezna področja, izvaja določene prekrškovne naloge
 ter  organizacijske, strokovne in druge naloge, ki so pomembne za delovanje upravne enote.
Na dan 31.12.2019  je bilo zaposlenih 29 uslužbencev od tega 26 za nedoločen čas in 3za določen čas, na dan 30.06.2020 je bilo zaposlenih 28
uslužbencev od tega 26 za nedoločen čas in 2 za določen čas.
7. drugo:
Stran 128 od 130   Podroben pregled nalog upravnih enot je zajet v Razvidu upravnih postopkov upravnih enot in Razvidu drugih upravnih nalog upravnih enot.
Upravna enota Zagorje ob Savi za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila,
Upravna enota na podlagi Zakona o državni upravi odloča na prvi stopnji v upravnih zadevah iz državne pristojnosti oziroma na področjih, za katera
Na dan 31. 12. 2019  je imela Upravna enota Žalec zaposlenih 44 javnih uslužbencev (42 za nedoločen čas in 2 za določen čas ).  
.
…
7. drugo:
Stran 129 od 130   230401 - Sredstva za financiranje epidemije COVID-19
Upravna enota Žalec za financiranje epidemije COVID-19 zagotavlja najnujnejšo zaščitno opremo (zaščitne maske, rokavice, razkužila, čistila, idr.) ter
Stran 130 od 130  

 REPUBLIKA SLOVENIJA 
MINISTRSTVO ZA ZUNANJE ZADEVE 
POROČILO 2018 
Ljubljana, 2019   
 
 POROČILO MINISTRSTVA ZA ZUNANJE ZADEVE 
REPUBLIKE SLOVENIJE 2018 
Izdajatelj: Ministrstvo za zunanje zadeve Republike Slovenije Služba za strateške študije in analize 
Za izdajatelja: 
Miroslav Cerar 
Uredila: 
Sandra Jelenić Zidarič 
Odgovorni urednik: 
Stanislav Raščan 
Jezikovni pregled: 
Nanika Holz 
Angleški prevod: 
Nataša Zupančič Tomc, Jana Zidar Forte 
Lektura angleškega besedila: 
Philip Burt 
Oblikovanje in prelom: 
Miroslav Savić 
Fotografija z naslovnice: 
Internat Mladika, VI. izvestje mestnega dekliškega liceja v Ljubljani, 1912/13 Fototeka Slovenskega šolskega muzeja 
ISSN 2464-0417 Ljubljana, 2019    
  
  VSEBINA 
UVODNIK MINISTRA ZA ZUNANJE ZADEVE DR. MIROSLAVA CERARJA 4 
FOREWORD BY MINISTER OF FOREIGN AFFAIRS DR MIROSLAV CERAR 7 
1 / KRONOLOGIJA  DEJAVNOSTI 10 
2 / STRATEŠKI FORUM BLED 26 
3 / VPRAŠANJA NASLEDSTVA 30 
4 / MEJE 32 
5 / DIREKTORAT ZA SKUPNO ZUNANJO IN VARNOSTNO POLITIKO 34 
6 / DIREKTORAT ZA ZADEVE EVROPSKE UNIJE 49 
7 / DIREKTORAT ZA MULTILATERALO, RAZVOJNO SODELOVANJE IN MEDNARODNO PRAVO 62 
8 / DIREKTORAT ZA GOSPODARSKO IN JAVNO DIPLOMACIJO 76 
9 / SEKRETARIAT MINISTRSTVA 89 
10 / DVOSTRANSKI POGODBENI AKTI PODPISANI V LETU 2018 97 
11 / DIPLOMATSKA PREDSTAVNIŠTVA IN KONZULATI REPUBLIKE SLOVENIJE V LETU 2018 99 
12 / ZEMLJEVID DIPLOMATSKIH PREDSTAVNIŠTEV IN KONZULATOV REPUBLIKE SLOVENIJE V 
LETU 2018 105   
 
 UVODNIK MINISTRA ZA ZUNANJE ZADEVE DR. MIROSLAVA CERARJA 
V letu 2018 se je mednarodna skupnost soočila s številnimi spremembami, ki so se odražale v političnih odnosih, varnostnih izzivih in grožnjah, pri ekonomskih tokovih, pa tudi v splošnih družbenih odnosih in vrednotah. Vedno več je bilo enostranskega poseganja v sistem mednarodnih odnosov, obenem pa je bilo mogoče opaziti izrazit trend slabitve multilateralizma in odstopanja od dogovorjenih pravil mednarodne ureditve. Hotenja posameznih držav, da se z notranjimi izzivi soočijo v škodo obstoječih mednarodnih režimov in dogovorov, so zmanjševala učinkovitost globalnega sistema upravljanja. 
Pomembno so se spremenila orodja, s pomočjo katerih 
države ali nedržavni akterji vplivajo na druge akterje v mednarodni skupnosti. Hibridni izzivi in grožnje so postali del mednarodnega vsakdana, vedno več je zlonamernih kibernetskih aktivnosti, ki niso več usmerjene v kriminalne dejavnosti, temveč je njihov cilj oslabiti ali celo onemogočiti učinkovito delovanje držav in družb. 
EU se še naprej sooča z vprašanji, ki so odraz kompleksnih 
in hitro se spreminjajočih mednarodnih razmer (nestabilnost v južni soseščini, migracije, terorizem). Poseben izziv predstavlja izstop Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske (ZK). Nejasnost glede potrditve izstopnega sporazuma in čedalje večji časovni pritisk predstavljata težavo za gospodarstva in državljane. 
Evropa je še vedno cilj migrantov, aktivne so vse tri glavne 
poti (prek Iberskega polotoka, osrednjega Sredozemlja in zahodnobalkanska pot). Velik izziv ostajajo vprašanja oskrbe, integracije in zagotavljanja varnosti migrantov ter delitve bremen znotraj Evrope. 
Do odzivov mednarodne skupnosti na omenjene izzive prihaja s časovnim zamikom, vseeno pa opogumlja dejstvo, da 
se povečuje dinamika iskanja rešitev in narašča število podobno mislečih zavezništev. 
V ta prizadevanja se je v letu 2018 aktivno vključevala tudi Slovenija. Cilje in prednostne naloge slovenske zunanje 
politike celovito opredeljuje Deklaracija o zunanji politiki Republike Slovenije. Znotraj tega okvira je Ministrstvo za zunanje zadeve tudi v lanskem letu prilagajalo usmeritev zunanjepolitičnih aktivnosti, s katerimi je Slovenija uveljavljala svoje interese in se odzivala na spreminjajoče se razmere v mednarodnih odnosih. 
Aktivnosti ministrstva so bile usmerjene v ohranjanje že dosežene visoke ravni dvostranskih odnosov s sosednjimi 
državami, državami EU in državami Zahodnega Balkana. Slovenija z vsemi sosednjimi državami na gospodarskem področju odlično sodeluje, pri vseh rasteta obseg blagovne menjave in investicij. Kot je že v navadi, so bila po nastopu nove slovenske vlade prva dvostranska srečanja prav s sosednjimi državami. Redni del vseh pogovorov so bila vprašanja avtohtonih slovenskih narodnih skupnosti. 
Kljub dobremu gospodarskemu sodelovanju je pomanjkanje napredka opazno pri odnosih s Hrvaško, ki jih še vedno 
obremenjujejo določena vprašanja; ta so predvsem posledica nerešenih vprašanj po razpadu nekdanje skupne države. Od Hrvaške še naprej pričakujemo popolno spoštovanje sklenjenih sporazumov in razsodbe Arbitražnega sodišča o meji, od mednarodne skupnosti pa, da nedvoumno podpre nujnost spoštovanja in izvajanja te razsodbe ter mednarodnega prava nasploh. 
Skrbeli smo za izmenjavo in usklajevanje stališč glede pomembnih bilateralnih in globalnih vprašanj z vsemi 
evropskimi partnericami. Posebej poudarjamo okrepljeni strateški partnerstvi z Nemčijo in Francijo ter okrepljeno sodelovanje z državami Beneluksa. Veliko aktivnosti je bilo usmerjenih v razvoj odnosov z državami srednje Evrope in v krepitev srednjeevropskih povezav. Posvečali smo se zlasti gospodarstvu, varnosti, infrastrukturi, energetiki, znanosti, izobraževanju in kulturi. 
Minister za zunanje zadeve dr. Miroslav Cerar 
Foto: STA 
4   
 
 Na Zahodnem Balkanu je Slovenija še naprej ena aktivnejših članic EU pri promociji širitvenega procesa ter pri 
krepitvi sodelovanja med EU in regijo. Z vsemi državami v regiji smo tudi v lanskem letu ohranjali dobre politične in gospodarske odnose. Aktivnosti smo izvajali v okviru Procesa Brdo-Brioni, Berlinskega procesa ter Procesa sodelovanja v Jugovzhodni Evropi (SEECP), ki smo mu v obdobju 2017–18 tudi predsedovali.
 
Slovenija je tudi v letu 2018 imela dejavno vlogo pri reševanju odprtih nasledstvenih vprašanj in celoviti implementaciji Sporazuma o vprašanjih nasledstva. Posebej želim opozoriti, da nam je po več letih uspelo prodati rezidenco nekdanje SFRJ v New Yorku, da smo nadaljevali pogovore o vračilu slovenske kulturne dediščine iz Beograda in v Svetu Evrope dobili priznanje za uspešno dokončan postopek izplačil deviznim varčevalcem iz Hrvaške ter Bosne in Hercegovine. 
Na vseh ravneh smo namenjali pozornost krepitvi transatlantskega sodelovanja in dialogu z ZDA. V lanskem letu 
se je ta dialog pomembno okrepil, rezultat pa je bil tudi decembrski bilateralni obisk na ravni zunanjega ministra v Washingtonu – prvi po osmih letih. Ohranjali smo reden politični dialog z Rusko federacijo, zlasti zaradi zaščite gospodarskih interesov. Krepili smo odnose s partnerji v Afriki, Zalivu, Aziji ter v Latinski Ameriki in na Karibih. 
Gospodarska diplomacija je izboljšala svojo učinkovitost, koordinacijo in vidnost. Je nepogrešljiv element naših 
zunanjepolitičnih aktivnosti. Osredotočali smo se na evropske, tradicionalne in prednostne trge, obenem pa pozornost namenjali tudi rastočim novim trgom. Nadaljevali smo z obiski gospodarskih delegacij in rednimi zasedanji mešanih komisij za gospodarsko sodelovanje. 
Veliko pozornosti smo namenjali podpori malim in srednjim podjetjem pri njihovem poslovanju in vstopanju na tuje 
trge, prav tako smo si prizadevali za njihovo aktivno vključitev v mednarodno razvojno sodelovanje. 
Pozitivni gospodarski kazalci, ki jih Slovenija dosega v zadnjih letih, so okrepili naš mednarodni ugled in pripomogli k 
temu, da je naša država postala še bolj privlačna za tuje gospodarske partnerje in investitorje. Ministrstvo za zunanje zadeve je te procese podpiralo in udeleženim stranem v okviru svojih pristojnosti nudilo potrebno pomoč. 
Skrbeli smo za medresorsko koordinacijo na področju evropskih zadev in za aktivno vključenost Republike Slovenije v 
oblikovanje skupne zunanje in varnostne politike EU. Ministrstvo je koordiniralo slovenska stališča v pogajanjih med EU in Združenim kraljestvom glede izstopa iz EU – pri tem sta bili ob zagotavljanju enotnosti EU v pogajanjih naši vodili čim manjši učinek na proračun EU in ohranitev pravic slovenskih državljanov, ki živijo v ZK. 
Opravili smo serijo javnih in strokovnih razprav o prihodnosti EU in se aktivno vključili v organizacijo posvetovanja 
z državljani v okviru vseevropskega projekta posvetovanj. Naše aktivnosti so bile usmerjene k močni, povezani in solidarni EU, obenem smo ostali zavezani njeni nadaljnji integraciji in jasni perspektivi širitve na države Zahodnega Balkana. Znotraj EU je Slovenija aktivna zagovornica načela vladavine prava. Začeli smo priprave na slovensko predsedovanje Svetu EU v letu 2021 in aktivno zastopali slovenske interese v pogajanjih o naslednjem večletnem finančnem okviru EU. 
Slovenija je tudi v lanskem letu prevzemala svoj delež odgovornosti za mednarodni mir, varnost in stabilnost. Aktivno 
smo sodelovali pri obravnavi posameznih vprašanj in kriznih situacij v različnih forumih (OZN, EU, OVSE, Svet Evrope, Nato, Globalna koalicija proti Daišu). Še naprej smo se intenzivno posvečali stabilnosti v regiji Zahodnega Balkana, tako s politično podporo približevanju držav regije evroatlantskim integracijam, poudarjanjem mirnega reševanja bilateralnih vprašanj in popolnim spoštovanjem prevzetih mednarodnopravnih obveznosti, kot tudi z udejanjanjem dvo  in večstranskih projektov in pobud v regiji. 
Slovenija ima vidno vlogo pri mednarodni obravnavi, zaščiti in promociji človekovih pravic in temeljnih svoboščin – 
pri tem se prednostno posvečamo pravicam otrok, enakosti spolov, nediskriminaciji, pravicam starejših, človekovim pravicam in okolju ter izobraževanju za človekove pravice. 
Slovenski stalni predstavnik pri Uradu OZN v Ženevi veleposlanik Šuc je v letu 2018 predsedoval Svetu OZN za človekove 
pravice, s čimer je Slovenija tudi uspešno in prepoznavno sklenila svoj drugi mandat v SČP. Eden od glavnih dosežkov slovenskega predsedovanja SČP je sprejem svežnja ukrepov, ki so usmerjeni v izboljšanje učinkovitosti tega ključnega mednarodnega telesa s področja človekovih pravic. 
Kot odgovorna zaveznica smo znotraj Nata sodelovali pri delitvi bremen, tudi s sodelovanjem v operacijah in misijah 
ter s finančnimi prispevki v skrbniške sklade. Slovenija ostaja odločna podpornica politike odprtih vrat. Slovenski predstavniki so tudi v letu 2018 delovali v mednarodnih operacijah in misijah v okviru OZN, Nata, EU, OVSE in Globalne koalicije za boj proti Daišu. 
V letu 2018 smo predsedovali Forumu za varnostno sodelovanje OVSE in se – podobno kot večina mednarodne skupnosti 
– intenzivno ukvarjali z vprašanji razorožitve ter preprečevanja uporabe in širjenja orožij za množično uničevanje. 
Zaradi dogodkov v Salisburyju in Siriji je bila posebna pozornost namenjena kemičnemu orožju in spoštovanju njegove celovite prepovedi. 
5   
 
 Slovenija svoje dejavnosti na področju zagotavljanja mednarodne varnosti še naprej dopolnjuje z aktivnim sodelovanjem 
pri mirnem reševanju sporov, mediaciji, preprečevanju genocida in drugih množičnih grozodejstev. Slovenija ostaja zagovornica učinkovitega in delujočega sistema mednarodnega prava ter mednarodnega kazenskega pravosodja. 
Obravnavi migracij smo namenjali veliko pozornost na multilateralnem, razvojnem in humanitarnem področju. 
Ohranjali smo aktiven pristop pri oblikovanju globalnih rešitev na tem področju, vključno z Globalnim dogovorom o migracijah in Globalnim dogovorom o beguncih. Podprli smo projekte nevladnih organizacij, ki obravnavajo begunsko problematiko, in namenili humanitarne prispevke mednarodnim organizacijam, ki delujejo na tem področju. 
Mednarodno razvojno sodelovanje in doseganje ciljev Agende 2030 po našem mnenju ostajata najboljši način za 
zagotavljanje blaginje vseh ter globalne varnosti in stabilnosti. Še naprej si prizadevamo, da bi Slovenija do leta 2030 za mednarodno razvojno sodelovanje in humanitarno pomoč namenila 0,33 % BNP. S pripravo novega področnega zakona, pripadajoče uredbe in strategije do leta 2030 smo nadgradili nacionalni pravni okvir za izvajanje mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči. 
Na področju javne diplomacije je najvidnejši dogodek Strateški forum Bled (BSF), ki ohranja ugled enega od vodilnih 
forumov v regiji. Na 13. BSF septembra lani smo na 44 panelih gostili več kot 1.200 udeležencev iz 80 držav in mednarodnih organizacij. Prav tako smo lani izvedli že tradicionalno konferenco Dan Afrike, ki je namenjena krepitvi bilateralnega političnega in gospodarskega sodelovanja z afriškimi državami in Republiko Slovenijo. Lani smo prvič izvedli tudi Dan Latinske Amerike in Karibov. 
Z javnimi dogodki smo zaznamovali 70. obletnico sprejema Splošne deklaracije človekovih pravic, 25. obletnico 
članstva Slovenije v Svetu Evrope in 20. obletnico sprejema Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča. Prvič smo – tako doma kot v tujini – obeležili 20. maj kot svetovni dan čebel, ki ga je leta 2017 na pobudo Slovenije razglasila Generalna skupščina OZN. 
V lanskem letu sta z rednim delom pričeli konec leta 2017 odprti slovenski veleposlaništvi v Sofiji in Abu Dabiju. 
Ministrstvo si bo še naprej prizadevalo za širitev mreže diplomatskih predstavništev in konzulatov, skladno z razpoložljivimi viri in na podlagi ocen političnega in gospodarskega interesa za prisotnost v posameznih državah oz. regijah.
 
V maju 2018 sprejeti Zakon o konzularni zaščiti omogoča kakovostnejše konzularne storitve za slovenske državljane v nujnih konzularnih primerih. Vizumsko poslovanje smo izboljšali z razširjeno mrežo lokacij, kjer sodelujemo z zunanjim ponudnikom storitev – ob koncu leta 2018 smo tako vizumsko poslovanje zagotavljali na več kot tridesetih lokacijah v šestih državah. Skrbeli smo za sporazume o vizumskem zastopanju s strani drugih držav EU na lokacijah, kjer nismo prisotni, in za zagotavljanje pomoči slovenskim državljanom v okviru konzularnega sodelovanja s članicami EU. 
Delo Ministrstva za zunanje zadeve ter vseh njegovih sodelavk in sodelavcev, tako doma kot v tujini, je bilo v letu 2018 
opravljeno uspešno, strokovno in z mislijo na dobrobit slovenskih državljank in državljanov. Naš cilj je bilo povečanje prepoznavnosti, ugleda, varnosti in blaginje Slovenije. 
Na tej dobri podlagi bomo naše aktivnosti izvajali tudi v prihodnje – s posebnim poudarkom na bližajočem se 
predsedovanju Slovenije Svetu EU v letu 2021 in odzivanju na številne velike izzive, s katerimi se trenutno sooča Unija. Še naprej si bomo prizadevali za urejene, tesne in poglobljene dvostranske politične in gospodarske odnose z vsemi partnerji ter ob tem vzpostavljali nova zavezništva in sodelovanje s podobno mislečimi državami. Ostajamo prepričani, da mednarodna skupnost potrebuje učinkovit in na jasnih pravilih utemeljen multilateralizem, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter popolno spoštovanje mednarodnega prava. 
Prizadevali si bomo, da Slovenija ostane odprta družba, ki bo znala sobivati z drugimi in ki bo aktivno prispevala svoj 
delež pri zagotavljanju miru, stabilnosti in razvoja celotne mednarodne skupnosti. 
Ljubljana, januar 2019 
6   
 
 FOREWORD BY MINISTER OF FOREIGN AFFAIRS DR MIROSLAV 
CERAR 
In 2018, the international community witnessed many changes, which were reflected in political relations, security challenges and threats, economic flows and in social relations and values in general. Unilateral interventions in multilateral relations increased, while respect for multilateralism and the agreed rules of the international order steadily declined. The effectiveness of the system of global governance was affected by individual countries’ attempts to settle national issues at the expense of international regimes and agreements. 
A major change was noted in the range of means by which countries and non-state actors seek to influence other 
actors in the international arena. Hybrid challenges and threats have become an everyday reality for the international community; cyber threats are increasing, and they no longer involve only criminal activities, but seek to weaken or even disable national systems or companies. 
The EU continues to face issues arising from a complex and rapidly changing international situation (instability in the 
southern neighbourhood, migration, terrorism), among which Brexit constitutes a major challenge. Both the business sector and citizens are worried about the uncertainty surrounding the withdrawal agreement and the growing time pressure. 
Migrants continue to target Europe via all three main migratory routes (across the Iberian Peninsula, the Central 
Mediterranean, and the Western Balkans). Critical issues still include migrant care and integration, security, and burden sharing. 
Although the international community is unable to produce an immediate response to these issues, it is encouraging 
to note the increasing pace in seeking solutions and forging new partnerships of like-minded allies. 
In 2018, Slovenia actively participated in these efforts. Slovenia’s foreign policy objectives and priorities are fully 
defined in the Declaration on Foreign Policy of the Republic of Slovenia, which provided the framework for the foreign policy activities of the Ministry of Foreign Affairs through which Slovenia pursued its interests and responded to changing international relations in 2018. 
The Ministry sought to strengthen high-level bilateral relations with neighbouring countries, EU member states, and 
Western Balkan countries. Slovenia maintains excellent economic cooperation with all its neighbouring countries, with trade and investment growing. Traditionally, neighbouring countries were also the focus of bilateral meetings after the new Slovenian government took office. A regular topic of such meetings is Slovenian autochthonous national communities.  
Although Slovenia enjoys good economic cooperation with Croatia, there is a general lack of progress in relations 
between the two countries due to some persistent outstanding issues arising from the dissolution of Yugoslavia. Slovenia expects Croatia to fully respect the agreements and the final award of the Arbitral Tribunal concerning the border, and the international community to unequivocally advocate respect for, and the implementation of, the award and international law in general. 
Slovenia has been engaged in exchanging and harmonising positions on major bilateral and global issues with all 
European partners. In this context, I am pleased to note the strengthened partnership with Germany and France and intensified cooperation with Benelux. Many of our activities were aimed at developing relations with Central European countries and strengthening Central European partnerships, notably in the fields of the economy, security, infrastructure, energy, science, education, and culture. 
In the Western Balkans, Slovenia remains among the EU member states most actively supporting the enlargement 
process and cooperation between the EU and the region. In 2018, we continued to maintain good political and economic relations with all the countries of the region. Slovenia was active within the Brdo-Brioni Process, the Berlin Process, and the South-East European Cooperation Process (SEECP), which was chaired by our country in the 2017– 2018 period. 
In 2018, Slovenia remained engaged in resolving the outstanding succession issues and promoting the full 
implementation of the Agreement on Succession Issues. I was pleased to note that, after several years, the Ministry succeeded in selling the former Yugoslav residence in New York; that Slovenia continued the talks on the return of Slovenian cultural heritage from Belgrade; and that the Council of Europe commended Slovenia on the successful implementation of the repayment of foreign currency deposits to savers in Croatia and Bosnia and Herzegovina. 
Furthermore, Slovenia also focused on consolidating transatlantic cooperation and dialogue with the United States. 
7   
 Following considerable progress in dialogue in 2018, a visit to Washington was organised in December at the level 
of foreign ministers, the first in eight years. Our country maintained regular political dialogue with the Russian Federation, notably to protect our economic interests, and strengthened relations with partners in Africa, the Gulf, Asia, and Latin America and the Caribbean. 
Slovenian economic diplomacy has increased its effectiveness, coordination, and visibility, thus becoming an 
indispensable element of foreign policy. While focusing on European, traditional, and priority markets, economic diplomacy did not disregard the growing markets, and continued to organise business delegations and regular sessions of joint commissions on economic cooperation.    
Slovenian economic diplomacy provided strong support to small and medium-sized enterprises entering, and 
operating in, foreign markets, and has striven for their active participation in development cooperation. 
In recent years, Slovenia’s positive economic indicators have consolidated the country’s standing in the international 
community and made the country even more attractive to foreign business partners and investors. The Ministry supported these processes within its power.
 
The Ministry was responsible for inter-ministerial coordination of European affairs and made every effort for Slovenia to participate in the shaping of common foreign and security policy. The Ministry coordinated Slovenian positions in the EU’s negotiations with the United Kingdom on its withdrawal from the EU; while ensuring the unity of the EU, Slovenia underscored the need to minimise the impact of Brexit on the EU budget and to preserve the rights of Slovenian citizens living in the UK. 
Moreover, the Ministry conducted a series of public and expert debates on the future of the EU and was actively 
involved in the organisation of European citizens’ consultations under the Citizens’ Dialogue project. Our activities centred on ensuring a strong and united Union, fostering solidarity, and all the while remaining committed to its further integration and a clear perspective of enlargement to the Western Balkan countries. Within the EU, Slovenia is a staunch supporter of the rule of law. Moreover, we started the preparatory work in light of the Slovenian presidency of the Council of the EU (2021) and actively furthered Slovenia’s interests in the negotiations on the next EU multi-annual financial framework. 
In 2018, Slovenia also continued to assume its share of responsibility for international peace, security and stability 
by actively addressing individual issues and crises in various forums (UN, EU, OSCE, Council of Europe, NATO, Global Coalition against Daesh). Significant attention was devoted to the stability of the Western Balkans, firstly through political support for the countries in their Euro-Atlantic rapprochement, highlighting the peaceful settlement of bilateral issues and full respect for international law commitments, and secondly through bilateral and multilateral projects and initiatives in the region. 
At the international level, Slovenia has played a prominent role in discussions about human rights and fundamental 
freedoms, their protection and promotion, focusing primarily on children’s rights, gender equality, non-discrimination, and the rights of older persons, the nexus between human rights and the environment, and human rights education. 
In 2018, the Slovenian Permanent Representative at the UN Office in Geneva Ambassador Šuc served as president of 
the UN Human Rights Council, whereby Slovenia successfully concluded its second mandate in the HRC. One of the main achievements of the Slovenian HRC presidency is the adoption of a set of measures aimed at enhancing the effectiveness of this key international human rights body. 
As a responsible NATO ally, Slovenia participated in burden sharing, including by participating in operations and 
missions and by providing financial contributions to trust funds. Slovenia remains a strong supporter of the open-door policy. Slovenian representatives continued their engagement in international operations and missions of the UN, NATO, EU, OSCE and the Global Coalition against Daesh. 
In 2018, Slovenia chaired the OSCE Forum for Security Cooperation, and, like most of the international community, 
worked intensively on disarmament and non-proliferation of weapons of mass destruction. In the light of events in Salisbury and in Syria, close attention was paid to the chemical weapons and respect for their comprehensive ban. 
Slovenia has further complemented its activities aimed at ensuring international security by actively participating 
in the peaceful resolution of conflicts, in mediation, and in the prevention of genocide and other mass atrocities. Slovenia has always advocated effective and functioning international law and international criminal justice systems. 
Careful attention has been devoted to the multilateral, development and humanitarian aspects of migration. Slovenia 
was open to, and engaged in, the development of global solutions in this area, including the Global Compact on Migration and the Global Compact on Refugees. The Ministry supported NGO projects focusing on refugees, and made humanitarian contributions to pertinent international organisations. 
8   
  
 We believe that development cooperation and the achievement of the 2030 Agenda goals remain the best way to 
ensure prosperity for all, as well as global security and stability. Slovenia continues to make every effort to allocate 0.33% of GNI to international development cooperation and humanitarian aid by 2030. By adopting a new sectoral act, the related decree and the strategy, Slovenia has upgraded the national legal framework for implementing development cooperation and humanitarian aid.    
In the field of public diplomacy, the most prominent event is the traditional Bled Strategic Forum, which is deemed 
one of the leading forums in the region. At the 13th BSF last year, 44 panels attracted more than 1,200 participants from 80 countries and international organisations. The Ministry also organised the traditional Africa Day conference, which is aimed at strengthening bilateral political and economic cooperation between African countries and the Republic of Slovenia. Additionally, the Latin America and the Caribbean Day debuted last year. 
Through various public events, the Ministry also marked the 70 th
 anniversary of the Universal Declaration of Human 
Rights, the 25 th anniversary of Slovenia’s membership of the Council of Europe and the 20 th anniversary of the Rome 
Statute of the International Criminal Court. For the first time, both at home and abroad, 20 May was celebrated as 
World Bee Day, as proclaimed by the UN General Assembly in 2017 on the initiative of Slovenia. 
Last year, Slovenian embassies in Sofia and Abu Dhabi became fully functional after being formally opened at end 
of 2017. The Ministry will pursue its efforts to expand the network of diplomatic missions and consular posts, in line with available resources and the assessment of the political and economic interest in having a diplomatic presence in specific countries or regions. 
In May 2018, the Consular Protection Act was adopted, providing for better consular services for Slovenian citizens 
in emergency situations. Our visa operations were strengthened by widening the network of locations in cooperation with an external service provider, thereby visa operations became available in more than 30 locations in 6 countries by the end of 2018. The Ministry concluded new visa representation agreements with other EU countries in countries where Slovenia has no diplomatic or consular presence, and provided assistance to Slovenian citizens within consular cooperation with EU Member States. 
The Ministry of Foreign Affairs and its staff, both at home and abroad, have done excellent work in 2018 with the 
utmost professionalism and high-level expertise, mindful of the prosperity of Slovenian citizens. Our aim was to strengthen the profile, reputation, security and prosperity of Slovenia.  
The Ministry’s future activities will build on this solid foundation with a special focus on the forthcoming Presidency of 
the Council of the EU (2021) and on rising to the many challenges that the Union is currently facing. We will continue to strive for orderly, close and in-depth bilateral political and economic ties with all partners, building new alliances and engaging with like-minded countries. It remains our firm belief that in the international community, effective and rule-based multilateralism, respect for human rights and fundamental freedoms, and full respect for international law are a sine qua non. 
The Ministry will strive to ensure that Slovenia remains an open society, capable of living side by side with others and 
actively contributing its share to ensuring peace, stability and the development of the international community as a whole. 
Ljubljana, January 2019 
9   
 KRONOLOGIJA 
DEJAVNOSTI 
1   
 
 1 1 -Kronologija navaja pomembnejše dejavnosti ministra za zunanje zadeve Republike Slovenije Karla Erjavca in njegovega 
naslednika od 14. 9. 2018 dr. Miroslava Cerarja. Kronologija navaja tudi dejavnosti državnega sekretarja Andreja 
Logarja, katerega naloge je v septembru prevzela državna sekretarka Simona Leskovar, in državnega sekretarja Iztoka 
Mirošiča, katerega naloge je v septembru prevzel državni sekretar mag. Dobran Božič. Obsežnejši pregled dejavnosti 
slovenske diplomacije je bralcu na voljo na spletni strani Ministrstva za zunanje zadeve v rubriki Medijsko središče/ 
Sporočila za javnost. 
dejavnost v Sloveniji 
dejavnost v tujini 
JANUAR 
4. in 5. januar, Brdo pri Kranju 22. posvet slovenske diplomacije je odprl minister Karl Erjavec. Prisotne 
je prvi dan posveta nagovoril predsednik države Borut Pahor, drugi dan pa predsednik vlade dr. Miroslav Cerar. 
16. januar, Dunaj Državni sekretar Mirošič je vodil politične konzultacije med Slovenijo in Avstrijo skupaj z gostiteljem, generalnim sekretarjem v avstrijskem Zveznem ministrstvu za Evropo, zunanje zadeve in integracijo dr. Michaelom Linhartom. Srečal se je tudi z zveznim ministrom za EU, umetnost, kulturo in medije Gernotom Blümlom. 
17. januar, Ljubljana Državni sekretar Logar je predstavnikom diplomatskega zbora v Sloveniji podrobneje predstavil prednostne naloge slovenskega predsedovanja Svetu OZN za človekove pravice. 
18. januar, Loka pri Mengšu Državni sekretar Mirošič je na Gradu Jable z uvodnim nagovorom odprl drugo okroglo mizo v nizu posvetov z domačo strokovno javnostjo in civilno družbo o slovenskih usmeritvah v razpravah o prihodnosti EU. Tema posveta je bila evropska socialna razsežnost. 
19. januar, Trst Predstavniki Republike Slovenije in Avtonomne dežele Furlanije -Julijske krajine so se sešli na 3. zasedanju Skupnega odbora Slovenija-Furlanija Julijska krajina, ki sta mu sopredsedovala slovenski podpredsednik vlade in minister za zunanje zadeve Karl Erjavec in predsednica dežele Debora Serracchiani. 
Minister Erjavec se je pred zasedanjem srečal s predstavniki slovenske 
narodne skupnosti v Italiji. Sestanku se je pridružil tudi minister za Slovence v zamejstvu in po svetu Gorazd Žmavc. 
22. januar, Bruselj Minister Erjavec se je udeležil zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve. 
24, januar, Trst Državni sekretar Mirošič se je srečal s predstavniki slovenske narodne skupnosti. 
25.–26. januar, Brdo pri Kranju V soorganizaciji Vlade Republike Slovenije in OECD je v Kongresnem centru potekala konferenca na visoki ravni z naslovom Politike za enakost pri staranju: vseživljenjski pristop. Uvodna nagovora na konferenci sta imela minister Erjavec in Gabriela Ramos, vodja kabineta generalnega sekretarja OECD, posebna svetovalka in šerpa za države G20. 
29. januar, Rim Državni sekretar Logar se je udeležil Mednarodne konference o odgovornosti držav, institucij in posameznikov v boju proti antisemitizmu in antisemitskemu sovražnemu govoru na območju Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), ki jo je organizirala Italija kot predsedujoča organizaciji v letu 2018. 
Ob robu konference se je državni sekretar srečal tudi z italijanskim 
zunanjim ministrom Angelinom Alfanom, ki je bil gostitelj konference, in stalnim predstavnikom Italije pri OVSE Alessandrom Azzonijem. Vodje delegacij je na osebni avdienci sprejel tudi papež Frančišek. 
29. januar, Rim Državni sekretar Mirošič se je udeležil zasedanja Sveta EU za splošne zadeve. 
11 11   
 
 -FEBRUAR 
1. februar, Brdo pri Kranju Minister Erjavec se je udeležil IV. skupnega srečanja Vlade Republike 
Slovenije in Vlade Republike Srbije. Ob robu srečanja je opravil pogovor z ministrico za evropske integracije Srbije Jadranko Joksimović. 
1.–2. februar, Abu Dabi, Dubaj Državni sekretar Mirošič je v okviru prvega slovenskega obiska po odprtju veleposlaništva v Združenih arabskih emiratih opravil pogovore s pomočnikom ministra, odgovornega za gospodarske in trgovinske zadeve na ministrstvu za zunanje zadeve Združenih arabskih emiratov, Mohamedom Al Sheikhom, se sestal z direktorjem EXPO2020 in obiskal slovensko stojnico na največjem zdravstvenem sejmu v regiji. 
6.–7. februar, Washington Državni sekretar Logar in pomočnik ameriškega državnega sekretarja za evropske zadeve Wess Mitchell sta opravila bilateralne politične konzultacije med Slovenijo in ZDA. 
13. februar, Priština Državni sekretar Mirošič, ki je predsednika države Pahorja spremljal na uradnem obisku na Kosovu, se je ločeno sestal z namestnikom kosovskega zunanjega ministra Antonom Berisho. 
13. februar, Kuvajt Minister Erjavec se je udeležil ministrskega srečanja Globalne koalicije zoper Daiš. 
13.–14. februar, Skopje Državni sekretar Mirošič in namestnik češkega zunanjega ministra Jakub Dürr sta le teden dni po tem, ko je Evropska komisija objavila širitveno strategijo za Zahodni Balkan, v podporo makedonskemu napredku skupaj obiskala Skopje. Sestala sta se z gostiteljem, državnim sekretarjem na zunanjem ministrstvu Makedonije, dr. Viktorjem Dimovskim, z namestnikom predsednika Vlade Republike Makedonije, zadolženim za evropske zadeve, Bujarjem Osmanijem, s predstavniki civilne družbe in sodelovala v razpravi s študenti pravne fakultete. 
Državni sekretar Mirošič se je sestal tudi s predsednikom parlamentarnega 
odbora za zunanjo politiko mag. Antoniom Milošoskim, z namestnikom odbora za evropske zadeve Veselom Memedijem, s predstavniki slovenskih podjetij, delujočih v Makedoniji, in sopredsedujočim slovensko makedonske mešane komisije za gospodarsko sodelovanje, državnim sekretarjem na ministrstvu za gospodarstvo Republike Makedonije, Zoranom Pavlovskim. 
15. februar, Ljubljana V Sloveniji so potekale redne dvostranske politične konzultacije med Slovenijo in Dansko na ravni državnih sekretarjev, ki sta jih vodila državni sekretar Mirošič in državni sekretar Jonas Bering Liisberg. 
15.–16. februar, Sofija Minister Erjavec se je udeležil neformalnega zasedanja ministrov za zunanje zadeve EU. 
16. februar, Loka pri Mengšu Državni sekretar Mirošič je imel na gradu Jable uvodni nagovor na tretji okrogli mizi v nizu posvetov z domačo strokovno javnostjo o slovenskih usmeritvah v razpravah o prihodnosti EU. Tema posveta je bila demokratična legitimnost EU in institucionalne spremembe. 
20. februar, Bruselj Državni sekretar Logar se je udeležil neformalnega zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve v sestavi ministrov za razvojno sodelovanje. Ob robu zasedanja je opravil več dvostranskih pogovorov, med drugim z administratorjem UNDP Achimom Steinerjem in namestnico generalnega direktorja Direktorata Evropske komisije za mednarodno sodelovanje in razvoj Marjeto Jager. 
21. februar, Ljubljana Minister Erjavec je na delovnem obisku gostil ministra za zunanje zadeve Ruske Federacije Sergeja Lavrova. Ministra sta podpisala memorandum o podpori delovanju Mednarodnega raziskovalnega centra druge svetovne vojne v Mariboru. V okviru delovnega obiska je ministra Lavrova sprejel tudi predsednik Republike Slovenije Borut Pahor. 
23. februar, Ljubljana Minister Erjavec je na uradnem obisku v Sloveniji gostil ministrico za zunanje zadeve Avstralije Julie Bishop. 
12    
 
 26. februar, Bruselj Minister Erjavec se je udeležil zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve. 
27. februar, Ženeva Minister Erjavec se je udeležil uvodnega visokega dela zasedanja 37. 
rednega zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v Ženevi. Ob robu zasedanja se je sestal z visokim komisarjem OZN za človekove pravice Zeidom Ra'adom Al Husseinom in opravil krajša dvostranska srečanja s palestinskim ministrom za zunanje zadeve Al Malkijem, zunanjim ministrom Saudove Arabije Al-Jubeirom, namestnikom japonskega zunanjega ministra Horrijem in češkim ministrom za zunanje zadeve Stropnickim. 
27. februar, Bruselj Državni sekretar Mirošič se je udeležil zasedanja Sveta EU za splošne zadeve. 
28. februar, Ljubljana Državni sekretar Logar se je v okviru uradnega obiska delegacije Svetniške zbornice maroškega parlamenta v Republiki Sloveniji srečal s predsednikom Skupine prijateljstva Parlamenta Kraljevine Maroko s Slovenijo Abdelwahabom Belfaqihom. 
28. februar, Ljubljana Državni sekretar Mirošič je na bilateralnih političnih konzultacijah gostil generalno sekretarko na ministrstvu za zunanje zadeve in mednarodno sodelovanje Italijanske republike Elisabetto Belloni. 
MAREC 
2. marec, Ljubljana Državni sekretar Mirošič je sprejel Andrewa Pagea, britanskega koordinatorja za organizacijo vrha Berlinskega procesa o Zahodnem Balkanu v Londonu. 
5. marec, Ljubljana Minister Erjavec se je na rednem letnem srečanju sestal z varuhinjo človekovih pravic Vlasto Nussdorfer. 
5. marec, Tirana Državni sekretar Logar se je v okviru obiska v Albaniji sestal z ministrom za Evropo in zunanje zadeve Ditmirjem Bushatijem in vodil politične konzultacije z ministrovim namestnikom Etjenom Xhafajem. 
5.–6. marec, New Delhi Državni sekretar Mirošič se je udeležil 4. poslovnega foruma Indija-Evropa 29. Na Ministrstvu za zunanje zadeve Indije se je srečal s sekretarko za odnose z zahodnimi državami Ruchi Ghanashyam. 
Državni sekretar Mirošič se je drugi dan obiska v Indiji ločeno srečal z 
državnim ministrom M. J. Akbarjem in sekretarko za javna podjetja Seemo Bahuguno. Na poslovni konferenci CII (Zbornica indijske industrije) je državni sekretar nagovoril predstavnike slovenskih in indijskih podjetij. Obisk v Indiji je zaključil s srečanjem z generalno sekretarko ICCR Rivo G. Das. 
8. marec, Ljubljana Državni sekretar Logar se je srečal z delegacijo Skupine prijateljstva s Slovenijo iz izraelskega kneseta, ki se je mudila v Sloveniji na povabilo Skupine prijateljstva z Izraelom v Državnem zboru Republike Slovenije. V delegaciji sta bila poslanca Zouheir Bahloul, ki skupini predseduje, in njen član Amir Ohana. 
12. marec, Ljubljana Državni sekretar Logar se je srečal s predstavniki Pisarne za odstranjevanje in zmanjševanje števila konvencionalnega orožja (Office of Weapons Removal and Abatement – WRA) zunanjega ministrstva ZDA. Ameriško delegacijo je vodil direktor WRA Stan Brown. 
13   
 
 12.–14. marec, Sankt Peterburg, Moskva Državni sekretar Mirošič se je prvi dan delovnega obiska v Ruski federaciji 
mudil v Sankt Peterburgu, kjer se je srečal z namestnikom direktorja muzeja Ermitaž Gregorijem Vilinbahovom ter s predstavniki Odbora za mednarodne odnose, Odbora za gospodarstvo in Odbora za kulturo mesta Sankt Peterburg. 
Državni sekretar Mirošič se je v Moskvi sestal z novim namestnikom 
ministra za zunanje zadeve Ruske federacije Aleksandrom Gruškom in opravil prve konzultacije o kulturni diplomaciji s posebnim predstavnikom predsednika Ruske federacije za mednarodne odnose v kulturi Mihailom Švidkom. Pogovarjal se je tudi z rusko namestnico ministra za kulturo Alo Manilovo. Zadnji dan obiska se je državni sekretar sestal s sopredsedujočim medvladne slovensko-rusko komisije, ministrom za zveze in množične komunikacije Ruske federacije, Nikolajem Nikiforovom in se udeležil otvoritve mednarodnega turističnega sejma Moscow International Travel & Tourism (MITT). Srečal se je tudi s predstavniki različnih slovenskih podjetij, ki delujejo v Rusiji. 
13. marec, Priština Minister Erjavec se je mudil v Prištini z gospodarsko delegacijo 25 podjetij. Na povratnem obisku je bil gost zunanjega ministra Republike Kosovo Behgjeta Ise Pacollija. Srečal se je tudi s predsednikom skupščine Kosova Kadrijem Veselijem in predsednikom vlade Ramushem Haradinajem. 
Na dan obiska ministra Erjavca je v Prištini potekal tudi poslovni forum 
podjetnikov iz Slovenije in Kosova v organizaciji Ministrstva za zunanje zadeve, Gospodarske zbornice Slovenije, Javne agencije SPIRIT in agencije Kosova za spodbujanje investicij in podjetništva KIESA. Ob zaključku obiska se je minister Erjavec sestal tudi s predstavniki slovenske vojske, ki so na Kosovo napoteni v okviru Natove misije KFOR. 
15. marec, Rim Državni sekretar Logar se udeležil izredne ministrske konference z naslovom Ohranjanje dostojanstva in delitev odgovornosti mobilizacija ukrepov za UNRWA, ki so jo gostili zunanji ministri Švedske, Jordanije in Egipta. 
16. marec, Las Palmas Minister Erjavec se je na povabilo Evropske demokratske stranke udeležil konference Migracije in razvoj Afrike. 
19. marec, Ljubljana Minister Erjavec je pred obiskom ministrice za Evropo, integracije in zunanje zadeve Republike Avstrije dr. Karin Kneissl sprejel predstavnike slovenske narodne skupnosti v Avstriji. Sestanku se je pridružil tudi minister za Slovence v zamejstvu in po svetu Gorazd Žmavc. 
19. marec, Bruselj Državni sekretar Logar se je udeležil zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve. 
19.–20. marec, Ljubljana V Sloveniji se je mudil posebni kanadski odposlanec za EU in Evropo, veleposlanik Kanade v Nemčiji Stéphan Dion. Ločeno sta ga sprejela minister Erjavec in državni sekretar Mirošič. 
20. marec, Bruselj Državni sekretar Mirošič se je udeležil zasedanja Sveta EU za splošne zadeve. 
20. marec, Ljubljana Minister Erjavec je sprejel članici slovenske narodne skupnosti v Italiji, senatorko v italijanskem parlamentu Tatjano Rojc ter dosedanjo senatorko in poznejšo poslanko v poslanski zbornici italijanskega parlamenta Tamaro Blažina. Srečanju se je pridružil tudi minister za Slovence v zamejstvu in po svetu Gorazd Žmavc. 
20. marec, Ljubljana Na povabilo ministra Erjavca je bila na delovnem obisku v Sloveniji zvezna ministrica za Evropo, integracijo in zunanje zadeve Republike Avstrije dr. Karin Kneissl. 
14   
 
 22. marec, Ljubljana Ministrstvo za zunanje zadeve je v Mestnem muzeju v okviru Strateškega 
foruma Bled organiziralo prvo mednarodno konferenco, v celoti posvečeno sodelovanju Slovenije z državami Latinske Amerike in Karibov. Konferenco je odprl minister Erjavec. 
Državni sekretar Mirošič je v okviru konference Dan Latinske Amerike in 
Karibov nagovoril udeležence gospodarskega panela. 
23.–24. marec, Bled Državni sekretar Mirošič je gostil tradicionalno srečanje držav kvadrilaterale – Slovenije, Avstrije, Liechtensteina in Švice na ravni namestnikov zunanjih ministrov. 
26. marec, Sofija Državni sekretar Mirošič je spremljal predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja na uradnem obisku v Bolgariji. 
28. marec, Budimpešta Državni sekretar Mirošič se je mudil na obisku pri državnem sekretarju za evropske zadeve v kabinetu predsednika vlade Republike Madžarske Szabolcsu Takácsu. Sestal se je sestal tudi s svetovalcem predsednika vlade za zunanjo in varnostno politiko Jozsefom Czukorjem. 
APRIL 
3. april, Ženeva Državni sekretar Logar se je udeležil visokega donatorskega dogodka za odziv na humanitarno krizo v Jemnu. 
3.–4. april, Pariz Državni sekretar Mirošič se je na obisku v Franciji sestal z gostiteljico, ministrico za evropske zadeve Francoske republike Nathalie Loiseau, pogovore pa je opravil tudi v Generalnem sekretariatu za evropske zadeve in Kabinetu predsednika Francoske republike. Drugi dan obiska se je sestal s predsednikom Odbora za evropske zadeve v francoskem senatu Jeanom Bizetom in predsednico Komisije za zunanje zadeve v francoski Nacionalni skupščini Marielle de Sarnez. 
5. april, Ljubljana Državni sekretar Logar je na vljudnostni pogovor sprejel posebnega poročevalca OZN za vprašanja manjšin Fernanda de Varennesa. 
6. april, Brdo pri Kranju Minister Erjavec je nagovoril udeležence 1. nacionalne konference o internacionalizaciji slovenskega gospodarstva. 
Državni sekretar Mirošič je sodeloval na panelu z naslovom Kaj danes 
ponuja podporno okolje pri internacionalizaciji slovenskega gospodarstva ter dobre prakse iz tujine. 
9.–10. april, Praga Državni sekretar Mirošič se je v okviru konzultacij v Češki republiki sestal z Jakubom Dürrom, namestnikom ministra za zunanje zadeve Češke republike, opravil pa je tudi pogovore z Rudolfom Jindrákom, zunanjepolitičnim svetovalcem češkega predsednika, Alešem Chmelařem, državnim tajnikom za evropske zadeve v uradu češkega predsednika vlade ter z Ondřejem Benešíkom, predsednikom Odbora za zadeve EU poslanske zbornice, in drugimi člani tega odbora. 
11. april, Ljubljana Minister Erjavec je gostil ministra za zunanje zadeve Bosne in Hercegovine Igorja Crnadaka. 
11.–12. april, Ljubljana Ob začetku mednarodne konference Kreativni forum Ljubljana je zbrane v Mestnem muzeju Ljubljana pozdravil državni sekretar Mirošič, ob zaključku pa je prisotne nagovoril minister Erjavec. 
13. april, grad Strmol Minister Erjavec se je udeležil slavnostnega podpisa nove petletne pogodbe med družbama Geoplin, d. o. o. Ljubljana, in Gazprom Export LLC. 
15. april, Ljutomer Minister Erjavec je ob začetku regionalnega zasedanja Modela Evropskega parlamenta nagovoril udeležence. 
16. april, Ljubljana Državni sekretar Mirošič je na konzultacijah gostil norveškega državnega sekretarja Audna Halvorsena. 
15    
 
 16. april, Luksemburg Minister Erjavec se je udeležil zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve. 
16. april, Ljubljana Državni sekretar Logar je na razgovor sprejel veleposlanico Francije 
Marion Paradas, veleposlanika ZDA Brenta Hartleya in veleposlanico Združenega kraljestva Sophie Honey. 
17. april, Luksemburg Državni sekretar Mirošič se je udeležil rednega zasedanja Sveta EU za splošne zadeve. 
18. april, Dunaj Državni sekretar Logar je uradno razglasil štirimesečno predsedovanje Slovenije Forumu za varnostno sodelovanje Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi – FSC OVSE. 
19. april, Ljubljana Minister Erjavec se je srečal z ministrom za zveze in množične komunikacije Ruske federacije Nikolajem Nikiforovom kot sopredsedujočim Medvladni slovensko-ruski komisiji za trgovinsko-gospodarsko in znanstveno-tehnično sodelovanje. 
19. april, Ljubljana Minister Erjavec je nagovoril prisotne na okrogli mizi ob 70. obletnici sprejetja Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je organiziralo Ministrstvo za zunanje zadeve v sodelovanju s Fakulteto za družbene vede in Društvom za Združene narode za Slovenijo. 
19. april, Loka pri Mengšu Državni sekretar Mirošič je vodil četrto v nizu strokovnih razprav o prihodnosti EU v organizaciji Ministrstva za zunanje zadeve. 
20. april, Ljubljana Minister Erjavec je vodje diplomatskih predstavništev, akreditiranih v Republiki Sloveniji, gostil na neformalnem druženju v Goriških Brdih. 
23. april, Brdo pri Kranju Minister Erjavec je gostil zasedanje ministrov za zunanje zadeve v okviru vrha Procesa sodelovanja v Jugovzhodni Evropi (PSJVE/SEECP), ki mu je Slovenija predsedovala v obdobju 2017–2018. Ob robu zasedanja se je sestal z namestnico predsednika Vlade Republike Albanije Senido Mesi. 
24. april, London Državni sekretar Mirošič se je pogovarjal s političnim in generalnim direktorjem za multilateralo na britanskem zunanjem ministrstvu Richardom Moorom in s parlamentarnim državnim podsekretarjem na Ministrstvu za izhod Združenega kraljestva iz Evropske unije Robinom Walkerjem. Na povabilo St. Anthony's Collegea Univerze v Oxfordu je državni sekretar slušateljem evropskih študij predaval o odnosu EU z Zahodnim Balkanom ter o varnostnem, političnem in ekonomskem položaju v regiji. 
25. april, New York Državni sekretar Logar se je udeležil dogodka na visoki ravni o vzpostavitvi in vzdrževanju miru, ki ga je sklical predsednik Generalne skupščine OZN Miroslav Lajčák, in interaktivnega dialoga o celovitem in integriranem pristopu OZN do miru. Ob robu dogodkov se je državni sekretar srečal s pomočnikom generalnega sekretarja OZN za politične zadeve Miroslavom Jenčo in z Louise Arbour, posebno predstavnico generalnega sekretarja OZN za mednarodne migracije in generalno sekretarko medvladne konference za pripravo globalnega dogovora o migracijah. 
26. april, Sarajevo Državni sekretar Mirošič, ki je spremljal predsednika Slovenije Boruta Pahorja na obisku v Bosni in Hercegovini, je na Ministrstvu za zunanje zadeve BiH opravil dvostransko srečanje z namestnikom ministra Josipom Brkićem. Udeležil se je tudi Poslovnega foruma Sarajevo in sodeloval na panelu o mednarodni povezanosti Jugovzhodne Evrope. 
27. april, Bruselj Državni sekretar Logar se je udeležil spomladanskega zasedanja ministrov za zunanje zadeve Severnoatlantskega zavezništva. Ob robu zasedanja se je pogovarjal s pomočnikom ameriškega državnega sekretarja Wessom Mitchellom, krajši pogovor pa je opravil tudi z novim ameriškim državnim sekretarjem, Michaelom Pompeom. 
27. april, Skopje Državni sekretar Mirošič se je s predsednikom republike Borutom Pahorjem udeležil srečanja voditeljev in zunanjih ministrov držav Procesa Brdo-Brioni. 
16   
 
 MAJ 
7.–8. maj, Džeda in Riad Državni sekretar Logar je v okviru obiska v Kraljevini Saudovi Arabiji 
z državnim ministrom dr. Nizarjem Madanijem vodil prve politične konzultacije med Slovenijo in Saudovo Arabijo na ravni namestnikov ministrov. 
Državni sekretar je opravil pogovore tudi z generalnim sekretarjem 
Zalivskega sveta za sodelovanje (GCC) Abdulatifom Al Zayanijem, generalnim nadzornikom Centra za humanitarno pomoč kralja Salmana Abdulahom Al Rabeeahom, ministrico za socialne zadeve in delo Jemna Al Kamal in namestnikom ministra za lokalno samoupravo Jemna Aboudom ter s predstavnicama Sveta Šure Kraljevine Sudove Arabije Hodo Al Helaissi in dr. Modi Al Khalaf. 
9. maj, Ljubljana Minister Erjavec je ob dnevu Evrope nagovoril državljane Republike Slovenije. 
9. maj, Ljubljana Državni sekretar Mirošič je ob odločitvi ameriškega predsednika Trumpa o odstopu ZDA od iranskega jedrskega dogovora na pogovor sprejel ameriškega veleposlanika v Sloveniji Brenta Hartleya. 
9.–10. maj, Ljubljana Državni sekretar Mirošič in državni sekretar na Ministrstvu za gospodarstvo Republike Makedonije Zoran Pavlovski sta vodila 11. zasedanje Skupne komisije za gospodarsko sodelovanje med Republiko Slovenijo in Republiko Makedonijo. 
11. maj, Sounio Državni sekretar Logar se je udeležil srečanja ministrov razširjenega formata višegrajske četverice in držav Jugovzhodne Evrope. Ob robu zasedanja je opravil krajše bilateralne pogovore s sodelujočimi ministri Češke, Makedonije in Kosova. 
11. maj, Kijev Državni sekretar Mirošič je ob uradnem obisku predsednika republike Boruta Pahorja v Kijevu opravil pogovor z ukrajinskim zunanjim ministrom Pavlom Klimkinom. Ob tej priložnosti je podpisal memorandum o sodelovanju na gospodarskem področju in memorandum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju na področju geodezije, kartografije, katastra in upravljanja z zemljišči. 
11. maj, Javorca Minister Erjavec in župan Občine Tolmin Uroš Brežan sta simbolično odkrila prestižni znak evropske dediščine (ZED), ki ga je Evropska komisija konec leta 2017 podelila spominski cerkvi Sv. duha v Javorci zaradi pomembne vloge v evropski zgodovini in kulturi. 
14. maj, Bruselj Državni sekretar Mirošič se je udeležil zasedanja Sveta EU za splošne zadeve. 
14.–16. maj, Ljubljana Minister Erjavec je imel uvodni nagovor na 7. mednarodni konferenci Dan Afrike v organizaciji Ministrstva za zunanje zadeve Republike Slovenije in partnerjev. 
Minister Erjavec je skupaj z županom Ljubljane Zoranom Jankovićem v 
atriju Mestne hiše Ljubljana odprl razstavo o baronu Antonu Codelliju, ki je bila del konference. 
Državni sekretar Logar je ob robu konference gostil namestnika ministrice 
za zunanje zadeve in razvoj Republike Gane Mohammada Habiba Tijanija. 
Državni sekretar Mirošič je ob drugem dnevu konference udeležencem 
programa spregovoril o gospodarskih in naložbenih priložnostih. 
15. maj, Pariz Ob 15. obletnici Varnostne pobude proti širjenju orožij za množično uničevanje PSI se je zasedanja na visoki politični ravni udeležil državni sekretar Logar. Ob robu zasedanja se je srečal s podsekretarko na ameriškem ministrstvu za zunanje zadeve Andreo Thompson. 
16. maj, Brdo pri Kranju Minister Erjavec je nagovoril udeležence Nacionalnega foruma o globalnem učenju ter vzgoji in izobraževanju za trajnostni razvoj. 
17   
 
 16.–17. maj, Berlin Državni sekretar Mirošič se je v okviru političnih konzultacij srečal z 
Michaleom Rothom, državnim ministrom na Ministrstvu za zunanje zadeve Zvezne republike Nemčije. 
18. maj, Elsinor Državni sekretar Logar se je udeležil 128. zasedanja Odbora ministrov Sveta Evrope. 
18. maj, Loka pri Mengšu Državni sekretar Mirošič je v gradu Jable vodil peto in hkrati zadnjo okroglo mizo v nizu posvetov z domačo strokovno javnostjo o slovenskih usmeritvah v razpravah o prihodnosti EU in njenih prioritetah. Tema razprave je bila Ekonomska in monetarna unija – EMU. 
18. maj, Stara Fužina Minister Erjavec je skupaj z direktorjem Javnega Zavoda Triglavski narodni Park, mag. Janezom Rakarjem, v Centru TNP Bohinj odprl fotografsko razstavo Divjina Rusije ter prisostvoval podpisu sporazuma o pobratenju Triglavskega narodnega parka in naravnega rezervata Kronocki na Kamčatki. 
22. maj, Ljubljana Ministrstvo za zunanje zadeve je ob dnevu slovenske diplomacije in 25. obletnici članstva Republike Slovenije v Svetu Evrope organiziralo panelno razpravo z naslovom Svet Evrope: demokracija, človekove pravice in vladavina prava na razpotju. Udeležence razprave je uvodoma nagovoril minister Erjavec. 
22. maj, Bruselj Državni sekretar Logar se je udeležil zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve v sestavi ministrov za razvojno sodelovanje. 
23. maj, Madrid Državni sekretar Mirošič se je na političnih konzultacijah srečal z državnim sekretarjem za evropske zadeve na španskem zunanjem ministrstvu Jorgejem Toledom Albiñanom. 
24. maj, Catania Državni sekretar Mirošič se je udeležil tretjega foruma Strategije EU za Jadransko jonsko regijo EUSAIR. V okviru obiska na Siciliji je v Augusti pozdravil pripadnike kontingenta slovenske vojske, ki z večnamensko ladjo Triglav sodelujejo na mednarodni misiji Eunavfor Med Sophia. 
25. maj, Maribor Državni sekretar Logar je nagovoril udeležence dogodka, posvečenega ozaveščanju javnosti o enakosti spolov z naslovom Njen svet je naš svet. 
28. maj, Bruselj Državni sekretar Logar se je udeležil zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve. 
29. maj, Loka pri Mengšu Državni sekretar Mirošič je v gradu Jable odprl mednarodno konferenco z naslovom Modeli gospodarskih diplomacij za učinkovito internacionalizacijo. 
30. maj, Ljubljana Državni sekretar Logar je na pogovor sprejel namestnika pomočnika državnega sekretarja ZDA Matthewa Palmerja, ki se je v Sloveniji mudil na politično varnostnih konzultacijah. 
31. maj, Pariz Državni sekretar Mirošič se je udeležil rednega letnega ministrskega zasedanja OECD. 
JUNIJ 
5.–6. junij, Astana Državni sekretar Mirošič je odprl kazahstansko-slovenski poslovni forum, ki so se ga udeležila zainteresirana slovenska podjetja. Dan prej je skupaj s kazahstanskim ministrom za zdravje Birtanovom Jelžanom Amantajevičem sopredsedoval Skupni slovensko-kazahstanski komisiji za gospodarsko sodelovanje. 
7. junij, Moskva Državni sekretar Mirošič se je kot častni gost udeležil sprejema, ki ga je organiziralo veleposlaništvo Republike Slovenije v Moskvi ob prihajajočem dnevu državnosti in imel ob tej priložnosti slavnostni nagovor. 
9. junij, Ljubljana Državni sekretar Logar je v Vili Podrožnik nagovoril veleposlanike Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi – OVSE pod okriljem slovenskega predsedovanja Forumu za varnostno sodelovanje OVSE. 
18   
 
 11. junij, Split Državni sekretar Logar se je udeležil ministrskega srečanja držav članic 
Srednjeevropske pobude v organizaciji predsedujoče države, Republike Hrvaške. 
12. junij, Ljubljana Državni sekretar Logar je na pogovor sprejel Paula Packerja, predsedujočega Komisiji za zaščito ameriške dediščine v tujini. 
13.–14. junij, London Državni sekretar Mirošič se je udeležil Investicijskega foruma z naslovom Združeno kraljestvo Centralna Evropa. Ob robu foruma se je srečal z državnim ministrom v britanskem zunanjem ministrstvu Alanom Duncanom in predsednikom zunanjepolitičnega odbora v Poslanski zbornici Westminstrskega parlamenta ter imel predavanje v Chatham Housu. 
21. junij, Piran Minister Erjavec se je kot eden od slavnostnih govorcev udeležil slovesnosti ob 10. obletnici delovanja Evro-sredozemske univerze – EMUNI. 
23. junij, Ljubljana Državni sekretar Mirošič je v okviru slovensko-brazilskega poslovnega forum in IV. Mednarodnega srečanja World Company Award nagovoril udeležence slavnostnega dogodka. 
25. junij, Bruselj Državni sekretar Logar se je udeležil zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve. 
26. junij, Haag Na pobudo Združenega kraljestva, ZDA, Francije in Nemčije je potekalo izredno zasedanje Konference pogodbenic Konvencije o prepovedi kemičnega orožja, ki se ga je udeležil državni sekretar Logar. 
26. junij, Luksemburg Državni sekretar Mirošič se je udeležil Sveta EU za splošne zadeve. 
27. junij, København Državni sekretar Logar se je skupaj z visokimi predstavniki evropskih in drugih držav v zunanjem ministrstvu Kraljevine Danske udeležil konference o reformnih procesih v Ukrajini. 
28.–29. junij, Rim Državni sekretar Mirošič je nastopil na panelu 2. zasedanja Rimskega sredozemskega foruma z naslovom Novo zavezništvo za deljeno varnost in vključujočo rast, ki je pod pokroviteljstvom italijanske vlade potekal v Poslanski zbornici Italijanske republike. Med obiskom v Rimu se je srečal še z državno sekretarko Emanuelo Claudio Del Re in generalno sekretarko Elisabetto Belloni na italijanskem ministrstvu za zunanje zadeve in mednarodno sodelovanje. 
29. junij, Ljubljana Državni sekretar Logar je v okviru javnega natečaja ministrstva podelil priznanje Nini Trček, avtorici izbranega znanstvenega članka na temo Mednarodnega kazenskega sodišča. 
JULIJ 
4. julij, Ljubljana Državni sekretar Mirošič je na delovni pogovor sprejel veleposlanika Zvezne republike Nemčije Klausa Riedla. 
5. julij, Vilpože Državni sekretar Mirošič se je udeležil petega letnega delovnega srečanja predsednikov Republike Avstrije, Republike Hrvaške in Republike Slovenije. 
6. julij, Ljubljana Državni sekretar Mirošič je na poslovilni obisk ob zaključku mandata ločeno sprejel Willema Alberta Gerarda Van de Voordeja, veleposlanika Kraljevine Belgije v Republiki Sloveniji s sedežem na Dunaju, in Brenta Hartleya, veleposlanika ZDA v Sloveniji. 
9. julij, London Državni sekretar Mirošič se je udeležil srečanja zunanjih ministrov Berlinskega procesa. 
16. julij, Bruselj Državni sekretar Mirošič se je udeležil zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve. 
20. julij, Bruselj Državni sekretar Mirošič se je udeležil zasedanja Sveta EU za splošne zadeve. 
19   
 
 28. julij, Kranjska gora Minister Erjavec se je udeležil spominske slovesnosti pri Ruski kapelici 
pod Vršičem in se srečal z vodjem ruske delegacije ministrom za digitalni razvoj, komunikacije in množične medije Konstantinom Noskovom. 
AVGUST 
1. avgust, Ljubljana Državni sekretar Logar je na vljudnostni pogovor sprejel poveljnika združenega poveljstva sil Nata v Neaplju in poveljnika ameriških pomorskih sil v Evropi in Afriki, admirala Jamesa G. Fogga III. 
30.–31. avgust, Dunaj Minister Erjavec se je udeležil neformalnega srečanja ministrov za zunanje zadeve EU (Gymnich). 
SEPTEMBER 
1. september, Dubrovnik Državni sekretar Mirošič se je v imenu ministra Erjavca udeležil konference Dubrovnik forum 2018, tokrat pod naslovom Krepitev odpornosti Sredozemlje, Evropa in Zahodni Balkan. 
5. september, Banjaluka Državni sekretar Logar se je udeležil neformalnega ministrskega srečanja Procesa sodelovanja v jugovzhodni Evropi – SEECP. 
6. september, Krynica-Zdrój Državni sekretar Mirošič se je udeležil 28. ekonomskega foruma pod naslovom Evropa skupnih vrednot ali Evropa skupnih interesov in nastopil na glavnem plenarnem zasedanju z naslovom Brexit in prihodnost Evropske unije. 
9. september, Izola Državni sekretar Mirošič je ob zaključku 16. diplomatske regate v organizaciji koprskega jadralnega kluba Veter in pod častnim pokroviteljstvom ministra za zunanje zadeve nagovoril udeležence. 
9. september, Bazovica Državni sekretar Mirošič se je v imenu Vlade Republike Slovenije udeležil osrednje spominske slovesnosti pri spomeniku na gmajni pri vasi Bazovica in skupaj z generalnim konzulom Republike Slovenije v Trstu Vojkom Volkom položil venec na grob leta 1930 ustreljenih junakov. 
10.–11. september, Bled Minister Erjavec je odprl 13. strateški forum Bled – BSF, tokrat pod sloganom Onkraj razlik. Ob robu BSF se je minister sestal z generalnim sekretarjem OVSE Thomasom Gremingerjem. 
Državni sekretar Mirošič je v okviru BSF nastopil na panelu z naslovom 
Evropska unija: Kaj nas združuje. Ob robu foruma je na neformalnem kosilu gostil namestnike zunanjih ministrov in državne sekretarje, ki so se udeležili foruma. Prav tako je nastopil na okrogli mizi z naslovom Sredozemska dimenzija OVSE – Mladi in varnost, ki je potekala v okviru foruma za mlade – Young BSF. 
Državni sekretar Logar se je ob robu BSF srečal z namestnico palestinskega 
ministra za evropske zadeve dr. Amal A. Jadou, z državnim ministrom za zunanje zadeve Šrilanke Vasantho Senanayakejem, s predsednikom Skupščine držav pogodbenic Mednarodnega kazenskega sodišče O-Gon Kwonom ter z namestnikom pomočnika državnega sekretarja ZDA Matthewom Palmerjem. Še pred začetkom foruma je opravil redne bilateralne politične konzultacije z namestnikom zunanjega ministra Kazahstana Romanom Vasilenkom. Ob robu BSF je na delovnem kosilu gostil tudi generalno sekretarko Evropske službe za zunanje delovanje – EEAS Helgo Mario Schmid. 
Ob zaključku BSF je udeležence nagovoril državni sekretar Logar. 
20   
 
 12. september, Brdo pri Kranju Državni sekretar Mirošič je gostil poslovilno kosilo za apostolskega nuncija 
Svetega sedeža v Republiki Sloveniji in doajena diplomatskega zbora v Republiki Sloveniji Nj. eksc. nadškofa Juliusza Janusza ob zaključku mandata. 
14. september, Ljubljana Minister Karl Erjavec je predal posle novemu ministru za zunanje zadeve dr. Miroslavu Cerarju. 
14. september, Celje Minister dr. Cerar in minister za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravko Počivalšek sta nagovorila udeležence 7. posveta ekonomskih svetovalcev in Dneva slovenske gospodarske diplomacije na 51. poslovno-sejemski prireditvi MOS. 
18. september, Bruselj Državni sekretar mag. Božič se je udeležil zasedanja Sveta EU za splošne zadeve. 
24. september, New York Minister dr. Cerar se je skupaj s predsednikom Republike Slovenije Borutom Pahorjem udeležil Mirovnega vrha Nelsona Mandele ter se sestal z državnim ministrom za zunanje zadeve Združenih arabskih emiratov dr. Anwarjem Gargashem. Udeležil se je tudi neformalnega srečanja zunanjih ministrov držav članic EU. 
25. september, Ljubljana Državna sekretarka Leskovar je na pogovor sprejela Hiroakija Ishizuko, predsednika japonske agencije za nove energetske in industrijske tehnologije NEDO. 
27. september, Bled Državni sekretar mag. Božič je ob zaključku mandata veleposlanice Republike Hrvaške v Republiki Sloveniji Vesne Terzić priredil poslovilno kosilo. 
27. september, New York Minister dr. Cerar se je udeležil srečanja neformalne ministrske mreže za Mednarodno kazensko sodišče MKS, srečanja Skupine prijateljev mediacije in zasedanja Varnostnega sveta OZN na temo Severne Koreje, ki ga je vodil ameriški državni sekretar Michael Pompeo. Minister se je prav tako sestal z zunanjima ministroma Kolumbije in Irana. 
28. september, Washington Minister dr. Cerar se je v okviru obiska v Washingtonu skupaj s predsednikom republike Borutom Pahorjem udeležil prireditve ob 20. obletnici delovanja ITF Ustanove za krepitev človekove varnosti in obiskal Spominski muzej holokavsta. Minister se je srečal tudi s slovensko skupnostjo iz Washingtona in okolice. 
OKTOBER 
2. oktober, Bled Državni sekretar mag. Božič je ob zaključku mandata veleposlanika Republike Bolgarije v Republiki Sloveniji Dimitra Ivanova Abadjieva priredil poslovilno kosilo. 
4. oktober, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič je sprejel veleposlanico Kazuko Shiraishi, posebno odposlanko japonske kandidature za EXPO 2025 v Osaki. 
5. oktober, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič je na predstavitveni obisk sprejel veleposlanico Francoske republike v Republiki Sloveniji Florence Ferrari. 
5. oktober, Ljubljana Državna sekretarka Leskovar je sprejela skupino 76 diplomatov in uslužbencev Ministrstva za zunanje zadeve Islandije, ki so se mudili na študijskem obisku na ministrstvu. 
5. oktober, Ljubljana Minister dr. Cerar je nagovoril udeležence promocijskega dogodka za predstavitev delovanja štipendijskih skladov Kerže, ki je potekal v prostorih ministrstva. 
8. oktober, Barcelona Državni sekretar mag. Božič se je mudil na III. regionalnem forumu Unije za Sredozemlje. 
10. oktober, Ljubljana Minister dr. Cerar in državna sekretarka Leskovar sta sprejela visoko komisarko OZN za človekove pravice Michelle Bachelet, ki se je udeležila posveta o delovanju Sveta OZN za človekove pravice. 
21   
 
 10. oktober, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič je na predstavitveni obisk sprejel 
veleposlanico Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske v Republiki Sloveniji Sophie Honey. 
10. oktober, Bled Minister dr. Cerar je kot častni govornik odprl konferenco Tveganja in priložnosti za slovensko zunanje gospodarstvo. 
15. oktober, Luksemburg Minister dr. Cerar se je udeležil zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve. 
16. oktober, Luksemburg Državni sekretar mag. Božič se je udeležil zasedanja Sveta EU za splošne zadeve. 
16. oktober, Adis Abeba Državna sekretarka Leskovar se je v okviru prvega uradnega obiska predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja v Etiopiji srečala z Albertom Muchango in Victorjem Harissonom, komisarjema Afriške unije za gospodarske zadeve ter trgovino in industrijo. 
22. oktober, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič se je sestal s predstavniki Slovensko-nemške gospodarske zbornice, italijanske Agencije za promocijo trgovine, Ameriške gospodarske zbornice Slovenije in Britansko-slovenske gospodarske zbornice. 
24. oktober, Maribor Državni sekretar mag. Božič je kot eden od častnih govornikov odprl investicijsko konferenco East Slovenia Investment Compass (ESIC 2018). 
24. oktober, Skopje Minister dr. Cerar se je v okviru svojega prvega uradnega obiska v Republiki Makedoniji sestal s predsednikom države dr. Gorgeem Ivanovom in s predsednikom vlade Zoranom Zaevom. Skupaj z gostiteljem, zunanjim ministrom Republike Makedonije Nikolo Dimitrovom, sta po opravljenih pogovorih slavnostno odprla nove prostore slovenskega veleposlaništva v Skopju. 
24. oktober, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič je na predstavitveni obisk sprejel veleposlanika Kraljevine Španije Joséja Luisa de la Peño in veleposlanika Republike Irske Mylesa Patricka Geirana. 
25. oktober, Sofija Minister dr. Cerar se je mudil na uradnem obisku v Republiki Bolgariji. Srečal se je z gostiteljico Ekaterino Zaharievo, ministrico za zunanje zadeve Republike Bolgarije, sprejela pa sta ga tudi predsednik republike Rumen Radev in podpredsednik Narodnega Sobranja Emil Hristov. Ob robu obiska je skupaj z ministrico Zaharievo slovesno odprl prostore Veleposlaništva Republike Slovenije v Sofiji. 
26. oktober, Ljubljana Minister dr. Cerar je z uvodnim nagovorom odprl posvet in razstavo Slovenija – referenčna država zelene mobilnosti. 
26. oktober, New York Državna sekretarka Leskovar se je udeležila odprte razprave Varnostnega sveta OZN o ženskah, miru in varnosti. 
27. oktober, Praga Minister dr. Cerar se je udeležil 100. obletnice ustanovitve Češkoslovaške republike. Ob robu obiska se je srečal z novim ministrom za zunanje zadeve Češke republike Tomášem Petříčkom. 
NOVEMBER 
6. november, Ljubljana Minister dr. Cerar je pred srečanjem z ministrico za Evropo, integracije in zunanje zadeve Republike Avstrije dr. Karin Kneissl sprejel predstavnike slovenske narodne skupnosti v Avstriji. 
7. november, Dunaj Minister dr. Cerar se je mudil na delovnem obisku v Avstriji. Srečal se je s predsednikom parlamenta Wolfgangom Sobotko in avstrijsko zvezno ministrico za Evropo, integracijo in zunanje zadeve dr. Karin Kneissl. 
22   
 
 7. november, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič se je srečal z veleposlanikom Kraljevine 
Nizozemske Bartom Twaalfhovenom. Istega dne je na predstavitvena srečanja ločeno sprejel veleposlanico Republike Turčije Esen Altuğ, veleposlanico Republike Madžarske Edit Szilágyiné Bátorfi, veleposlanika Švicarske konfederacije Denisa Knobla in veleposlanika Italijanske republike Paola Trichila. 
9. november, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič se je srečal z veleposlanikom Ljudske republike Bangladeš Mohammedom Abu Zafarjem. 
11. november, Bukarešta Državni sekretar mag. Božič se je mudil na obisku v Romuniji. Sestal se je z ministrom brez listnice, zadolženim za evropske zadeve, Victorjem Negrescujem in z državnim sekretarjem Georgeem Ciambo. 
12. november, Bruselj Državni sekretar mag. Božič se je udeležil zasedanja Sveta EU za splošne zadeve. 
13. november, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič se je udeležil 41. seje Svetovalnega odbora ITF – Ustanove za krepitev človekove varnosti. 
14. november, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič je na predstavitveni obisk sprejel veleposlanika Črne gore v Republiki Sloveniji dr. Vujico Lazovića. 
15. november, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič je na predstavitveni obisk sprejel veleposlanika Republike Albanije v Republiki Sloveniji Pëllumba Qazimija. 
16. november, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič se je srečal z namestnikom ministra za zunanje zadeve Republike Turčije in direktorjem za zadeve EU Farukom Kaymakcıjem, ki se je v Ljubljani udeležil 42. zasedanja Trilateralne komisije. 
19. november, Bruselj Državni sekretar mag. Božič se je udeležil izrednega zasedanja Sveta EU za splošne zadeve na temo brexita. 
19. november, Bruselj Minister dr. Cerar se je udeležil zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve. 
19. november, Ljubljana Državna sekretarka Leskovar je na pogovor sprejela članico Izvršnega odbora Palestinske osvobodilne organizacije in posebno odposlanko predsednika Palestinske nacionalne oblasti dr. Hanan Ashrawi. 
20. november, grad Strmol Minister dr. Cerar se je na delovnem srečanju sestal z madžarskim ministrom za zunanje zadeve in trgovino Pétrom Szijjártom. 
22. november, Berlin Državni sekretar mag. Božič se je v okviru političnih konzultacij z Nemčijo srečal z državnim ministrom Michaelom Rothom. Pogovore je opravil tudi v uradu nemške zvezne kanclerke. 
23. november, Brdo pri Kranju Državni sekretar mag. Božič je na poslovilnem delovnem kosilu gostil grškega veleposlanika v Sloveniji Nicolasa Protonotariosa. 
26. november, Ljubljana Minister dr. Cerar se je pred srečanjem z ministrom za zunanje zadeve in mednarodno sodelovanje Italijanske Republike Enzom Moaverom Milanesijem sestal s predstavniki slovenske narodne skupnosti v Italiji. 
26. november, Bruselj Državna sekretarka Leskovar se je udeležila zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve v sestavi ministrov za razvojno sodelovanje. 
27. november, Tirana Minister dr. Cerar se je na povabilo zunanjega ministra Republike Albanije Ditmirja Bushatija mudil na uradnem obisku v Albaniji. V okviru obiska sta se ministra udeležila poslovnega foruma. Minister dr. Cerar se je sestal tudi s predsednikom države Ilirjem Meto in predsednikom vlade Edijem Ramo. 
27. november, Rim Minister dr. Cerar je opravil delovno srečanje z ministrom za zunanje zadeve in mednarodno sodelovanje Italijanske republike Enzom Moaverom Milanesijem. 
27. november, Akra Državni sekretar mag. Božič se je z gospodarsko delegacijo mudil na delovnem obisku v Gani, kjer se je srečal z namestnikom ministrice za zunanje zadeve in regionalno integracijo Tijanijem ter slavnostno nagovoril slovensko ganski poslovni forum. 
23   
 
 28. november, Vatikan Minister dr. Cerar se je na splošni avdienci srečal s papežem Frančiškom. 
V okviru obiska pri Svetem sedežu je opravil pogovore z gostiteljem, sekretarjem Svetega sedeža za odnose z državami nadškofom Paulom Richardom Gallagherjem, sprejel pa ga je tudi državni tajnik Svetega sedeža, kardinal Pietro Parolin. 
28. november, Rim Minister dr. Cerar se je srečal z velikim kanclerjem Suverenega malteškega viteškega reda Albrechtom Freiherrom von Boeselagerjem. 
30. november, St. Stefan ob Stainz Predstavniki Republike Slovenije in Dežele Štajerske so se sestali na 5. zasedanju Skupnega odbora Slovenija-Štajerska, ki sta mu sopredsedovala minister dr. Cerar in štajerski deželni glavar Hermann Schützenhöfer. 
DECEMBER 
3. december, Berlin Minister dr. Cerar se je na delovnem obisku srečal z ministrom za zunanje zadeve Zvezne republike Nemčije Heikom Maasom. V okviru obiska se je srečal tudi s predsednikom nemškega zveznega parlamenta dr. Wolfgangom Schäublejem. 
4.–5. december, Bruselj Minister dr. Cerar se je udeležil zasedanja zunanjih ministrov Severnoatlantskega zavezništva. Ob robu zasedanja je minister opravil nekaj bilateralnih pogovorov, med drugim z ministrico za zunanje zadeve Norveške Ine Marie Eriksen Søreide in z ministrom za zunanje zadeve Makedonije Nikolo Dimitrovom. 
6. december, Milano Minister dr. Cerar se je udeležil otvoritvenega zasedanja 25. Ministrskega sveta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi. 
6. december, Begunje Na sedežu podjetja Elan, d. o. o., je potekal poslovni dogodek v okviru aktivnosti Business-to-Diplomacy (B2D). Na povabilo državnega sekretarja mag. Božiča in predsednika uprave podjetja Elan Jeffreyja Tirmana so se obiska udeležili številni tuji diplomati. 
7. december, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič se je srečal z veleposlanico Republike Srbije v Republiki Sloveniji Zorano Vlatković. 
10. december, Bruselj Minister dr. Cerar se je udeležil zasedanja Sveta EU za zunanje zadeve. 
11. december, Ljubljana Ob mednarodnem dnevu človekovih pravic je na Pravni fakulteti v Ljubljani potekala okrogla miza z naslovom Pregled: 70 let človekovih pravic. Dogodek sta skupaj z Ministrstvom za zunanje zadeve organizirala Pravna fakulteta Univerze v Ljubljani in Veleposlaništvo Kraljevine Nizozemske. Udeležence dogodka je uvodoma nagovoril minister dr. Cerar. 
11. december, Bruselj Državni sekretar mag. Božič se je udeležil zasedanja Sveta EU za splošne zadeve. 
13. december, Ljubljana Državna sekretarka Leskovar je na vljudnostni obisk sprejela generalnega direktorja za evropske zadeve v ministrstvu za zunanje zadeve Kitajske Chena Xuja, ki je pred tem pogovarjal s političnim direktorjem Marnom in generalno direktorico za gospodarsko in javno diplomacijo Suhadolnik. 
13. december, Ljubljana Državna sekretarka Leskovar je na vljudnosti obisk sprejela političnega direktorja Oleksija Makejeva in generalnega direktorja prvega evropskega direktorata ministrstva za zunanje zadeve Ukrajine Vasila Himinica, ki sta se mudila v Ljubljani na dvostranskih konzultacijah med Slovenijo in Ukrajino. Konzultacije je na slovenski strani vodil politični direktor/ generalni direktor Matej Marn. 
13.–14. december, Washington Minister dr. Miro Cerar se je prvi dan obiska v Washingtonu mudil v Kongresu Združenih držav Amerike, kjer je opravil pogovor s senatorko Amy Klobuchar iz Minnesote in se srečal tudi z nekaterimi drugi člani ameriškega senata. Naslednjega dne se je sestal z gostiteljem, državnim sekretarjem Michaelom Pompeom, in s svetovalcem ameriškega predsednika za nacionalno varnost Johnom Boltonom. 
24   
 
 14. december, Ljubljana Državna sekretarka Leskovar je gostila srečanje z veleposlanicami 
Avstrije, Češke, Francije, Slovaške, Srbije, Turčije in Združenega kraljestva v Sloveniji. 
17. december, Ljubljana Državni sekretar mag. Božič je na vljudnostno srečanje sprejel novoimenovano veleposlanico Republike Ciper s sedežem na Dunaju Eleno Rafti. 
18. december, Ljubljana V Ministrstvu za zunanje zadeve se je na prvi seji sestal Strateški svet za zunanje zadeve, ki ga vodi minister dr. Cerar. 
21. december, Ljubljana Minister dr. Cerar se je sestal s predstavniki Društva slovenskih pisateljev, Slovenske filantropije, Mednarodnega PEN in Sloge, ki so nanj naslovili javni poziv slovenski vladi in diplomaciji za dejavnejšo vključitev pri rešitvi aktualne humanitarne krize v Jemnu. 
25   
 STRATEŠKI 
FORUM 
BLED 
2   
 
 Trinajsta mednarodna konferenca Strateški forum Bled (ang. Bled Strategic Forum – BSF ) je potekala 10. in 11. 
septembra 2018 pod naslovom Onkraj razlik (ang. Bridging the divide ) in znova omogočila razpravo o aktualnih 
političnih, varnostnih in razvojnih problematikah. 
Otvoritev BSF 2018 
Foto: Tamino Petelinšek/ STA 
Kot gostiteljica tradicionalnega foruma, ki vsako leto privabi predstavnike politike, gospodarstva, akademike in nevladnike iz vsega sveta, se Slovenija s spodbujanjem konstruktivnega dialoga in iskanjem miroljubnih pristopov za učinkovito reševanje regionalnih in globalnih problematik izkazuje kot aktivna članica mednarodne skupnosti. Obenem forum predstavlja priložnost za izvedbo številnih dvostranskih srečanj in obiskov ob robu konference. 
Forum, ki ga Ministrstvo za zunanje zadeve pripravlja v sodelovanju s Centrom za evropsko prihodnost, se vedno 
bolj uveljavlja kot blagovna znamka in izboljšuje prepoznavnost Republike Slovenije. Vsako leto si prizadevamo za sodelovanje s širokim naborom akterjev, med njimi Evropsko unijo, Organizacijo združenih narodov, drugimi svetovnimi in regionalnimi organizacijami, nevladno in akademsko sfero, gospodarstvom in drugimi sorodnimi forumi. 
V letu 2018 je več kot 1250 udeležencev foruma lahko izbiralo med 44 različnimi dogodki, v okviru katerih je več kot 200 
govorcev z različnih vidikov obravnavalo tematiko, ki zadeva evropsko in globalno varnost, prav tako pa tudi številne problematike, s katerimi se ukvarja mednarodna skupnost, med njimi ključna vprašanja razvoja, človekovih pravic, miru in varnosti ter tehnologije, kar je skladno s prednostnimi nalogami slovenske zunanje politike. 
Politično-varnostni forum (ang. 
Political-security Bled Strategic Forum ) je gostil naslednje razprave: 
• Panel voditeljev, 
• Pregled stanja po svetu (V sodelovanju s Politico.), 
• Posebni panel, 
• Motivacijski pogovor: iz oči v oči z Aleksandrom Čeferinom, 
• Polnočna razprava – Več prostora za mizo: doseganje enakosti spolov (V sodelovanju z Global Diplomacy 
Lab. Gostitelj je bila družba za svetovanje The Boston Consulting Group .), 
• Evropska unija: kaj nas še združuje?, 
• Vsak zase smo obsojeni na neuspeh: skupaj za trajnostno prihodnost , 
• Digitalni most: preobrazba za institucionalno odpornost (V sodelovanju s Centrom za evropsko prihodnost 
in zunanjim ministrstvom ZDA.), 
• Mediacija v novem večpolarnem svetu – med pričakovanji in stvarnostjo, 
• Sistem kibernetske varnosti: zagotavljanje odpornosti (V sodelovanju s Siemensom.), 
• Mednarodno kazensko sodišče: 20 let Rimskega statuta – kako naprej? , 
• Človek v dobi tehnologije (V sodelovanju z IBM.), 
27   
 
 • Premagovanje ločnic zaupanja med ljudmi in institucijami (V sodelovanju z Global Diplomacy Lab.), 
• Zahodni Balkan: izgubljena leta ali novo upanje? (V sodelovanju z Rikom in European Fund for the Balkans .) 
in 
• Podnebne spremembe in varnostna dinamika. 
BSF 2018 – Razprava Zahodni Balkan: Izgubljena leta ali novo upanje? 
Foto: Tamino Petelinšek/STA 
Poslovni forum (ang. Business Bled Strategic Forum ), ki predstavlja pomemben element gospodarske diplomacije, 
je odkrival gospodarske priložnosti in se posvetil ključnim tematikam evropskega in globalnega gospodarskega in finančnega sistema. Sodelovanje institucionalnih partnerjev (Ameriška gospodarska zbornica Slovenije, Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo, Slovenska turistična organizacija, Pristop, Microsoft) je pripomoglo k uresničevanju dolgoročnega cilja, ki je večje vključevanje ter udeležba uspešnih in prepoznavnih predstavnikov gospodarstva. 
V okviru poslovnega foruma so potekale naslednje razprave: 
• Zajtrk AmCham Business Leaders Club – Snovanje (digitalne) prihodnosti dela: kako zgraditi most med 
človekom in tehnologijo? (V sodelovanju z AmCham Slovenia.), 
• 2. panel: Premagajmo ločnico: človeški možgani in umetna inteligenca, 
• 3. panel: Prehod iz fizične v digitalno družbo (V sodelovanju z Microsoftom.), 
• 4. panel: Svetle in temne plati hiperpovezanega sveta, 
• InvestTalk Slovenija 2.0 (V sodelovanju z Družbo za upravljanje terjatev bank.) in 
• Vpliv novih tehnologij na turizem – znanstvena fantastika ali realnost? Turizem kot vzvod kulturnega sodelovanja (V sodelovanju z Ministrstvom za gospodarski razvoj in tehnologijo Republike Slovenije in 
Slovensko turistično organizacijo.). 
V času Foruma smo v sodelovanju s partnerji soorganizirali tudi številne stranske dogodke: 
• Diaspora kot most v sodobnih mednarodnih odnosih (V sodelovanju z Uradom Vlade Republike Slovenije za 
Slovence v zamejstvu in po svetu.), 
• Vloga uprav za nacionalno varnost v jugovzhodni Evropi pri zagotavljanju kibernetske varnosti (V sodelovanju z Uradom Vlade Republike Slovenije za varovanje tajnih podatkov.), 
• Deviktimizacija žrtev (V sodelovanju z ITF – Ustanovo za krepitev človekove varnosti.), 
• Vključevanje, pogojevanje ali oboje? Varnost in pravna država ob novi evropski perspektivi (V sodelovanju 
z IISG – Integrativnim upravljanjem notranje varnosti v regiji.), 
• Preživeli: Konec molka o spolni zlorabi otrok (Branje knjige z Eirliani Abdul Rahman.), 
• Prenos Evropskega soglasja v prakso: Politične fundacije kot gradniki mostov pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja (V sodelovanju z Evropsko mrežo političnih fundacij.), 
• Young BSF – Preprečevanje konfliktov, vzpostavljanje miru in mediacija (V sodelovanju z Univerzo Doshisha, 
Japonska, in Fakulteto za družbene vede, Slovenija.) in 
• Young BSF – Sredozemska razsežnost OVSE – mladi in varnost (V sodelovanju z Veleposlaništvom Italijanske 
republike v Sloveniji.). 
28   V dneh med 7. in 10. septembrom je v Ljubljani potekal Strateški forum Bled za mlade (ang. Young Bled Strategic 
Forum ), ki je vidnim posameznikom ponudil prostor za razpravo o globalnih izzivih in priložnostih. Ta dogodek že osmo 
leto zapored združuje več kot 70 mladih voditeljev, podjetnikov, diplomatov, politikov, aktivistov in intelektualcev iz 
tujine in Slovenije, ki so se tokrat ukvarjali z vprašanjem premostitve razdora med različnimi generacijami, pripravili pregled stanja in oblikovali priporočila glede prihodnosti Zahodnega Balkana. Prvič v zgodovini foruma so štirje mladi predstavniki v vlogi govorcev sodelovali tudi v izbranih politično-varnostnih razpravah. 
Celotno poročilo o dogodku je dostopno na spletnem naslovu: www.bledstrategicforum.org/publications/. 
29   
 VPRAŠANJA 
NASLEDSTVA 
3    
 
 Na področju nasledstva je imela Slovenija v letu 2018 še naprej dejavno vlogo pri reševanju odprtih nasledstvenih vprašanj in celostni implementaciji Sporazuma o vprašanjih nasledstva. Opravljena je bila prodaja rezidence SFRJ v New Yorku, od česar je Sloveniji pripadlo 14 % kupnine. Prav tako so potekale tudi aktivnosti glede preostalih štirih nepremičnin nekdanje SFRJ v New Yorku (misija SFRJ), Bernu, Tokiu in Bonnu, katerih prodaja je predvidena za leto 2019. 
Odbor ministrskih namestnikov Sveta Evrope za 
človekove pravice je 15. marca sprejel končno resolucijo, s katero se je uradno zaključil nadzor nad implementacijo sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Ališić v delu, ki se nanaša na obveznosti Slovenije. Ta odločitev predstavlja veliko priznanje Sloveniji, da je v kratkem času sprejela vrsto ustreznih ukrepov, ki so omogočili izvršitev sodbe v celoti. Slovenija je tako znova izkazala svojo zavezanost spoštovanju načel mednarodnega prava in izpolnjevanju obveznosti iz sodb mednarodnih sodišč. Pomemben premik se je zgodil tudi na področju nasledstva nepremičnega in premičnega premoženja SFRJ, saj je novembra v Beogradu potekalo prvo zasedanje skupnega odbora držav naslednic. Skupni odbor je sprejel poslovnik in obravnaval aktivnosti držav naslednic. Slovenija in Srbija sta začeli pripravljati strokovna merila za presojo nasledstva predmetov kulturne dediščine, ki bodo omogočila objektivno razdelitev predmetov kulturne dediščine državam naslednicam. Strokovnjaki obeh držav so se doslej sestali dvakrat. Države naslednice SFRJ so se prav tako dogovorile o razdelitvi sredstev, ki so SFRJ pripadla v okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino iz Ženeve. Slovenija je iz tega naslova prejela 75 tisoč švicarskih frankov. 
Stavba v New Yorku na Park aveniji v kateri je bila rezidenca nekdanje SFRJ 
Foto: Sebastjan Kopušar/Delo 
Prvo zasedanje Skupnega odbora za nasledstvo po Prilogi A Sporazuma o vprašanjih nasledstva Foto: Arhiv MZZ 
31   
 MEJE 
4   
 Republika Slovenija je v letu 2018 nadaljevala izvajanje končne razsodbe o meji med Republiko Slovenijo in Republiko 
Hrvaško z dne 29. 6. 2017, kolikor je bilo to mogoče brez sodelovanja druge strani. Zaradi nezmožnosti izvajanja prava Evropske unije na svojem celotnem območju je Slovenija 13. 7. 2018 pred Sodiščem Evropske unije vložila tožbo po 259. členu Pogodbe o delovanju EU zoper Hrvaško zaradi neizpolnitve obveznosti. Ministrstvo za zunanje zadeve je med letom sodelovalo z drugimi pristojnimi organi in vladnimi službami Republike Slovenije pri izvajanju Zakona o ureditvi določenih vprašanj zaradi končne razsodbe arbitražnega sodišča (ZUVRAS), s katerim je Vlada Republike Slovenije opredelila posebna proračunska sredstva za zagotavljanje pravic slovenskih državljanov z območij, ki jih razsodba neposredno zadeva. Ministrstvo je poleg tega nudilo pomoč in usmeritve drugim vladnim resorjem za celovit prenos z arbitražo določene mejne črte v dokumente in aktivnosti. V novembru 2018 je Slovenija Hrvaško ponovno pozvala k ustanovitvi skupnih organov za izvršitev arbitražne razsodbe in izvedbo demarkacije. 
33   
 DIREKTORAT ZA 
SKUPNO ZUNANJO IN 
VARNOSTNO POLITIKO 
5   
 
 Minister za zunanje zadeve se je redno udeleževal uradnih zasedanj Sveta EU za zunanje zadeve (Svet EU) v Bruslju in 
Luksemburgu. Sodeloval je na dveh neuradnih srečanjih ministrov (Gymnich), februarja v Sofiji in avgusta na Dunaju, katerim so se skladno z ustaljeno prakso v določenih delih pridružili tudi ministri za zunanje zadeve držav kandidatk za članstvo v EU. Neuradno so se ministri za zunanje zadeve EU srečali tudi septembra ob robu splošne razprave 73. zasedanja Generalne skupščine OZN v New Yorku, kjer so se udeležili še t. i. transatlantske večerje, ki jo je gostil 
ameriški državni sekretar Michael Pompeo. Ob robu zasedanj Sveta EU je potekalo nekaj neuradnih srečanj z visokimi predstavniki tretjih držav (s palestinskim predsednikom Mahmudom Abbasom ter zunanjimi ministri Moldavije, Ukrajine, Republike Koreje, Makedonije in Albanije). 
Neformalno zasedanje ministrov za zunanje zadeve februarja v Sofiji Foto: EU 
Politični direktor se je redno udeleževal srečanj političnih direktorjev EU in opravil več konzultacij na temo skupne zunanje in varnostne politike. Predstavniki Slovenije so tudi na nižjih ravneh – v okviru pripravljalnih delovnih teles sveta – dejavno sooblikovali skupno zunanjo in varnostno politiko EU, uveljavljali slovenske interese in tako krepili prepoznavnost Slovenije v EU. 
Minister dr. Miroslav Cerar se je novembra ob robu zasedanja Sveta EU srečal z visoko predstavnico Unije za zunanje 
zadeve in varnostno politiko Federico Mogherini. Strateškega foruma Bled se je udeležila generalna sekretarka Evropske službe za zunanje delovanje Helga Schmid, ki jo je na delovnem kosilu gostil državni sekretar Andrej Logar. 
Med letom so se ločeno ali ob robu zasedanj Sveta EU odvijala redna srečanja političnih direktorjev EU, marca pa so 
na Dunaju potekali tristranski pogovori političnih direktorjev Slovenije, Avstrije in Hrvaške. 
Letno delovno srečanje predsednikov Slovenije, Avstrije in Hrvaške Foto: Tamino Petelinšek/ STA 
35   
 
 Slovenski predstavniki so na ministrski in drugih nižjih ravneh, vključno s pripravljalnimi delovnimi telesi Sveta EU, 
zastopali slovenske zunanjepolitične interese, sooblikovali stališča in delovanje EU pri reševanju regionalnih in globalnih zunanjepolitičnih izzivov, ob tem pa zagovarjali pomen enotne skupne zunanje in varnostne politike EU. 
V letu 2018 se je dvakrat sestal tudi Svet EU za zunanje zadeve s sodelovanjem ministrov za razvojno sodelovanje. Posebno pozornost je Slovenija namenjala Zahodnemu Balkanu, ki je bil med prednostnimi temami bolgarskega in 
avstrijskega predsedovanja Svetu EU. Podpirala je evropsko perspektivo držav regije, poudarjala pomen odzivnosti na strani EU ob izpolnjenih kriterijih ter tudi pomen regionalnega sodelovanja in reševanja odprtih vprašanj. 
Redno so bile na dnevnem redu dalj časa trajajoče krize v bližnji in daljni soseščini EU. V začetku leta je Svet EU več 
pozornosti namenil izraelsko-palestinskemu sporu in razmeram v Gazi, predvsem zaradi majske preselitve ameriškega veleposlaništva iz Tel Aviva v Jeruzalem in zmanjšanja finančne podpore ZDA Agenciji OZN za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA). Slovenija je zagovarjala uravnoteženo politiko do obeh strani in pomen aktivne vloge EU pri obuditvi mirovnega procesa za vzpostavitev soobstoja obeh držav. 
Ministri so v letu 2018 pogosto razpravljali o posledicah in aktivnostih EU po majski odločitvi ZDA, da odstopijo od 
celovitega dogovora o iranskem jedrskem programu (JCPOA) in ponovno uvedejo omejevalne ukrepe proti Iranu. EU, vključno s Slovenijo, je obžalovala to odločitev, saj Mednarodna agencija za atomsko energijo (IAEA) redno potrjuje, da Iran spoštuje dogovor. 
Glede Jemna sta bili EU in Slovenija posebej zadovoljni z dogovorom, doseženim pod okriljem OZN v Stockholmu sredi decembra, kar je pomemben korak k ustavitvi spopadov v Jemnu in za dostavo humanitarne pomoči. Slovenija je bila dosledna pri pozivih k spoštovanju človekovih pravic, mednarodnega humanitarnega prava in zaščiti civilnega prebivalstva, zato je aprila obsodila ponovno režimsko uporabo kemičnega orožja v Siriji (Duma). Svet EU je marca odločno obsodil kemični napad v Salisburyju v Združenem kraljestvu. Dogodek je vplival na poznejše odnose med EU in Rusijo – o njih je Svet EU aprila opravil razpravo, novembra pa v skladu s pozivom junijskega Evropskega sveta sprejel novo ureditev omejevalnih ukrepov EU za preprečevanje uporabe in širjenja kemičnega orožja. Decembra se je minister dr. Miroslav Cerar srečal s pobudniki javnega poziva za 
odprtje humanitarnih koridorjev v Jemnu, razpravljali pa so o možnostih za sodelovanje pri humanitarnih in razvojnih projektih za razreševanje krize v Jemnu. 
Ob koncu leta 2018 so bili v ospredju ukrajinsko-ruski odnosi. V Donecku in Lugansku so potekale t. i. lokalne volitve, 
ki jih je EU soglasno označila za nezakonite, ker niso bile izvedene skladno z dogovori iz Minska. Prišlo je do incidenta in povečanja napetosti na območju ožine Kerč in Azovskega morja. EU je ponovno izrazila podporo glede ozemeljske celovitosti Ukrajine in zavezanost k nepriznavanju nezakonite priključitve Krima Rusiji ter pozvala Rusijo k zagotovitvi neovirane in proste plovbe vseh ladij skozi ožino in k spoštovanju mednarodnega prava. 
Po majskih predsedniških volitvah v Venezueli, kjer ni bilo zagotovljeno upoštevanje minimalnih demokratičnih 
standardov, je EU večkrat obravnavala vse slabše politične, varnostne in humanitarne razmere v tej državi. Slovenija je izpostavljala nujnost nadaljevanja političnega dialoga in opozarjala na pomen humanitarnih vidikov krize in pomoč zaradi migracijskih pritiskov – tako prebivalstvu v Venezueli kot državam v soseščini. 
Junija je visoka predstavnica Federica Mogherini predstavila drugo poročilo o izvajanju Globalne strategije EU za zunanjo 
in varnostno politiko (2016). Izpostavljen je bil pomen krepitve aktivnosti na področju strateškega komuniciranja, vključno z ukrepi proti namernem širjenju dezinformacij, ter povezovanje notranjih in zunanjih vidikov na področjih, kot so migracije, kibernetska varnost in boj proti terorizmu. Poudarjeno je bilo, da mora EU na globalni ravni delovati v podporo multilateralizmu in s pravili utemeljenemu mednarodnemu redu, kar je zagovarjala tudi Slovenija. 
Dvakrat (junija in novembra) so ministri za zunanje zadeve EU na skupnem zasedanju z ministri za obrambo EU 
razpravljali o poglabljanju in krepitvi sodelovanja na področju varnosti in obrambe. Na vojaškem področju so se posvetili predvsem vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja na področju obrambe (PESCO), izvajanju projektov 
Državni sekretar Andrej Logar na junijskem zasedanju Sveta EU za zunanje zadeve oJemnu, Jordaniji in Afriškem rogu 
Foto: EU 
36   
 
 v okviru PESCO, usklajenemu letnemu pregledu na področju obrambe (CARD), pripravi uredbe o krepitvi evropske obrambne industrije in tehnološke baze (NDIDP) ter sodelovanju z Natom. Slovenija se je vključila v tri projekte PESCO (Vojaška mobilnost; Mreža logističnih vozlišč v Evropi in podpora operacijam; Nadzor jedrskih, radioloških, kemičnih in bioloških groženj kot storitev). 
SEVERNA AMERIKA 
Slovenija je tudi v letu 2018 utrjevala odnose z Združenimi državami Amerike (ZDA). 
Februarja so v Washingtonu potekale politične konzultacije med državnim sekretarjem Andrejem Logarjem in 
pomočnikom državnega sekretarja za evropske zadeve Wessom Mitchellom. Državni sekretar Logar se je ob tej priložnosti sestal tudi z nekaterimi drugimi visokimi predstavniki ameriškega zunanjega ministrstva. 
Ministrica za obrambo Andreja Katič 
se je aprila v Washingtonu srečala z obrambnim sekretarjem Jamesom Mattisom. Pred tem je na povabilo Nacionalne garde Kolorada obiskala Denver, kjer je potekala obeležitev 25. obletnice sodelovanja s Slovensko 
vojsko. 
Minister za zunanje zadeve dr. 
Miroslav Cerar je decembra obiskal Washington, kjer se je srečal z državnim sekretarjem Michaelom Pompeom in svetovalcem predsednika za nacionalno varnost Johnom Boltonom. V Kongresu je opravil pogovor s senatorko Amy Klobuchar in nekaterimi drugimi člani Senata. Obisk je potrdil tesno prijateljstvo, strateško partnerstvo in zavezništvo med Slovenijo in ZDA ter vzajemno željo za nadaljnjo krepitev sodelovanja na vseh področjih v skupnem interesu. 
Reden in vsebinsko bogat politični dialog se je nadaljeval na različnih delovnih ravneh. Potekale so številne aktivnosti s 
področja kulturne, javne in gospodarske diplomacije. Vse leto je med Slovenijo in ZDA potekalo odlično sodelovanje na obrambnem in vojaškem področju. Slovenijo je obiskalo več kot deset delegacij ameriškega zunanjega in obrambnega ministrstva, med njimi namestnik pomočnika državnega sekretarja za evropske zadeve Matthew Boyse, namestnik pomočnika državnega sekretarja za evropske zadeve Matthew Palmer, namestnik pomočnika obrambnega sekretarja za Evropo in NATO Thomas Goffus, posebni odposlanec ameriškega zunanjega ministrstva za vprašanja holokavsta Thomas Yazdgerdi in predsedujoči Komisiji za zaščito ameriške dediščine v tujini Paul Packer. 
Slovenija je v Seattlu odprla konzulat 
s pristojnostjo za državo Washington in za častnega konzularnega funkcionarja imenovala Michaela Bigginsa. 
Minister za zunanje zadeve dr. Miroslav Cerar in ameriški državni sekretar Michael Pompeo 
decembra v Washingtonu 
Foto: U.S. Department of State 
Generalna direktorica Sabina R. Stadler na politično-varnostnih konzultacijah 
med Slovenijo in ZDA 
Foto: Arhiv MZZ 
37   
 
 V Zavezniško in partnersko sodelovanje se je 
nadaljevalo s Kanado. Državi sta januarja zaznamovali 25. obletnico diplomatskih odnosov. Slovenijo je marca obiskal Stéphane Dion, posebni odposlanec predsednika vlade Kanade za Evropo in Evropsko unijo. Minister za zunanje zadeve dr. Miroslav Cerar je decembra v Milanu ob robu ministrskega zasedanja Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi opravil dvostransko srečanje z zunanjo ministrico Kanade Chrystio Freeland. 
okviru aktivnosti Severnoatlantskega 
zavezništva se je med Slovenijo in Kanado nadaljevalo vojaško in obrambno sodelovanje. Kot podobno misleči partnerici sta državi krepili sodelovanje tudi v ostalih multilateralnih forumih. 
LATINSKA AMERIKA IN KARIBI 
Ministrstvo je marca organiziralo prvo mednarodno konferenco Dan Latinske Amerike in Karibov. Namenjena je bila preučitvi priložnosti za krepitev političnega dialoga ter gospodarskega in znanstveno tehnološkega sodelovanja med Slovenijo ter državami Latinske Amerike in Karibov. Konferenco je spremljal program literarnih in filmskih dogodkov, s katerimi se je regija predstavila slovenskemu občinstvu. Konferenco je odprl minister za zunanje zadeve Karl Erjavec, na njej pa so sodelovali predstavniki latinskoameriških in karibskih držav, institucij Evropske unije, Fundacije EU-LAK ter Medameriške razvojne banke. 
Minister Karl Erjavec in kanadski posebni odposlanec za EU in Evropo Stephan Dion 
Dan Latinske Amerike in Karibov - razprava na prvem, političnem panelu Foto: Nebojša Tejić/STA 
Minister za zunanje zadeve dr. Miroslav Cerar se je septembra v New Yorku ob robu Generalne skupščine OZN srečal z ministrom za zunanje zadeve Kolumbije Carlosom Holmesom Trujillom. Med drugim sta govorila tudi o nadaljevanju aktivnosti ITF – Ustanove za krepitev človekove varnosti v Kolumbiji. 
Slovenija je januarja ratificirala Sporazum o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in Kubo. Junija je bil odprt nov lektorat slovenskega jezika na Katoliški univerzi v argentinski Cordobi. 
38   
 
 V Bruslju je julija potekalo ministrsko zasedanje Evropske unije ter Skupnosti latinskoameriških in karibskih držav, na katerem je sodelovala tudi Slovenija. Slovenija se je kot opazovalka julija udeležila vrha Tihomorskega zavezništva v mehiški Puerti Vallarti. 
RUSKA FEDERACIJA 
V letu 2018 so bili podaljšani omejevalni ukrepi EU proti Rusiji. Zaradi napada s kemičnim orožjem marca v Združenem kraljestvu je večina EU partnerk uporabila diplomatski ukrep in poklicala svoje veleposlanike na posvet v prestolnice (tudi Slovenija) ter izgnala določeno število ruskih diplomatov. 
Februarja je bil na delovnem obisku v Sloveniji 
zunanji minister Sergej Lavrov. Srečal se je z ministrom za zunanje zadeve Karlom Erjavcem in predsednikom države Borutom Pahorjem. Podpisan je bil memorandum o ustanovitvi mednarodnega raziskovalnega centra v Mariboru. V okviru načrta delovnih konzultacij so bile marca izvedene dvostranske konzultacije o kulturni diplomaciji na ravni državnih sekretarjev, novembra pa med vodji služb za analitično načrtovanje ministrstev za zunanje zadeve Slovenije in Rusije. 
Sopredsedujoči Medvladne komisije za 
gospodarsko sodelovanje Nikolaj Nikiforov se je aprila udeležil konference o uporabi vesoljskih tehnologij v digitalizaciji gospodarstva v Vitanju, srečal se je tudi z ministrom za zunanje zadeve 
Podpis memoranduma med Slovenijo in Rusko federacijo o podpori delovanju 
Karlom Erjavcem ter ministrom za gospodarski Mednarodnega raziskovalnega centra druge svetovne vojne v Mariboru 
razvoj in tehnologijo Zdravkom Počivalškom. Foto: Arhiv MZZ 
V letu 2018 je bil častni pokrovitelj slovesnosti ob Ruski kapelici predsednik države Borut Pahor. Rusko delegacijo je vodil novi minister za digitalni razvoj, zveze in množične medije Konstantin Noskov, ki je bil imenovan za novega sopredsedujočega Mešani komisiji za gospodarsko sodelovanje. Srečal se je tudi z ministrom Erjavcem ter ministrom za gospodarski razvoj in tehnologijo Počivalškom. 
V okviru dvostranskega programa o izmenjavi kulturnih dogodkov v obeh državah v letih 2017 in 2018 se je v letu 2018 
zvrstila vrsta kulturnih dogodkov na obeh straneh. Minister za kulturo Dejan Prešiček se je udeležil VII. mednarodnega kulturnega foruma v Sankt Peterburgu, kjer se je med drugim sestal z ministrom za kulturo Rusije Vladimirjem Medinskim. 
VZHODNA SOSEŠČINA 
Z Belorusijo so bile opravljene delovne konzultacije na ravni vodij služb za analitično načrtovanje. Z Gruzijo so stiki potekali na delovni ravni. Marca so bile opravljene konzultacije na ravni političnega direktorja. 
Z Ukrajino se je nadaljeval redni politični dialog o dvostranskem 
sodelovanju in o aktualnih mednarodnih vprašanjih. Predsednik Borut Pahor je bil tam maja na povratnem uradnem obisku. V okviru praznovanj obletnice konca 1. svetovne vojne je bil na Ličakovskem pokopališču v Lvovu postavljen spomenik slovenskim vojakom v Galiciji, ki sta ga maja slovesno odkrila ministrica za obrambo Republike Slovenije Andreja Katič in namestnik ministra za obrambo Ukrajine Anatolij Petrenko. Decembra so potekale politične konzultacije na ravni političnih direktorjev ministrstev za zunanje zadeve. 
Slovenija je tako v bilateralnem okviru kot v mednarodnih forumih 
izražala podporo ozemeljski celovitosti, nedotakljivosti in suverenosti Ukrajine ter poudarjala zavezanost politiki nepriznavanja priključitve Krima in Sevastopola k Rusiji. 
Generalni direktor Matej Marn z namestnikom zunanjega 
ministra Gruzije Vakhtangom Makharoblishvilijem 
39   
 
  Slovenija je z dvema predstavnikoma v okviru Posebne opazovalne misije OVSE sodelovala pri prizadevanjih mednarodne skupnosti za mirno rešitev konflikta na vzhodu Ukrajine. Slovenski predstavnici na položaju namestnice vodje misije se je mandat iztekel julija. 
Prav tako je Slovenija Ukrajini nudila pomoč pri uresničevanju reform, ki bodo Ukrajino približale evropskim 
integracijam, posebej na področju javne uprave, decentralizacije in boja proti korupciji, sodelovala pa je tudi pri humanitarni in postkonfliktni pomoči, zlasti pri rehabilitaciji otrok iz vzhodne Ukrajine. Mednarodne konference v podporo reformam v Ukrajini, ki je bila junija v Københavnu, se je udeležil državni sekretar Logar. 
VZHODNO PARTNERSTVO 
Oktobra je v Luksemburgu potekalo 9. srečanje zunanjih ministrov Vzhodnega partnerstva, ki se ga je udeležil minister dr. Miroslav Cerar. Namen srečanja je bilo nadaljevanje političnega dialoga med EU in vzhodnimi partnericami, pregled stanja uresničevanja ciljev partnerstva na podlagi dokumenta za doseganje 20 ciljev do leta 2020 ter ponovitev enotnih sporočil partnerskim državam o pomenu uresničevanja reform na področju pravosodja, vladavine prava in boja zoper korupcijo. 
V letu 2018 je bil prvič organiziran Seminar za mlade diplomate iz držav Vzhodnega partnerstva, ki so se ga udeležili 
predstavniki Ukrajine, Armenije, Gruzije in Moldavije. Namen seminarja je bil s konkretnim projektom potrditi zavezanost k poglobitvi prijateljskih odnosov in sodelovanju z državami Vzhodnega partnerstva ter posredovati izkušnje pri izvajanju reform in približevanju omenjenih držav evropskim standardom. 
SREDNJA AZIJA 
V letu 2018 so se odnosi s Kazahstanom krepili predvsem na gospodarskem področju. V Astani je junija potekalo četrto zasedanje slovensko kazahstanske komisije za gospodarsko sodelovanje, ki jo je na slovenski strani vodil državni sekretar Iztok Mirošič, na kazahstanski pa minister za zdravje Elžan Birtanov. V organizaciji agencije SPIRIT in Kazahstansko slovenskega poslovnega kluba je v Astani potekal poslovni forum, odprto je bilo regijsko predstavništvo nacionalne agencije Kazahstana, Kazakh Invest, v Ljubljani in opravljen obisk gospodarske delegacije v Almatyju. Ob robu BSF so bile opravljene politične konzultacije, ki sta jih vodila državni sekretar Andrej Logar in namestnik ministra za zunanje zadeve Kazahstana Roman Vasilenko. 
S Kirgiško republiko so bile maja opravljene 
konzultacije na ravni političnih direktorjev ministrstev za zunanje zadeve. 
JUGOVZHODNA EVROPA 
V letu 2018 so se nadaljevali intenzivni stiki z državami jugovzhodne Evrope. 
Februarja je v Sloveniji potekalo 5. skupno srečanje 
Vlade Republike Slovenije in Vlade Republike Srbije ter bilateralno srečanje predsednikov vlad dr. Miroslava Cerarja in Ane Brnabić. Novembra je bil na uradnem obisku v Republiki Srbiji predsednik Državnega zbora Republike Slovenije mag. Dejan Židan. 
Februarja je bil na uradnem obisku v Republiki Kosovo 
predsednik Borut Pahor, na delovnem obisku pa minister za zunanje zadeve Karl Erjavec. Aprila sta se ob robu vrha Procesa sodelovanja v jugovzhodni Evropi na Brdu pri Kranju srečala predsednik Vlade Republike Kosovo Ramush Haradinaj in predsednik slovenske vlade dr. Miroslav Cerar, septembra pa sta se ob robu 73. zasedanja Generalne skupščine 
Generalna direktorja Matej Marn in Ulan Djusupov na prvih političnih 
konzultacijah med Slovenijo in Kirgiško republiko 
Zasedanje vlad Slovenije in Srbije 
40   
 
 OZN srečala predsednik Borut Pahor in predsednik Republike Kosovo Hashim Thaçi. Ob robu zasedanja Parlamentarne skupščine Procesa sodelovanja v jugovzhodni Evropi sta se sestala predsednik Državnega zbora dr. Milan Brglez in predsednik Skupščine Republike Kosovo Kadri Veseli. 
Marca je potekal delovni obisk predsednika Vlade Črne 
gore Duška Markovića v Republiki Sloveniji. Ob robu decembrskega zasedanja zunanjih ministrov držav članic Nata v Bruslju se je zunanji minister dr. Miroslav Cerar srečal s črnogorskim zunanjim ministrom dr. Srdjanom Darmanovićem. 
Delovni obisk predsednika Boruta Pahorja v Bosni in 
Hercegovini je potekal aprila. Prav tako je bil aprila na delovnem obisku v Republiki Sloveniji minister za zunanje zadeve Bosne in Hercegovine Igor Crnadak. Predsedujoči Svetu ministrov Bosne in Hercegovine Denis Zvizdić se je ob robu vrha Procesa sodelovanja v jugovzhodni Evropi, ki je potekal aprila na Brdu pri Kranju, srečal s predsednikom vlade dr. Miroslavom Cerarjem. 
Aprila se je na uradnem obisku v Republiki Makedoniji v spremstvu gospodarske delegacije mudil predsednik vlade dr. 
Miroslav Cerar. Septembra je bil na delovnem obisku v Republiki Makedoniji Predsednik Državnega zbora Republike Slovenije mag. Dejan Židan, oktobra pa je bil na uradnem obisku v Republiki Makedoniji minister za zunanje zadeve dr. Miroslav Cerar. 
Minister dr. Miroslav Cerar je bil novembra na uradnem obisku v Republiki Albaniji. Septembra so se ob robu 73. zasedanja Generalne skupščine OZN sestali predsednik Borut Pahor in predsednik 
Republike Turčije Recep Tayyip Erdoğan ter minister za zunanje zadeve dr. Miroslav Cerar in minister za zunanje zadeve Republike Turčije Mevlüt Çavuşoğlu. 
Z državami jugovzhodne Evrope so potekale tudi redne konzultacije na ravni državnih sekretarjev in generalnih 
direktorjev. 
Strateškega foruma Bled so se udeležili minister za zunanje zadeve Bosne in Hercegovine, podpredsednik vlade in 
minister za notranje zadeve Republike Makedonije, namestnik ministra za zunanje zadeve Republike Makedonije, minister za zunanje zadeve Črne gore in namestnik ministra za zunanje zadeve Republike Albanije. 
Slovenija je aktivno delovala in se 
udeleževala dogodkov na področju regionalnega sodelovanja v okviru Procesa Brdo-Brioni, Srednjeevropske pobude, Jadransko-jonske pobude, Regionalnega sveta za sodelovanje in Berlinskega procesa. Slovenija je med julijem 2017 in junijem 2018 predsedovala Procesu sodelovanja v jugovzhodni Evropi – v okviru slovenskega predsedovanja je bilo izvedenih enajst dogodkov, predsedovanje se je zaključilo z Vrhom aprila 2018 na Brdu pri Kranju. Slovenija je med predsedovanjem skrbela za nadaljnjo dejavno podporo pri širitvenem procesu Evropske unije, krepitvi političnih in varnostnih razmer ter gospodarskem napredku jugovzhodne Evrope. V okviru slovenskega predsedovanja je bil sprejet dogovor o dveh prihodnjih predsedujočih ter 
Minister Karl Erjavec s kosovskim kolegom Behgjetom Pacollijem 
Foto: Fatos Shala 
Srečanje zunanjih ministrov Berlinskega procesa julija v Londonu 
dogovor o imenovanju dveh prihodnjih generalnih sekretarjev Sveta za regionalno sodelovanje. Prvega neformalnega srečanja ministrov za zunanje zadeve pod predsedstvom Bosne in Hercegovine Procesu sodelovanja v jugovzhodni Evropi septembra v Banjaluki se je udeležil državni sekretar Andrej Logar. 
41   
 
 Predsednik Borut Pahor je s predsednico Republike Hrvaške Kolindo Grabar - Kitarović in predsednikom Republike Makedonije Gjorgom Ivanovom aprila 2018 v Skopju gostil vrh voditeljev Procesa Brdo-Brioni. Posebna gosta srečanja sta bila predsednik Evropskega sveta Donald Tusk in predsedujoči Sveta Evropske unije bolgarski premier Bojko Borisov. Razprava se je usmerjena k aktualnim regionalnim temam, še zlasti pa so se v njej voditelji odzvali na strategijo Evropske komisije za širitev in poročila o napredku držav Zahodnega Balkana. 
Vrha Berlinskega procesa julija 2018 v Londonu so se udeležili predsednik vlade dr. Miroslav Cerar, ministrica za 
notranje zadeve Vesna Györkös Žnidar in državni sekretar v Ministrstvu za zunanje zadeve Iztok Mirošič. Ključne teme vrha so bile: povečevanje ekonomske stabilnosti za izboljšanje poslovnega okolja, spodbujanje podjetništva, odpravljanje nezaposlenosti in spodbujanje regionalne povezljivosti; krepitev regionalnega varnostnega sodelovanja na področju skupnih izzivov, vključno s korupcijo, organiziranim kriminalom, tihotapljenjem ljudi, mamil in orožja, terorizmom in nasilnim ekstremizmom; krepitev političnega sodelovanja za reševanje bilateralnih sporov in iskanje odgovorov na vprašanja zapuščine (pogrešane osebe, vojni zločini) ter krepitev demokracije. 
Ministrstvo za zunanje zadeve je nadaljevalo izvajanje slovenske pobude Pozitivna agenda za mlade na Zahodnem 
Balkanu. Marca 2018 je potekal Seminar za mlade diplomate iz držav Zahodnega Balkana, ki ga je Ministrstvo za zunanje zadeve v okviru predsedovanja Slovenije Procesu sodelovanja v Jugovzhodni Evropi organiziralo v sodelovanju s Svetom za regionalno sodelovanje iz Sarajeva. Seminarja so se udeležili mladi diplomati iz Albanije, Bolgarije, Črne gore, Kosova, Makedonije, Moldavije, Romunije, Srbije in Slovenije. 
Slovenija je nadaljevala aktivno politiko podpore širitvenemu procesu. V sodelovanju z Državnim zborom je Ministrstvo 
za zunanje zadeve skrbelo za obravnavo novih pogajalskih poglavij za Srbijo in Črno goro. Slovenija je v Bruslju aktivno delovala pri zagotavljanju napredka držav regije v pristopnem procesu. Pred objavo Širitvene strategije je Slovenija skupaj z Italijo pripravila predloge, ki so jih podprle tudi druge države članice in so bili poslani Evropski komisiji ter pozneje v veliki meri upoštevani v Širitveni strategiji. Slovenija je bila tudi pobudnica dokumenta s skupnimi stališči glede Makedonije in Albanije, ki se mu je pridružila večina držav članic EU. Slovenija je bila aktivna pri usklajevanju širitvenih sklepov Sveta za splošne zadeve, ki vključujejo tudi referenco na vprašanja nasledstva in na slovensko pobudo Integrirano upravljanje notranje varnosti. Maja 2018 je v Sofiji potekal Vrh Evropska unija-Zahodni Balkan, ki se ga je udeležil predsednik vlade dr. Miroslav Cerar. V deklaracijo z vrha so bila vključena prioritetna področja, ki jih izpostavlja Slovenija – transportna in infrastrukturna ter digitalna povezljivost, pomen perspektive mladih in implementacije dogovorov o reševanju bilateralnih sporov v regiji. Glede Turčije je Slovenija v okviru struktur Evropske unije podpirala nadaljevanje konstruktivnega dialoga na področjih v skupnem interesu. 
Slovenija je bila aktivna tudi v okviru projektov, ki se financirajo iz sredstev Evropske unije. Slovenska državna uprava 
je bila v 2018 vključena v izvajanje sedmih projektov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja v skupni vrednosti 11,8 milijonov EUR. Slovenski javni uslužbenci so državam Zahodnega Balkana in evropske soseščine nudili tudi kratkoročno pomoč, ki jo je v državah prejemnicah organizirala in financirala Evropska unija v okviru programa TAIEX. 
Ministrstvo za zunanje zadeve je sklicalo dva sestanka Koordinacijskega odbora za Zahodni Balkan. Koordinacijski 
odbor je pripravil redno letno poročilo in akcijski načrt za delovanje Republike Slovenije na Zahodnem Balkanu. Decembra je v Zagrebu potekal interni posvet na temo Zahodnega Balkana. 
SEVERNA AFRIKA IN ŠIRŠI BLIŽNJI VZHOD 
Slovenija je v širši bližnjevzhodni regiji okrepila dvostranske odnose z Marokom, Izraelom in Palestino. Konec februarja je bil na uradnem obisku v Sloveniji predsednik maroške Svetniške zbornice Abdelhakim Benchamach. Redni bilateralni stiki prek nerezidenčnih veleposlaništev so potrdili zavezo obeh držav, da bo predvideno vzajemno odprtje veleposlaništev omogočilo premik odnosov na višjo raven. Marca je Slovenijo obiskala Skupina prijateljstva s Slovenijo v izraelskem Knesetu, medtem ko je v sklopu julijskega srečanja ministrov za zdravje držav članic Zdravstvene mreže Jugovzhodne Evrope in partnerskih držav Izrael obiskala ministrica za zdravje Milojka Kolar Celarc. 
Pri aktualnih mednarodnih temah je bila posebna pozornost usmerjena v razmere v Gazi, Siriji, Libiji, Iraku in Iranu. Ob 
robu 73. zasedanja Generalne skupščine OZN se je minister dr. Miroslav Cerar sestal z iranskim zunanjim ministrom dr. Mohamadom Javadom Zarifom. Sogovornika sta podprla nadaljnjo krepitev bilateralnega sodelovanja in iskanje rešitev, ki bi omogočile nadaljnje polno izvajanje JCPOA. 
Srečanje voditeljev Procesa Brdo-Brioni oktobra v Skopju 
Foto: President of Macedonia 
42   
 
 - § ! :': 1 D ==== -~ ~ -T ~p ,. :::: = > ::.,. ·--;; IDIi-a -~ -- - ,, -r,.~-, 
• C " -• ••I C -~ 1 I --.... ,,_ •= j n ... =x' ::::·:::: . ·= ~ .·. ;. -, , a .,..,, --? ,. , .... ;...,, i1 .... •  - . = ,;...,, Y n::i 
..... l. .... - " ...,, -[I • - ·f. a ... , ;___ 
-11.Eiiii - --,,---- liliiiil ~-liiliil. -.r n · . · .· 
p,; .6 _, -Na srečanju na visoki ravni o krizi v Siriji ob robu splošne razprave Generalne skupščine OZN je Slovenija podprla nadaljevanje ženevskega političnega procesa kot edino pot za končanje vojne. Slovenija še naprej zagotavlja pomoč sirskim beguncem v okviru svoje zaveze za humanitarno pomoč v obdobju 2017–2019 v višini 280.000 EUR. 
Na donatorski konferenci, namenjeni zbiranju 
sredstev za postavitev obrata za razsoljevanje vode v Gazi marca v Bruslju, je Slovenija najavila svoj največji humanitarni prispevek doslej – 500.000 EUR. S prispevkom 115.000 EUR za obdobje od 2018 do 2020 je Slovenija sodelovala pri pokritju primanjkljaja sredstev UNRWA, do katerega je prišlo po napovedi ZDA o prenehanju financiranja organizacije. Vlada 
je v marcu obravnavala vprašanje priznanja Palestine in gradivo kot informacijo posredovala v Državni zbor, kjer se razprava ni nadaljevala. Na konzultacijah s Palestino na ravni političnih direktorjev v septembru je Slovenija podprla prizadevanja Palestine za članstvo v mednarodnih organizacijah in izrazila podporo nadaljnjim prizadevanjem pri vzpostavitvi lastne države. 
Slovenija je še naprej aktivno prispevala k 
stabilizaciji Iraka. V okviru sodelovanja v Globalni protiteroristični koaliciji zoper Daiš je tudi v letu 2018 napotila pripadnike Slovenske vojske na usposabljanje pripadnikov oboroženih sil iraškega Kurdistana (pešmerg) in namenila finančni prispevek Mednarodnemu odboru Rdečega križa za izvajanje humanitarnih projektov v Iraku. 
V okviru svojih prioritet v Uniji za Sredozemlje je Slovenija prispevala k razsoljevanju vode v Gazi in odstranjevanju 
plastenk iz Sredozemskega morja, državni sekretar mag. Dobran Božič pa se je udeležil tretjega regionalnega foruma Unije, ki je zaznamoval deseto obletnico delovanja. Prav tako je Slovenija nadaljevala s podporo Evro-sredozemski univerzi (EMUNI). 
ZALIVSKE DRŽAVE 
Nadaljevalo se je okrepljeno sodelovanje z zalivskimi državami. Minister Karl Erjavec se je februarja ob robu 37. zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v Ženevi srečal z zunanjim ministrom Kraljevine Saudove Arabije Adelom Al Jubeirom. Prav tako februarja se je ob robu ministrskega sestanka Globalne koalicije zoper Daiš v Kuvajtu srečal z zunanjim ministrom Kuvajta Sabahom Al Salimom Al Sabahom. 
Maja so v Riadu in Džedi potekale prve politične 
konzultacije s Kraljevino Saudovo Arabijo na ravni državnih sekretarjev zunanjih ministrstev, ki jih je na slovenski strani vodil državni sekretar Andrej Logar. Oktobra so v Ljubljani na ravni generalnih direktorjev potekale prve bilateralne politične konzultacije s Katarjem. Z odprtjem veleposlaništva se je dodatno okrepilo sodelovanje z Združenimi arabskimi emirati, kjer je avgusta mandat nastopil prvi rezidenčni slovenski veleposlanik. Državni sekretar Iztok Mirošič je februarja opravil pogovore na zunanjem ministrstvu v Abu Dabiju, v okviru priprav na EXPO2020 pa se je v Dubaju sestal z organizacijskim vodstvom svetovne razstave. Marca se je na delovnem obisku v Sloveniji mudil predsednik družbe Dubai Ports World, ki 
Državni sekretar Andrej Logar na izredni ministrski konferenci UNWRA v Rimu 
Generalni direktor Matej Marn z namestnico palestinskega ministra za 
evropske zadeve dr. Amal Jadou ob robu Strateškega foruma Bled 
Foto: STA 
Državni sekretar Andrej Logar na obisku v Saudovi Arabiji 
43   
 
  ga je sprejel predsednik vlade dr. Miroslav Cerar, septembra pa je bila v Sloveniji na obisku ministrica za srečo in blagostanje Združenih arabskih emiratov Ohood bint Khalfan Al Roumi, ki se je udeležila Strateškega foruma Bled. Zunanji minister dr. Miroslav Cerar se je ob robu 73. zasedanja Generalne skupščine OZN sestal z državnim ministrom za zunanje zadeve Združenih arabskih emiratov dr. Anwarjem Gargashem. Okrepljen interes za sodelovanje se odraža v povečani dinamiki odnosov med Ministrstvom za infrastrukturo, Ministrstvom za gospodarstvo, SVRK, Gospodarsko zbornico in Ministrstvom za javno upravo Republike Slovenije s sorodnimi institucijami iz Združenih arabskih emiratov. 
Srečanje ministra dr. Miroslava Cerarja z državnim ministrom za zunanje zadeve Združenih arabskih emiratov dr. Anwarjem Gargashem Foto: Arhiv MZZ 
Državni sekretar Iztok Mirošič s pomočnikom ministra, 
odgovornega za gospodarske in trgovinske zadeve 
Združenih arabskih emiratov, Mohamedom Al Sheikhom 
Slovenija je aprila na donatorski ministrski konferenci o Jemnu v Ženevi, ki se je je udeležil državni sekretar Andrej Logar, namenila prizadetemu prebivalstvu Jemna 100.000 EUR humanitarne pomoči za obdobje 2019–2021. 
PODSAHARSKA AFRIKA 
Leto 2018 je zaznamoval prvi uradni obisk slovenskega predsednika v Podsaharski Afriki. Predsednik Borut Pahor je bil v spremstvu gospodarske delegacije oktobra na uradnem obisku v Etiopiji in pri Afriški uniji (AU). V okviru predsedniškega obiska se je državna sekretarka z Ministrstva za zunanje zadeve Simona Leskovar srečala z ministrom za kmetijstvo ter s komisarjema AU za gospodarske zadeve in za trgovino in industrijo. S svojimi danostmi in obsežnim trgom bi lahko AU bila zelo zanimiv partner za slovenska podjetja, Etiopija pa lahko predstavlja – poleg diplomatskega središča v regiji – odskočno desko za slovensko gospodarstvo pri prodoru na afriški trg. 
Pod pokroviteljstvom predsednika Pahorja 
in v sodelovanju z britanskim inštitutom za mednarodne zadeve Chatham House je ministrstvo maja organiziralo tradicionalno, že sedmo mednarodno konferenco Dan Afrike, ki se je je udeležilo več kot 300 udeležencev iz 21 držav, od tega jih je bila večina (17 držav) iz Afrike, vključno z močno gospodarsko delegacijo iz Gane pod vodstvom namestnika ministra za zunanje zadeve in regionalno integracijo. Kot nadgradnja tega dogodka in obiska je novembra 2018 sledil obisk slovenske gospodarske delegacije pod vodstvom državnega sekretarja mag. Dobrana Božiča v Gani. Slovenija je decembra uradno odprla konzulat v Kampali v Ugandi, ki ga vodi častna konzulka Meera Rushikesh Vadodaria. 
Minister Karl Erjavec z udeleženci mednarodne konference Dan Afrike 
Foto: STA 
Državni sekretar mag. Dobran Božič z gospodarsko delegacijo na obisku v Gani 
44   
 
  V sklopu okrepljenega partnerstva EU z Afriko je Slovenija na multilateralnem področju aktivno sodelovala na ključnih dogodkih. Februarja se je udeležila Konference za Sahel na visoki ravni, julija Foruma o partnerstvu EU Somalija, decembra pa se je predsednik vlade Marjan Šarec z delegacijo udeležil Foruma Afrika-Evropa na visoki ravni, ki sta ga na Dunaju gostila avstrijski zvezni kancler Sebastian Kurz in predsedujoči AU Paul Kagame. Ob robu foruma se je predsednik vlade Šarec ločeno sestal s predsedujočim AU v letu 2018, predsednikom Ruande Kagamejem in egiptovskim predsednikom Abdelom Fatahom Al Sisijem, ki bo predsedoval AU v letu 2019. Foruma se je udeležilo tudi več slovenskih podjetij. 
V sklopu misije EUTM Mali je tudi v letu 2018 delovalo pet pripadnikov Slovenske vojske, Slovenija pa je februarja 
namenila finančni prispevek v višini 50.000 EUR za nakup zaščitne opreme za malijske oborožene sile. ITF – Ustanova za krepitev človekove varnosti je v letu 2018 izvajala Program zgodnjega obveščanja in upravljanja s konflikti v Zahodni Afriki ter ob uradnem obisku predsednika Boruta Pahorja pri AU predala v podpis memorandum o soglasju med ITF in AU. 
AZIJA 
Slovenija je bila vpeta tudi v širše evropsko-azijske povezave. Predsednik vlade Marjan Šarec se je oktobra udeležil vrha ASEM v Bruslju, ob robu katerega se je srečal s predsednikoma vlad Rusije in Vietnama. 
Dinamičen dialog Slovenije s Kitajsko 
se je nadaljeval, kar pozitivno vpliva na gospodarsko sodelovanje in turizem. Kitajska je najpomembnejši trgovinski partner Slovenije v Aziji in se uvršča na 12. mesto med najpomembnejšimi trgovinskimi partnericami Slovenije. Leta 2018 je bila največja kitajska investicija v Sloveniji vstop kitajskega podjetja Hisense v lastniško strukturo Gorenja. 
Kitajsko je obiskalo več slovenskih ministrov. 
Minister za okolje in prostor Jure Leben se je oktobra udeležil Svetovnega geoprostorskega informacijskega kongresa OZN (UNWGIC) v Deqingu v provinci Zhejiang na Kitajskem. Ministrica za kmetijstvo, gospodarstvo in prehrano dr. Aleksandra Pivec je bila od novembra na delovnem obisku v Hongkongu, kjer se je udeležila 11. mednarodnega sejma vina in alkoholnih pijač. Minister za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdenko Počivalšek se je novembra udeležil kitajskega mednarodnega uvoznega sejma (China International Import Expo – CIIE 2018) v Šanghaju in prvega slovensko-kitajskega foruma o razvoju zimskih športov v Pekingu (1st China Slovenia Winter Sport Development Forum 2018). 
Predsednik vlade dr. Miroslav Cerar se je julija udeležil Vrha 16 + 1 v Sofiji. Ob robu vrha se je srečal s kitajskim 
predsednikom vlade Lijem Keqiangom. Največ pozornosti sta posvetila poglabljanju gospodarskih priložnosti med državama in priložnostim, ki jih ponuja pobuda 16 + 1. Na Kitajskem je aprila potekalo 13. zasedanje kitajsko-slovenske komisije za gospodarsko sodelovanje. Podpisan je bil sporazum o vzpostavitvi skupnega laboratorija HPC med kitajsko akademijo znanosti ter Fakulteto za računalništvo in informatiko Univerze v Ljubljani. Kitajsko je obiskala delegacija ministrstva za infrastrukturo. Ob tej priložnosti je bil podpisan memorandum o sodelovanju na področju transporta in infrastrukture. 
Krepil se je politični dialog z Japonsko, 
nadaljevali pa so se tudi pozitivni trendi na gospodarskem področju. V februarju sta bila na Japonskem generalni sekretar z ministrstva za zunanje zadeve Damjan Bergant in direktor ITF Tomaž Lovrenčič. Maja so potekale politične konzultacije na ravni generalnih direktorjev. 
Odnosi z Republiko Korejo so se znatno okrepili. 
Predsednik Borut Pahor je bil februarja na prvem uradnem obisku v Republiki Koreji, kjer 
Državna sekretarka Simona Leskovar in generalni direktor za evropske zadeve v 
ministrstvu za zunanje zadeve Kitajske Chen Xu 
Srečanje državnega sekretarja mag. Dobrana Božiča 
z japonsko veleposlanico Kazuko Shiraishi 
45   
 
 se je udeležil tudi zimskih olimpijskih iger v Pjongčangu. Ob robu uradnega obiska se je ministrica za delo, družino, 
socialne zadeve in enake možnosti dr. Anja Kopač Mark srečala s korejsko ministrico za zunanje zadeve Kang Kyung-wha. Podpisan je bil tudi socialni sporazum. Vlada je oktobra sprejela sklep, s kateri je bil Mong Won Chung imenovan za častnega konzula Republike Slovenije v Seulu v Republiki Koreji. 
V kontekstu dvostranskega sodelovanja z azijskimi državami se je državni sekretar Iztok Mirošič marca skupaj z 
gospodarsko delegacijo udeležil 4. poslovnega foruma Indija Evropa in poslovne konference o Sloveniji. V času obiska se je srečal tudi z državnim ministrom in s sekretarko za Zahod na indijskem zunanjem ministrstvu, sekretarko za javna podjetja na indijskem ministrstvu za težko industrijo in javna podjetja ter z generalno sekretarko Indijskega sveta za odnose v kulturi (ICCR). Na Strateškem forumu Bled je sodeloval šrilanški državni minister Wasantha Senanayake. 
Slovenija še naprej ostaja zavezana dolgoročni stabilizaciji Afganistana. Od aprila ima Slovenija akreditiranega prvega 
veleposlanika v Afganistanu s sedežem v Ankari. Slovenija se je udeležila junijskega zasedanja Kontaktne skupine za Afganistan in Pakistan, novembrske ženevske konference o Afganistanu se je udeležil posebni odposlanec ministra za zunanje zadeve Andrej Logar. 
OCEANIJA 
Februarja 2018 je avstralska ministrica za zunanje zadeve Julie Bishop obiskala Slovenijo. Šlo je za prvi obisk avstralske ministrice, pristojne za zunanje zadeve, od osamosvojitve dalje, kar predstavlja pomemben mejnik v bilateralnih odnosih med Slovenijo in Avstralijo, v kateri živi številčna slovenska skupnost. V istem mesecu je bil odprt tudi konzulat v Geelongu v zvezni državi Viktorija, ki ga vodi častni konzul Eddy Alojz Kontelj. 
Minister Karl Erjavec in avstralska ministrica za zunanje zadeve Julie Bishop 
46   
 
 STRATEŠKE ŠTUDIJE IN ANALIZE 
V okviru vsakoletnega delovnega načrta je analitika ministrstva, ki deluje znotraj Sektorja za strateške študije in analize, uredila tudi pričujoče Poročilo Ministrstva za zunanje zadeve 2018. Poročilo bralcu predstavlja dosežke slovenske diplomacije, razdeljene po vsebinskih delovnih področjih direktoratov in sekretariata, opremljene s fotografijami z bolj in manj formalnih diplomatskih dogodkov. Poročila direktoratov ministrstva podajo strnjen vsebinski letni pregled aktivnosti, sekretariat pa predstavlja delo ministrstva v številkah. Kronologija dogodkov podaja pregled pomembnejših dejavnosti ministra za zunanje zadeve Karla Erjavca in njegovega naslednika dr. Miroslava Cerarja in obeh državnih sekretarjev. Več o diplomatskih dogodkih pa bralec lahko najde na 
spletni strani Ministrstva za zunanje zadeve. 
Analitično delo je tudi v letu 2018 potekalo v skladu z izvajanjem Strategije in deklaracije o zunanji politiki Republike 
Slovenije iz julija 2015 in Globalne strategije Evropske unije iz junija 2016. 
Na področju strateškega načrtovanja so analitiki v skladu z ustaljeno prakso in delovnim načrtom gostili konzultacije 
z analitiki ministrstev za zunanje zadeve nekaterih držav oz. so se udeležili konzultacij v drugih državah. Januarja so v Berlinu potekale analitične konzultacije na ministrstvu za zunanje zadeve Nemčije, marca v Bakuju pa strateške in analitične konzultacije na ministrstvu za zunanje zadeve Azerbajdžana. V aprilu so slovenski analitiki na gradu Jable skupaj s Centrom za evropsko perspektivo (CEP) gostili namestnika ministra za zunanje zadeve Norveške in se pogovarjali o strateškem sodelovanju. V aprilu so bile na gradu Jable povratne konzultacije z analitiki iz Belorusije, v juniju pa so slovenski analitiki opravili povratne konzultacije na ministrstvu za zunanje zadeve Bolgarije. V septembru so v Washingtonu potekale redne konzultacije z oddelkom za načrtovanje politik State Departmenta, ob koncu oktobra pa so slovenski analitiki opravili konzultacije na ministrstvu za zunanje zadeve Poljske ter pogovore na diplomatski akademiji in na mednarodnih inštitutih v Varšavi. Novembra se je na povratnih analitičnih konzultacijah v Sloveniji mudil vodja službe za strateško načrtovanje iz Ruske federacije. Na prve konzultacije v tujino je novembra v Slovenijo prav tako prišel novi vodja službe za analize ministrstva za zunanje zadeve Srbije. 
V februarju je na gradu Jable CEP skupaj z We BuiltEurope v okviru pobude THINK in v sodelovanju z analitiko 
ministrstva pripravil posvet o strateški vlogi Kitajske v regiji in po svetu z naslovom Evropska perspektiva in Kitajska. V okviru mednarodnega sodelovanja CEP in skupin strokovnjakov na projektu Kitajska in Platforma 16+1 so analitiki ministrstva v maju sodelovali na dveh virtualnih okroglih mizah z naslovom Kaj lahko srednje, vzhodnoevropske države in evropska podjetja pridobijo iz infrastrukturnih naložb v okviru kitajske pobude Pas, cesta? in Kako lahko države zahodnega Balkana in EU vrednotijo politične in ekonomske učinke kitajskega angažiranja v regiji?. Julija je bila na gradu Jable skupaj s CEP organizirana strateška delavnica z gostujočimi raziskovalci in študenti. Ob koncu avgusta so analitiki skupaj s kolegi iz CEP na Jablah gostili predstavnike centralne kitajske vlade v Hongkongu in ministrstva za šolstvo iz Omana. 
Skupaj s Centrom za Evropske varnostne študije George C. Marshall ter veleposlaništvoma ZDA in Nemčije so na 
veleposlaništvu ZDA v Ljubljani analitiki v septembru pripravili srečanje nekdanjih udeležencev programov George C. Marshall iz Slovenije. Oktobra so imeli analitiki na gradu Jable visok obisk iz Komiteja za mednarodno sodelovanje Vietnama, kjer so gostom skupaj s kolegi iz CEP predstavili delo analitike in strategijo zunanje politike Republike Slovenije. 
V novembru so analitike ministrstva in predstavnike CEP obiskali slušatelji z univerze EMUNI, ki jim je bila predstavljena 
geopolitična vloga Kitajske v sodobnem svetu. V istem mesecu sta bili pripravljeni še dve strateški delavnici, ena skupaj z direktorjem za Evropo iz Chatam Housa in druga s političnim direktorjem z ministrstva za zunanje zadeve Madžarske, na katerih je bilo sogovornikom predstavljeno analitično delo skupin strokovnjakov iz Slovenije. 
V Sektorju za strateške študije in analize se je na vljudnostnih in vsebinskih razgovorih mudilo več akreditiranih 
veleposlanikov in drugih tujih diplomatov veleposlaništev v Republiki Sloveniji. Vodja in analitiki sektorja so se udeleževali številnih srečanj in seminarjev. S svojimi analizami in dejavno udeležbo je analitika vsebinsko podpirala konference o prihodnosti EU, ki so potekale v Sloveniji. 
Minister Karl Erjavec je predal posle novemu ministru za zunanje zadeve 
dr. Miroslavu Cerarju 
47   
 
Razprava o prihodnosti EU na gradu Jable v aprilu 
Foto: CEP 
Januarja se je vodja analitike veleposlanik dr. Stanislav Raščan udeležil transatlantskega seminarja v Berlinu. Marca je bil povabljen v Azerbajdžan, kjer je sodeloval na globalnem forumu v Bakuju. V juniju je dejavno sodeloval na seminarju nekdanjih udeležencev programov George C. Marshall iz Srednje in Jugovzhodne Evrope v Garmisch Partenkirchnu ob 25. obletnici centra. Na rednem polletnem srečanju služb za analize in načrtovanje politik EU se je junija mudil v Bruslju. Julija je bil dejaven na konferenci mreže skupin strokovnjakov 16 + 1, ki je potekala v Sofiji kot analitična priprava na vrh 16 + 1. V Washingtonu je septembra skupaj s predstavnikoma Veleposlaništva Republike Slovenije sodeloval na forumu CEPA. Istega meseca se je udeležili transatlantske konference na Ohridu v organizaciji Centra za Evropske varnostne študije George C. Marshall in Nata. V oktobru se je udeležili Varšavskega varnostnega foruma, v začetku decembra pa se je mudil na rednem letnem srečanju Inštituta EU za varnostna vprašanja (EUISS), ki mu je sledilo redno srečanje analitičnih služb EU. 
Analitiki ministrstva za zunanje zadeve so vse leto spremljali aktualno tematiko v mednarodnih odnosih in se nanjo 
odzivali v svojih rednih publikacijah – 
Mesečnikih , Situacijskih poročilih , Strateških razmislekih ter Dogodkih in 
analizah . V analitičnih biltenih so bile redno obravnavane najrazličnejše geopolitične in varnostne teme, globalna 
zavezništva ter druga globalna strateška politična in gospodarska vprašanja (Kitajska, Rusija, ZDA, Indija, sporazum USMCA, iranski jedrski program, geopolitično zaostrovanje v Siriji, Svilna pot, politika ZDA glede neširjenja orožja, konec sporazuma o jedrskem orožju srednjega dosega – INF, ameriški novodobni koncept jedrskega odvračanja, strategija odnosov med EU in državami Centralne Azije, povezljivost med Evropo in Azijo – ASEM Connectivity, 70 let Splošne deklaracije človekovih pravic, svetovni dan čebel v zunanjepolitičnem in mednarodnem pomenu, globalni izzivi 2030 – geopolitika in energetika, obnovljivi energetski viri in geopolitika, turška geopolitika v Siriji, svetovno pravoslavje in Ukrajina itd.), evropske in regionalne teme (migracijska in azilna politika EU, vizije prihodnjega razvoja EU, socialna dimenzija evropskega procesa integracije, demokratizacija procesa integracije EU, prihodnost ekonomske in monetarne unije, volitve v Evropski parlament leta 2019, volitve v Italiji, Francija – boj za socialno in nacionalno državo, Grčija v pričakovanju novega migrantskega vala po Balkanski poti, razmere v Makedoniji in referendum o imenu države, deset let države Kosovo, odnosi med Srbijo in Kosovom, geopolitika in mednarodni odnosi na območju Jugovzhodne Evrope), tematike iz arabskega sveta, Latinske Amerike, Azije in Afrike in drugo (dosje Džamal Hašokdži, Turčija, Sirija, Iran, Pakistan, Mehika, Venezuela, Nikaragva, Zimbabve, Etiopija, Gana itd.). 
Izdani sta bili tudi dve tematski številki biltena 
Dogodki in analize v obliki zbranih analiz o prvem letu predsedovanja 
predsednika ZDA Donalda Trumpa na področju svetovne zunanje politike ter o prisotnosti in vplivu Kitajske v 
mednarodni skupnosti. 
Analitiki ministrstva v okviru publicistike in približevanja laični in strokovni javnosti objavljajo nekatere svoje prispevke 
na spletni strani CEP – Perspectives. 
Tudi v letu 2018 je bila analitika dejavna pri izobraževanju diplomatov, saj je znotraj Strokovno izobraževalnega sveta 
ministrstva sodelovala pri ustanavljanju diplomatske akademije ter pri organizaciji in izvedbi diplomatskega izpita v aprilu in višjega diplomatskega izpita v maju. 
48   
 DIREKTORAT 
ZA ZADEVE 
EVROPSKE 
UNIJE 
6   
 
 SPLOŠNE IN INSTITUCIONALNE ZADEVE 
Ministrstvo je zagotavljalo vsebinsko podporo za udeležbo predsednika vlade na zasedanjih Evropskega sveta, ki se je v letu 2018 sestal na štirih rednih zasedanjih v Bruslju. Osrednje teme pogovorov in sklepov voditeljev so se nanašale na ukrepe za učinkovitejši spopad z notranjimi in zunanjimi izzivi migracij ter na krepitev varnosti, vključno z bojem proti terorizmu, kibernetskem kriminalu in drugim hibridnim grožnjam. Prav tako pomembne so bile teme, povezane z gospodarskim razvojem, kot so npr. trgovinska vprašanja, ki jih v odnosu do EU odpirajo ZDA, obdavčitev in boj proti davčnim utajam, spodbujanje inovacij, raziskav, enotnega digitalnega trga ter časovnica in politične prioritete večletnega finančnega okvira EU za obdobje 2021–2027. Evropski svet je obravnaval tudi teme, kot so dialog z državljani EU in podnebne spremembe, v okviru zunanjepolitičnih tem pa položaj na Zahodnem Balkanu, širitev EU, odnose z Rusijo, Turčijo in afriškimi državami ter razmere v Siriji. Ob robu rednih zasedanj Evropskega sveta so se voditelji štirikrat sestali tudi na vrhu evrskega območja. Iskali so kompromisne rešitve za vprašanja poglobitve ekonomske in monetarne unije, še posebej za dograditev bančne unije, pa tudi glede možnosti oblikovanja proračunskega instrumenta za konvergenco in konkurenčnost. 
Poleg tega so se predsedniki držav in vlad v letu 2018 sestali v formatu 27 držav članic na treh neformalnih zasedanjih, 
in sicer februarja v Bruslju, maja v Sofiji in septembra v Salzburgu. Na teh srečanjih so v okviru Agende voditeljev razpravljali o dilemah prihodnjega razvoja EU, pa tudi o najtežjih vsebinskih vprašanjih z rednih zasedanj Evropskega sveta. Pogovori so se tako nanašali na predvideni izstop Združenega kraljestva iz EU, na večletni finančni okvir in institucionalna vprašanja, pa tudi na varnost in migracije ter na digitalizacijo in gospodarski razvoj. 
Ministrstvo je zagotavljalo zastopanost Republike 
Slovenije na zasedanjih Sveta EU za splošne zadeve, ki se je sestajal na rednih mesečnih zasedanjih. Prav tako se je redno sestajal Svet za splošne zadeve (50. člen) in razpravljal o vprašanjih, povezanih z izstopom Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske iz Evropske unije. 
Svet za splošne zadeve se je v navedenem obdobju 
poglobljeno ukvarjal s pripravami na zasedanja Evropskega sveta in preverjal uresničevanje sprejetih sklepov. Od maja 2018 naprej je redno obravnaval predlog večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 ter razpravljal o stanju na področju pravne države. Posvetil se je institucionalnim vprašanjem, zakonodajnemu načrtovanju in izvajanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje. Obenem je spremljal tudi proces izvajanja evropskega semestra. 
Pogajanja o naslednjem večletnem finančnem okviru 
EU, ki predstavlja dogovor o ključnih prioritetah Evropske unije v naslednjem sedemletnem obdobju, so se začela v letu 2018. Komisija je predlagala finančni okvir v višini 1.135 milijard evrov, pri čemer je namenila več sredstev za nekatere nove prioritete, kot so migracije, varnost, zunanji odnosi in digitalizacija, hkrati pa je ustrezno zmanjšala sredstva za dve do sedaj največji politiki proračuna EU – skupno kmetijsko politiko in kohezijsko politiko. Prvo resno politično razpravo o tem pomembnem dosjeju so voditelji opravili na zasedanju Evropskega sveta decembra 2018. 
Ministrstvo za zunanje zadeve na operativni ravni 
vodi koordinacijo stališč Slovenije glede večletnega finančnega okvira EU in sodeluje pri pogajanjih v okviru Sveta EU. V letu 2018 je med drugim pripravilo predlog stališča Slovenije do večletnega finančnega okvira EU 2021–2027, ki ga je državni zbor potrdil novembra. 
Državni sekretar mag. Dobran Božič in Ana Paula Zacarias, državna 
sekretarka za evropske zadeve portugalskega ministrstva za zunanje 
zadeve, na zasedanju Sveta EU za splošne zadeve 
Foto: EU 
Državni sekretar Iztok Mirošič s podpredsednikom Evropske komisije 
Fransom Timmermansom februarja v Bruslju 
Foto: Thierry Monasse/STA 
50   
 
  Ministrstvo ima nosilno vlogo pri pripravi srečanj in koordinaciji gradiv za pogovore najvišjih slovenskih predstavnikov z 
voditelji institucij EU. Tako so bila pripravljena vsa potrebna gradiva za srečanje predsednika Republike Slovenije Boruta Pahorja s predsednikoma Evropske komisije Jeanom Claudom Junckerjem in Evropskega sveta Donaldom Tuskom v začetku januarja v Bruslju. Na vabilo tedanjega predsednika vlade dr. Miroslava Cerarja je v začetku maja Slovenijo obiskal predsednik Evropskega sveta Tusk, ki je s slovenskimi sogovorniki izmenjal poglede na vsa aktualna vprašanja evropske politike. V začetku oktobra pa je predsednik vlade Marjan Šarec ob začetku mandata opravil nastopni obisk v Bruslju, kjer se je srečal s predsednikom Evropske komisije Junckerjem in predsednikom Evropskega sveta Tuskom. Predsednik vlade Šarec se je oktobra sestal tudi s komisarjem za enotni digitalni trg Andrusom Ansipom, s katerim sta v okviru prvega Digitalnega vrha, ki je potekal leta 2017 v Tallinu, izpostavila dober napredek Slovenije in potrebo po neoviranem dostopu do podatkov na digitalnem trgu vseh 28 članic. 
Novembra so se zaključila intenzivna pogajanja EU z Združenim kraljestvom glede izstopa iz Evropske unije. Voditelji 
27 držav članic so na izrednem srečanju 25. novembra enoglasno potrdili izstopni sporazum in politično deklaracijo o prihodnjih odnosih. Sporazum o izstopu je pravni akt, ki določa pogoje izstopa Združenega kraljestva iz EU. Zagotavlja, da se izstop zgodi na urejen način in zagotovi pravno varnost tudi po tem, ko bodo pogodbe in zakonodaja EU za Združeno kraljestvo prenehale veljati. Kljub dogovoru na ravni pogajalcev in britanske vlade v letu 2018 Sporazum o izstopu ni bil potrjen v parlamentu Velike Britanije, kjer politične razmere ostajajo zapletene. Ministrstvo je pripravljalo vsa potrebna gradiva, pri pripravi prispevkov je redno sodelovalo z resornimi ministrstvi in državnim zborom ter obveščalo o poteku pogajanj in stališčih sedemindvajseterice. 
Poleg brexita tudi drugi globalni in notranji izzivi od EU 
in držav članic zahtevajo temeljit in vključujoč premislek o prihodnosti EU, ki na različnih ravneh poteka vse od 
zasedanja voditeljev EU septembra 2016 v Bratislavi. Voditelji sedemindvajsetih držav članic in institucij EU so marca 2017 z Rimsko izjavo potrdili enotnost Unije in se zavezali, da bodo v naslednjih desetih letih skupaj zgradili varno, uspešno, trajnostno in socialno Evropo, ki bo močnejša na svetovnem prizorišču. Na podlagi Bele knjige Evropske komisije o prihodnosti Evrope so zastavili časovni načrt za razmislek in razpravo. Ključna vprašanja, o katerih odločajo voditelji, so zlasti vprašanje migracij ter dogovori o notranji in zunanji dimenziji upravljanja z njimi, notranji in zunanji vidiki varnosti, obramba, socialna razsežnost, institucionalna vprašanja ter reforma ekonomske in monetarne unije. 
Za oblikovanje slovenskih stališč o prihodnosti EU je ministrstvo v vsebinskem sodelovanju z resornimi ministrstvi 
nadaljevalo z organizacijo internih strokovnih razprav. Te so bile posvečene naslednjim aktualnim vidikom: evropski socialni razsežnosti, demokratični legitimnosti in institucionalnim spremembam, migracijski politiki EU, ekonomski in monetarni uniji. 
Ministrstvo je s pripravo ali koordinacijo stališč Republike Slovenije – v sodelovanju z drugimi pristojnimi organi – 
posredno vključeno tudi v priprave na volitve v Evropski parlament maja 2019, saj je treba do takrat ustrezno prilagoditi nekatere akte o institucionalnih vprašanjih (Uredbo o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij, Akt o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami in Sklep Sveta o sestavi Evropskega parlamenta) oz. sprejeti nove akte (t. i. sveženj o svobodnih in poštenih volitvah). 
V okviru projekta, ki ga je za izboljšanje obveščenosti državljanov EU pred volitvami v Evropski parlament in z namenom 
vključitve državljanov v demokratično oblikovanje vizije prihodnje EU predlagala Francija, sta Urad Vlade Republike Slovenije za komuniciranje in Ministrstvo za zunanje zadeve od junija do septembra organizirala posvetovanja z državljani v treh manjših slovenskih mestih. Vlada Republike Slovenije je tudi vzpostavila posebno spletno stran, na kateri je predstavljen projekt. Novembra je ministrstvo pripravilo nacionalno poročilo o svojih posvetovanjih o prihodnosti EU in predložilo povzetek poročila avstrijskemu predsedstvu – na podlagi povzetkov poročil držav članic je bilo pripravljeno skupno poročilo, s katerim so se voditelji držav in vlad EU seznanili na decembrskem zasedanju. 
Tako kot v preteklih letih je ministrstvo sodelovalo pri izvedbi nacionalne seje Evropskega mladinskega parlamenta 
Slovenije. Dogodkov se je udeležilo veliko število mladih iz različnih držav, ki so razpravljali o aktualnih temah v Evropski uniji in pripravili konkretne predloge v obliki resolucije za slovenske evropske poslance in odločevalce v državi. 
Septembra je ministrstvo v tesnem sodelovanju z ministrstvi in vladnimi službami začelo s pripravo Deklaracije o 
usmeritvah za delovanje Republike Slovenije v institucijah Evropske unije za naslednje 18-mesečno obdobje. Predlog 
Michel Barnier, glavni pogajalec EU za brexit 
Foto: STA 
51   
 
 deklaracije o usmeritvah za delovanje Republike Slovenije v institucijah Evropske unije v obdobju od januarja 2019 
do junija 2020 je bil potrjen na vladni seji decembra in predložen v obravnavo Državnemu zboru Republike Slovenije. Vlada je že dvanajstič zapored pripravila predlog deklaracije. Deklaracija je temeljni dokument za pregledno in ciljno usmerjeno delovanje Slovenije v institucijah EU. V njej so predstavljeni dosjeji, ki bodo v prihodnjem 18-mesečnem obdobju obravnavani v institucijah EU, in usmeritve za slovenske predstavnike. Dokument je namenjen tudi seznanitvi širše javnosti z aktualnimi vprašanji EU. V tej deklaraciji so posebej izpostavljena prednostna področja, ki bodo aktualna v naslednjem obdobju – evropske volitve 2019 in institucionalne spremembe, razprava o prihodnosti EU, brexit, večletni finančni okvir po letu 2020 – ter redna prizadevanja EU in Slovenije za varno, gospodarsko uspešno, socialno in trajnostno naravnano Evropo ter krepitev njene vloge v svetu.
 
Ministrstvo je v skladu z Zakonom o zunanjih zadevah ter Zakonom o sodelovanju med Državnim zborom in Vlado Republike Slovenije v zadevah Evropske unije izvedlo postopke ratifikacije naslednjih sporazumov EU in držav članic s tretjimi državami: o strateškem partnerstvu s Kanado, o ustanovitvi Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju, o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju z Republiko Kazahstan, o političnem dialogu s Kubo. Decembra je Državni zbor Republike Slovenije sprejel še zakon o ratifikaciji sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med EU ter državami članicami in Afganistanom. Vlada je z uredbo ratificirala tudi Spremembo Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč. 
Ministrstvo na ravni EU in v drugih okvirih redno spremlja stanje spoštovanja skupnih vrednot Evropske unije in 
spoštovanja načel pravne države. O tem je Svet za splošne zadeve razpravljal predvsem z vidika ukrepov Evropske komisije zaradi prisotnosti jasnega tveganja resne kršitve pravne države na Poljskem v skladu s prvim odstavkom člena 7 Pogodbe o EU (PEU) in z vidika sprožitve postopka Evropskega parlamenta v skladu s členom 7 PEU za ugotavljanje obstoja očitnega tveganja, da bi Madžarska lahko huje kršila vrednote iz člena 2 PEU. Slovenija se je aprila pridružila skupini prijateljev pravne države. V zvezi s širšim vprašanjem pravne države v okviru EU je bilo pripravljeno stališče RS glede predloga Uredbe o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah. 
Ministrstvo je prek nacionalnega oficirja za zveze zagotavljalo koordinacijo dejavnega sodelovanja Slovenije v okviru 
Agencije EU za temeljne pravice (FRA). 
Ministrstvo je tudi v letu 2018 redno sodelovalo z drugimi ministrstvi v zvezi z različnimi pravnimi vprašanji, povezanimi 
s sprejemanjem in izvajanjem zakonodaje EU, in pri reševanju težav s čezmejnim elementom, ki zadevajo pravo EU. 
Na podlagi poslovnika vlade je ministrstvo sodelovalo s pristojnimi ministrstvi pri pripravi odgovorov v postopkih, ki 
jih v zvezi z ugotavljanjem kršitev prava EU v predsodni fazi zoper Slovenijo vodi Evropska komisija, in pri pripravi opredelitev v sodnih postopkih, ki jih zaradi domnevnih kršitev prava EU zoper Slovenijo pred Sodiščem EU sproži Evropska komisija. Ob koncu leta 2018 je Evropska komisija zoper Slovenijo vodila 54 postopkov ugotavljanja kršitev prava EU s področij pristojnih ministrstev. V okviru neformalnega dialoga med Evropsko komisijo in članicami EU, t. i.Pilota EU, kjer Komisija ugotavlja potencialno neskladnost s pravom EU, je imela Slovenija ob koncu leta odprtih 17 
zadev. 
Ministrstvo je v sodelovanju z resornimi ministrstvi vključeno v pripravo usmeritvenih navodil Vlade Republike 
Slovenije za Državno odvetništvo v primerih, ko Republika Slovenija intervenira v zadevah pred Sodiščem EU. Z vidika zunanjih zadev velja v letu 2018 omeniti predvsem sodbo v zadevi Čepelnik, v kateri je Sodišče EU ugotovilo neskladnost avstrijske ureditve s pravom EU, in še odprto zadevo Meštrovič glede vprašanja kazni, ki jih omogoča avstrijska zakonodaja v primeru pomanjkljivosti pri čezmejnem opravljanju storitev. Aktualno je bilo tudi presojanje skladnosti določb o reševanju investicijskih sporov v sporazumu CETA s Pogodbama EU – končno mnenje Sodišča EU naj bi bilo podano v letu 2019. 
52   
 
 EVROPSKE POLITIKE 
Enotni trg EU je v letu 2018 deloval že 25 let. V tem kontekstu so bile v Svetu EU opravljene številne politične razprave 
o prihodnosti enotnega trga, sprejete pa so bile tudi številne zakonodajne pobude za krepitev konkurenčnosti in 
olajšanja prostega pretoka blaga in storitev na enotnem trgu. Sprejet je bil delni splošni pristop do Uredbe o Programu za enotni trg, ki je del svežnja večletnega finančnega okvira, višina sredstev pa bo sicer del dogovora o večletnem finančnem okviru. Svet je med drugim potrdil splošni pristop do direktive o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev, direktive o notifikaciji in do direktive določitvi postopka uradnega obveščanja o sistemih dovoljenj in zahtevah. Pri tem se je – vse od organizacije prvega Digitalnega vrha voditeljev EU v času predsedovanja Estonije septembra 2017 – tudi v letu 2018 večal pomen področja digitalne transformacije, ki med drugim zajema vzpostavitev enotnega digitalnega trga (DSM). Vzpostavljena je bila večja preglednosti praks pri uporabi digitalnih platform in sprejeta so bila pravila o prostem pretoku podatkov s tretjimi državami v trgovinskih sporazumih ter skupen pristop za učinkovito kibernetsko varnost in skupne rešitve, vezane na razvoj umetne inteligence. Od pomembnejših sprejetih digitalnih dosjejev velja posebej omeniti Splošno uredbo o varstvu podatkov (GDPR), ki zaostruje pravila na tem področju. Posebna pozornost je bila namenjena tudi krepitvi sodelovanja na področju kibernetske varnosti, kjer potekata nadgradnja Akta o kibernetski varnosti in vzpostavljanje Evropskega strokovnega centra za kibernetsko varnost z mrežo nacionalnih koordinacijskih centrov. Slovenija je novembra v Parizu kot ena od prvih držav pristopila k deklaraciji o krepitvi zaupanja in varnosti v kibernetskem prostoru. Sprejet je bil tudi splošni pristop do Uredbe o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev, ki bo zagotovil 
pravično, pregledno in predvidljivo obravnavo poslovnih uporabnikov na spletnih platformah. Svet je potrdil tudi delni splošni pristop do uredbe o Obzorju Evropa, okvirnem programu za raziskave in inovacije za obdobje 2021–2027, ki je del svežnja večletnega finančnega okvira. Poleg tega so bili potrjeni splošni pristopi do direktive o preizkusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev, direktive o notifikaciji ter do direktive določitvi postopka uradnega obveščanja o sistemih dovoljenj in zahtevah. Sprejet je bil splošni pristop do uredbe o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala, na katerem bodo državljanom in podjetjem na voljo spletne informacije ter postopki in storitve za pomoč in odpravljanje težav, pa tudi do uredbe o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi, kar bo olajšalo trženje proizvodov na enotnem trgu in bo koristilo predvsem malim in srednje velikim podjetjem. 
Na področju zunanje trgovine izstopa podpis največjega trgovinskega sporazuma EU doslej – sporazuma o gospodarskem 
partnerstvu z Japonsko. Podpisan je bil tudi trgovinski in investicijski sporazum s Singapurjem, zaključena pa so bila tudi pogajanja o trgovinskem in investicijskem sporazumu z Vietnamom. 
Digitalna transformacija postaja vse bolj pomembna tudi na področju pravosodja. To se kaže v modernizaciji 
postopkov in sodelovanja ter v pomenu krepitve zaupanja in varnosti v kibernetskem prostoru, v katerem vse pogosteje prihaja do zlorab in kaznivih dejanj, pri čemer je pomembno, da se ustrezno identificirajo in zavarujejo dokazi. Med pomembnejšimi s tega področja je t. i. paket e-dokazi, ki vključuje Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem nalogu za predložitev in evropskem nalogu za zavarovanje elektronskih dokazov v kazenskih zadevah ter Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi harmoniziranih pravil o imenovanju pravnih zastopnikov za namene zbiranja dokazov v kazenskih postopkih. Intenzivno se je nadaljeval postopek vzpostavitve Evropskega javnega tožilstva. Novembra je bil objavljen razpis za glavnega evropskega tožilca. V drugi polovici leta sta bila na področju kazenskega prava sprejeti direktiva o boju proti pranju denarja in uredba o vzajemnem priznavanju odredb o zamrznitvi in zaplembi, paket na področju varstva podatkov pa je bil dopolnjen še z uredbo o varstvu posameznikov 
pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Evropske unije. 
Na področju notranjih zadev so bila še vedno v ospredju vprašanja učinkovitega upravljanja z migracijami, zlasti 
ukrepi za omejevanje nezakonitih migracij, krepitev nadzora zunanjih meja EU ter izboljšanje sodelovanja z državami izvora in s tranzitnimi državami. Potekala so intenzivna pogajanja za reformo skupne azilne politike, ki pa so zastala pri vprašanju prenove Dublinske uredbe. Temeljna vsebinska dilema v pogajanjih ostaja stopnja solidarnosti in odgovornosti v primerih, ko v določeni državi pride do nenadnega izjemnega povečanja prošenj za azil, ki bi zahtevalo sprožitev postopkov za krizne razmere. 
Na področju prometa je bil na decembrskem zasedanju Sveta za promet, telekomunikacije in energijo (TTE) sprejet 
splošni pristop glede Mobilnostnega paketa I (socialni in tržni steber). S tem se vzpostavlja širok nabor pobud za uveljavitev enotnega trga na področju mednarodnega cestnega prometa za večjo socialno pravičnost in konkurenčnost, zmanjšanje pravnih ovir za podjetja in večjo varnosti v prometu. Vzpostavljeno bo učinkovito delo prevoznega sektorja EU, ki v osnovni panogi dvostranskih prevozov ne bo podvržen različnim nacionalnim pravilom in sankcijam. Decembra je bilo predstavljeno poročilo o napredku glede Predloga Direktive o opustitvi premikanja ure od 1. 4. 2019 dalje, ki ga je sredi septembra predstavila komisija. 
Na področju okolja se je leto zaključilo s potrditvijo knjige pravil za izvajanje pariškega podnebnega sporazuma na 
konferenci ZN decembra v Katovicah. Pred zasedanjem je EU potrdila novi paket podnebne zakonodaje s ciljnimi deleži za obnovljive vire (32 %) in učinkovito rabo energije (32,2 %), ki naj bi do leta 2030 privedli do najmanj 45 % 
53   
 
 znižanja izpustov toplogrednih plinov, pripravila pa je tudi osnutek EU strategije za doseganje ogljične nevtralnosti do 
leta 2050, ki bo vodilo za strategije članic, tudi Slovenije. Do konca leta je Svetu EU in Evropskemu parlamentu uspelo doseči soglasje o dveh pomembnih aktih: direktivi o omejevanju plastičnih proizvodov za enkratno uporabo in uredbi ozmanjševanju emisij za nove osebne avtomobile.
 
Na področju energetike je bil dosežen politični dogovor o paketu Čista energija za vse Evropejce, ki se osredotoča na energetsko učinkovitost, energijo iz obnovljivih virov, zasnovo trga električne energije, zanesljivost oskrbe z električno energijo in nova pravila za upravljanje energetske unije. Posebna pozornost je bila namenjena tudi geopolitičnim vidikom, še zlasti diverzifikaciji energetskih virov in varni oskrbi – predvsem zaradi trenutnega dogajanja v odnosu EU do ZDA, Ruske federacije in Ukrajine ter do drugih partnerjev – globalni energetski tranziciji v nizkoogljično družbo in mednarodni energetski arhitekturi. 
Na področju kmetijstva so bile v ospredju razprave o prihodnosti Skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2020. 
Evropska komisija je sprejela sveženj zakonodajnih predlogov o reformi SKP za obdobje 2021–2027 in jih posredovala v obravnavo in sprejetje svetu in parlamentu. V razpravah se je Slovenija zavzela za nadaljnje poenostavitve pri oblikovanju strateškega načrtovanja ter njegovem izvajanju in spremljanju, izrazila pa je nasprotovanje predvidenemu znižanju sredstev za SKP, zlasti za področje razvoja podeželja. Sprejet je bil tudi zakonodajni predlog o bolj poštenih odnosih v agroživilskem sektorju med malimi kmeti in pridelovalci ter njihovimi večjimi trgovinskimi partnerji. Kot del zakonodajnega svežnja o krožnem gospodarstvu je bil sprejet akt, ki vsebuje nove predpise o organskih gnojilih in gnojilih iz odpadkov v EU, s katerim bodo za ta gnojila veljali enaki konkurenčni pogoji kot za tradicionalna, anorganska gnojila, kar bo ustvarilo nove priložnosti na trgu za inovativna podjetja, obenem pa zmanjšalo nastajanje odpadkov, porabo energije in okoljsko škodo. Da bi zagotovili varstvo potrošnikov in dosegli razvoj v sektorju žganih pijač, je bil sprejet pravni okvir, ki zagotavlja enotna vseevropska pravila za trženje in označevanje žganih pijač ter zaščito geografskih označb. Na področju ribištva je najpomembnejši dosje predstavljal predlog o skladu EU za pomorstvo in ribištvo za finančno perspektivo 2021–2027, ki je bil objavljen junija. Evropska komisija je prav tako objavila predlog o spremembah uredb glede nadzora ribištva. Pri obeh predlogih je za Slovenijo pomembno, da se zagotovi upoštevanje potreb in značilnosti slovenskega ribiškega sektorja ter proporcionalnost pri izvajanju upravljanja. Konec leta je bil potrjen politični dogovor o celotnih dovoljenih ulovih in kvotah ribolovnih organizmov za leto 2019, ki za male pelagične staleže v Jadranskem morju določa omejitev ribolova ter ohranja rezervacijo ulova sardele in sardona za slovenske ribiče. 
Številni ukrepi s področja socialnih politik, ki so bili obravnavani v okviru Evropskega stebra socialnih pravic, so bili 
deležni številnih spodbud z zakonodajnimi, nezakonodajnimi in finančnimi instrumenti. Evropska komisija je objavila predloge zakonodajnih aktov za krepitev pravic mobilnih delavcev (napoteni delavci, otroški dodatki) ter o ustanovitvi Evropskega organa za delo. Velik del nezakonodajnih aktov je bil spremljan v okviru evropskega semestra, v katerega so bili prvič vključeni kazalniki za spremljanje uspešnosti na področju zaposlovanja in sociale. 
V okviru Sveta za izobraževanje, mladino, kulturo in šport so bili na področju izobraževanja sprejeti dokumenti, ki 
pomembno prispevajo k vzpostavitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025, kar vključuje študij v drugi državi članici in čezmejno učenje. V okviru razprav o naslednjem večletnem finančnem okviru je bila posebna pozornost na področju izobraževanja namenjena obravnavi programa Erasmus za obdobje 2020–2027, saj je Evropska komisija predlagala podvojitev razpoložljivih finančnih sredstev in potrojitev število upravičencev, v predlog pa so vključeni programski sklopi na področjih izobraževanja, mladine in športa. V letu evropske kulturne dediščine so bili pod bolgarskim predsedstvom maja sprejeti sklepi sveta o potrebi umestitve kulturne dediščine v ospredje politik EU, na avdiovizualnem področju pa so se zaključila pogajanja o spremembi direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah. 
Pozornost Sveta za ekonomske in finančne zadeve je bila usmerjena predvsem v prizadevanja za vzpostavitev bančne 
unije in izvajanje načrta za kapitalsko unijo. V okviru poglabljanja ekonomske in monetarne unije so se nadaljevale razprave o krepitvi delovanja Evropskega mehanizma za stabilnost (ESM). Na davčnem področju je bila sprejeta lista nesodelujočih jurisdikcij. Dosežen je bil napredek glede avtomatične izmenjave informacij o čezmejnih shemah davčnega načrtovanja, napredek glede preprečevanja goljufij pri DDV, opravljanja storitev in prodaje blaga na daljavo ter poenostavitve obveznosti davčnih zavezancev iz naslova DDV pri čezmejnih dobavah blaga. 
54   
 
 SOSEDNJE DRŽAVE 
V kontekstu prizadevanj za razvoj dobrososedskih odnosov je Slovenija v dialogu z Avstrijo, Hrvaško, Italijo in Madžarsko posebno pozornost namenjala krepitvi gospodarskega in čezmejnega sodelovanja, infrastrukturnim povezavam ter položaju avtohtonih slovenskih narodnih skupnosti v sosednjih državah. Pomembna tema pogovorov s predstavniki sosednjih držav je bilo tudi upravljanje migracij in s tem povezan nadzor meja. 
Z Republiko Avstrijo se je nadaljeval intenziven 
dialog na najvišjih ravneh. Izmenjani so bili obiski na ravni zunanjih ministrov: marca je bila na obisku v Sloveniji avstrijska zvezna ministrica za zunanje zadeve dr. Karin Kneissl, novembra pa je bil na obisku v Avstriji zunanji minister dr. Cerar. Decembra je Avstrijo obiskal predsednik vlade Šarec, ki ga je gostil zvezni kancler Sebastian Kurz, srečal pa se je tudi z zveznim predsednikom Alexandrom Van der Bellnom. Nadaljevale so se tudi redne konzultacije med zunanjima ministrstvoma na ravni državnih sekretarjev in generalnih direktorjev. Novembra je potekalo peto zasedanje Skupnega odbora Slovenija Štajerska. 
Med Slovenijo in Hrvaško je potekalo več neuradnih 
srečanj predsednikov republik Boruta Pahorja in Kolinde Grabar Kitarović, predsednika vlad pa sta se aprila sestala ob robu zasedanja Procesa sodelovanja v Jugovzhodni Evropi – SEECP. 
Predsednik republike Pahor je v okviru utečenega trilateralnega formata Slovenija-Avstrija-Hrvaška julija v Vipolžah 
gostil avstrijskega predsednika Van der Bellna in hrvaško predsednico Grabar Kitarović. 
Z Italijansko republiko se je nadaljevala praksa rednih konzultacij med predstavniki zunanjih ministrstev na različnih 
ravneh. Maja je potekalo srečanje med predsednikoma republik Pahorjem in Sergiem Matarello, novembra pa je bil na obisku v Rimu minister za zunanje zadeve dr. Cerar. Januarja je v Trstu potekalo 3. zasedanje Skupnega odbora Slovenije in Furlanije - Julijske krajine. 
Minister Karl Erjavec in avstrijska zvezna ministrica za Evropo, 
integracijo in zunanje zadeve dr. Karin Kneissl 
Junijski obisk državnega sekretarja Iztoka Mirošiča v Rimu Foto: Arhiv MZZ 
55   
 
 V okviru rednega dialoga s predstavniki Svetega sedeža je bil novembra na obisku pri Svetem sedežu minister za zunanje zadeve dr. Cerar. Predsednik Pahor se je maja v Vatikanu udeležil dobrodelnega dogodka v podporo delovanju misijonarja Pedra Opeke. 
Minister dr. Cerar se je novembra v Rimu sestal tudi 
z velikim kanclerjem Suverenega Malteškega viteškega reda. 
Dvostranska srečanja z Madžarsko so se v letu 
2018 nadaljevala z oktobrskim uradnim obiskom predsednika Madžarske Jánosa Áderja v Sloveniji, novembra pa je Slovenijo obiskal madžarski zunanji minister Péter Szijjártó. Predsednik Državnega zbora republike Slovenije mag. Dejan Židan se je oktobra v Budimpešti udeležil 5. podonavske parlamentarne konference, ob robu katere se je srečal tudi s predsednikom madžarske narodne skupščine Lászlóm Kövérjem. Nadaljevale so se tudi redne konzultacije glede evropskih in bilateralnih tem na ravni državnih sekretarjev in generalnih direktorjev. 
Minister dr. Miroslav Cerar z državnim tajnikom Svetega sedeža 
kardinalom Pietrom Parolinom 
Bilateralne konzultacije med Slovenijo in Madžarsko Foto: Arhiv MZZ 
56   
 
 DVOSTRANSKO SODELOVANJE V EVROPI 
Strateški dialog z Nemčijo se je še naprej krepil na podlagi Deklaracije o poglobljenem sodelovanju med državama, v njegovem okviru pa se je začela priprava delovnega programa za prihodnje obdobje. Politični in gospodarski stiki so se okrepili z odprtjem Konzulata Republike Slovenije na čelu s častnim konzulom novembra v Hannovru ter obiski predsednika republike Pahorja marca, predsednika vlade Šarca oktobra in zunanjega ministra dr. Cerarja decembra v Berlinu. Nadaljevale so se tudi redne konzultacije med zunanjima ministrstvoma tako na politični kot na delovni ravni. Slovenija je še naprej krepila odnose z zvezno deželo Bavarsko, s katero so bili v okviru zasedanja Stalne mešane slovensko-bavarske komisije junija potrjeni skupni projekti za sodelovanje v prihodnjem dveletnem obdobju. 
Začele so se priprave na sklenitev novega akcijskega načrta 
v okviru strateškega partnerstva s Francijo za obdobje 2019–2022, ki predstavlja pomembno podlago za okrepljeno sodelovanje na političnem, gospodarskem in drugih 
zunanje zadeve Zvezne republike Nemčije Heiko Maas 
Foto: Arhiv MZZ področjih, tudi z mislijo na zaporedno predsedovanje držav Svetu Evropske unije. Obojestranski interes za tesnejše sodelovanje med državama na dvostranski in evropski ravni je bil potrjen tudi na oktobrskem srečanju predsednika vlade Šarca s predsednikom Francoske republike Emmanuelom Macronom ob robu zasedanja azijsko-evropskega vrha. Nadaljevale so se tudi konzultacije na ravni državnih sekretarjev obeh zunanjih ministrstev. 
Nadaljeval se je dinamičen dialog na ravni predsednikov vlad Slovenije in držav Beneluksa (Belgija, Nizozemska, 
Luksemburg), vzpostavljen v preteklem letu, zlasti glede ključnih vprašanj delovanja Evropske unije, kjer imajo države zelo podobne poglede. Februarja 2018 je predsednik vlade dr. Cerar v Ljubljani gostil vrh Slovenija-Beneluks, konkretne skupne pobude in aktivnosti pa so bile tema rednih in pogostih konzultacij na politični in delovni ravni med Ministrstvom za zunanje zadeve Republike Slovenije in ministrstvi za zunanje zadeve držav Beneluksa. 
Posebna pozornost je bila namenjena krepitvi sodelovanja z državami srednje Evrope in alpskega prostora. S Poljsko 
sta bila izmenjana obiska predsednikov zgornjih domov parlamenta – marca je bil na obisku v Sloveniji predsednik poljskega senata Stanisław Karczewski, septembra pa je bil na uradnem obisku na Poljskem predsednik državnega sveta Alojz Kovšca. Maja se je predsednik Pahor udeležil odkritja spomenika padlim Slovencem na Galicijski fronti v 1. sv. vojni in se sestal s poljskim predsednikom Andrzejem Dudo. Poljski državni sekretar za evropske zadeve 
Minister za zunanje zadeve dr. Miroslav Cerar in minister za 
Pogovor državnega sekretarja Iztoka Mirošiča z zunanjepolitičnim svetovalcem češkega predsednika Rudolfom Jindrákom Foto: Arhiv MZZ 
Konrad Szymański se je septembra udeležil Strateškega foruma Bled. Junija je Slovenija odprla nov konzulat na čelu s častnim konzulom v mestu Lublin na Poljskem. Aprila je bil na uradnem obisku v Sloveniji slovaški predsednik Andrej Kiska. Minister za zunanje zadeve dr. Cerar se je oktobra v Pragi udeležil svečanosti ob 100. obletnici ustanovitve Češkoslovaške in se srečal z ministrom za zunanje zadeve Češke republike Tomášem Petříčkom. S Češko so bile 
57   
 
 aprila opravljene politične konzultacije na ravni državnih sekretarjev. Predstavniki Republike Slovenije so se v skladu 
z uveljavljeno prakso redno udeleževali srečanj Višegrajske skupine v razširjenih formatih. Slovenija je marca gostila srečanje namestnikov zunanjih ministrov držav kvadrilaterale – Avstrije, Liechtensteina, Švice in Slovenije. Predsednik republike Pahor se je junija v Ženevi in septembra v New Yorku srečal s predsednikom Švicarske konfederacije Alainom Bersetom. 
Slovenija še naprej utrjuje svojo sredozemsko identiteto in vzdržuje dobre odnose s sredozemskimi državami tako na 
delovni kot na politični ravni. Januarja je Slovenijo obiskal predsednik portugalske vlade António Costa, decembra pa je bil na obisku na Portugalskem predsednik državnega zbora mag. Židan. Predsednik vlade Šarec se je novembra mudil na obisku v Španiji, decembra je bil na državniškem obisku v Grčiji predsednik republike Pahor. Na ravni ministrstev za zunanje zadeve je bila opravljena vrsta političnih konzultacij z Grčijo, Ciprom, Španijo in Portugalsko. 
Še naprej se krepijo tradicionalno dobri odnosi z baltskimi državami, s katerimi Slovenija deli poglede v okviru 
Evropske unije in Nata. Predsednik Pahor se je septembra udeležil 14. srečanja Skupine Arraiolos v Rigi in imel krajši dvostranski pogovor s predsednikom Latvije Raimondsom Vējonisom. Ob tej priložnosti je obiskal tudi vojaško bazo v Adažiju, kjer v okviru Natove misije Okrepljena prednja prisotnost deluje tudi kontingent Slovenske vojske. Novembra so potekale politične konzultacije z Estonijo na ravni generalnih direktorjev za zadeve EU, aprila pa konzultacije državnega sekretarja v kabinetu predsednika vlade v Estoniji in Litvi. Predsednik državnega sveta Alojz Kovšca se je aprila udeležil konference predsednikov parlamentov EU v Talinu. 
Slovenija je okrepila konzularno prisotnost v Nordijski 
regiji z odprtjem novih konzulatov na čelu s častnimi konzuli v Roskildeju na Danskem ter v Helsinkih in Lahtiju na Finskem. Dialog z Norveško se je nadaljeval s srečanjem med zunanjima ministroma obeh držav ob robu vrha Nata decembra in konzultacijami na ravni državnih sekretarjev zunanjih ministrstev, ki so potekale aprila. Oktobra 2018 je Slovenijo obiskala številčna delegacija diplomatov Ministrstva za zunanje zadeve Islandije. Predsednik vlade Šarec se je novembra mudil na obisku na Danskem, februarja pa so potekale konzultacije med ministrstvoma za zunanje zadeve na ravni državnih sekretarjev. 
Nadaljevalo se je tudi dobro in sodelovanje z Romunijo, 
ki bo v prvi polovici leta 2019 prevzela predsedovanje Svetu Evropske unije, kar je bila tudi tema opravljenih konzultacij med ministrstvoma za zunanje zadeve. Predsednik državnega sveta Kovšca se je junija udeležil srečanja Združenja evropskih senatov v Romuniji. Namestnik romunskega zunanjega ministra George Ciamba se je septembra udeležil Strateškega foruma Bled. Septembra se je predsednik Pahor udeležil vrha Pobude treh morij v Bukarešti. 
Z odprtjem veleposlaništva ter akreditacijo 
rezidenčnega veleposlanika Slovenije v Bolgariji so se odnosi med državama vidno okrepili. V letu 2018 sta bila na uradnem obisku v Bolgariji predsednik republike Pahor in minister za zunanje zadeve dr. Cerar. 
V času intenzivnih pogajanj o izstopu Združenega 
kraljestva iz Evropske unije so leta 2018 med državama potekale redne konzultacije na ravni državnih sekretarjev in generalnih direktorjev ministrstev za zunanje zadeve. Predsednik vlade dr. Cerar se je julija 
Državni sekretar mag. Dobran Božič in Ann Linde, 
švedska ministrica za evropske zadeve 
Minister dr. Miroslav Cerar na uradnem obisku v Bolgariji 
udeležil vrha Berlinskega procesa v Londonu, oktobra se je srečanja srednjeevropskih zunanjih ministrov udeležila državna sekretarka Simona Leskovar. Marca je Slovenijo obiskal predsednik irskega senata Denis O'Donovan, maja pa so potekale gospodarske konzultacije na ravni generalnih direktorjev obeh zunanjih ministrstev. 
V okviru dobrih in prijateljskih odnosov med Slovenijo in Malto se je minister za zunanje zadeve Malte Carmelo Abela 
septembra udeležil Strateškega foruma Bled in se ob robu dogodka sestal s predsednikom vlade dr. Cerarjem. 
58   
 
 ENERGETSKA DIPLOMACIJA 
V okviru energetske diplomacije se je nadaljevala krepitev dvostranskega in večstranskega sodelovanja s ključnimi 
partnerji na tem področju. Opravljene so bile energetske konzultacije s predstavniki izbranih evropskih držav in ZDA glede dvostranskega sodelovanja na področju energetike in geopolitičnih vidikov aktualnih energetskih projektov v Evropi. Nadaljeval se je redni dialog s sosednjimi državami, predvsem z Madžarsko, Avstrijo in Italijo, v okviru katerega so bila izmenjana stališča o vzajemni krepitvi energetskih povezav. 
Ministrstvo je bilo dejavno v evropski mreži strokovnjakov za energetsko diplomacijo držav članic EU, ki jo vodi Evropska 
služba za zunanje delovanje. 
Posebna pozornost je bila namenjena aktivnostim Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER), ki ima 
sedež v Ljubljani. Ministrstvo je septembra podprlo drugi forum za integriteto in preglednost energetskih trgov (
2nd 
Energy Market Integrity and Transparency Forum – REMIT Forum ), ki ga je v Ljubljani organiziral ACER. Nadaljevala 
so se tudi prizadevanja ministrstva glede vloge sedeža ACER v Ljubljani, predvsem v okviru pogajanj o prenovljeni uredbi o ACER v Svetu EU, ter za povečanje kadrovskih in finančnih virov za ACER. Septembra je z delovanjem začela Evropska šola v Ljubljani, s čimer je Slovenija realizirala svojo zavezo iz sporazuma o sedežu med Vlado Republike Slovenije in agencijo ACER. 
Nadaljevalo se je sodelovanje v okviru medresorskih delovnih teles, ki obravnavajo evropske energetske projekte v 
skupnem interesu, usmerjene v prednostne vzpostavitve tako električnih kot plinskih povezav s sosednjimi državami. Ministrstvo je bilo aktivno tudi v medresorski komisiji pod vodstvom Ministrstva za okolje in prostor Republike Slovenije, ki obravnava terminale za utekočinjeni zemeljski plin v Tržaškem zalivu. Vse leto je potekalo tudi medresorsko usklajevanje stališč do problematike radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško. 
Pri krepitvi sinergij med javnim in zasebnim sektorjem je bila posebna pozornost namenjena slovenskim podjetjem in 
njihovi seznanitvi s priložnostmi, ki jih omogočata globalni energetski prehod na obnovljive vire energije in izboljševanje energetske učinkovitosti v regijah zunaj EU. 
MAKROREGIONALNE STRATEGIJE 
Slovenija sodeluje v treh makroregionalnih strategijah: v Strategiji EU za Podonavsko regijo (EUSDR), Strategiji EU za Jadransko-jonsko regijo (EUSAIR) in Strategiji EU za Alpsko regijo (EUSALP). Prepoznane interese je udejanjila z vodenjem izbranih tematskih področij in vodilno vlogo pri usklajevanju stališč med državami, in sicer glede mednarodnih prometnih tokov in njihovega razvoja v Podonavju, institucionalne krepitve in sodelovanja, predvsem z državami Zahodnega Balkana, pri izkoriščanju potenciala morja z zaledjem v Jadransko-jonski regiji, ekološke povezanosti alpskega prostora ter podpore in usmerjanja izvajanja EUSAIR. 
Državni sekretar mag. Dobran Božič na četrtem zasedanju Generalne skupščine Strategije EU za Alpsko regijo Foto: Land Tirol/Die Fotografen 
59   
 
 Maja je v okviru tretjega letnega foruma Strategije EU za Jadransko jonsko regijo potekalo Ministrsko zasedanje 
Sveta Jadransko jonske pobude in EUSAIR, v okviru katerega so predstavniki osmih udeleženih držav sprejeli skupno deklaracijo, ki med drugim odpira vrata tesnejšemu sodelovanju Makedonije v Jadransko jonski pobudi. Slovenija je poudarila pomen širitvenega procesa EU na države Zahodnega Balkana in opozorila tudi na okoljski vidik sodelovanja v okviru strategije, pri tem pa izpostavila nedavno onesnaženje Jadranskega morja in obal s plastičnimi odpadki. 
Državni sekretar Iztok Mirošič na Ministrskem zasedanju Sveta Jadransko-jonske pobude in EUSAIR Foto: MZZ 
V začetku junija 2018 je ministrstvo organiziralo delavnice, ki so v ospredje postavile otroke. Dogodek Mladi za Evropo je povezal več kot 40 osnovnošolcev iz 18 osnovnih šol po Sloveniji. Otroške delavnice so vodili strokovnjaki iz različnih, večinoma nevladnih institucij, ki se osredotočajo na področje kulturne dediščine, varovanje okolja, migracije in komuniciranje. Otroci so sami poskrbeli, da je dogodek postal viden, njihovo razmišljanje pa slišano. 
Konec septembra je na slovenski obali potekal tradicionalni Teden sredozemske obale in makroregionalnih strategij. 
Osrednji letni dogodek, namenjen najširšemu krogu deležnikov in javnosti, je potekal pod naslovom Videti moje morje. Prispeval je k dvigu ozaveščenosti o morju, morski obali, naravnih virih in gospodarskih možnostih. V okviru tedna je ministrstvo skupaj s programom Interact in Evropsko komisijo pripravilo delavnico Sporočilo v steklenici, namenjeno učenju o boljšem pretoku informacij znotraj makroregionalnih strategij in zunaj njih. 
Novembra je v okviru drugega letnega foruma EUSALP potekalo četrto zasedanje Generalne skupščine Strategije EU 
za Alpsko regijo, na katerem je bila sprejeta politična deklaracija. Alpsko regijo zaznamujejo edinstvene geografske in naravne danosti, sooča pa se tudi z izzivi, ki zahtevajo skupno ukrepanje; med njimi so demografski trendi, velika občutljivost na podnebne spremembe, poseben geografski položaj, vprašanje trajnostne mobilnosti in dostopnosti ter druga vprašanja. Slovenija je poudarila, da je treba posebno pozornost nameniti mladim, ki lahko že danes s svojimi idejami, inovativnostjo in odprtostjo prispevajo k iskanju rešitev, predvsem pa k oblikovanju skupne prihodnosti. Opozorila je na izziv makroregionalnega sodelovanja na področju medijev in komuniciranja ter predstavila slovenski predlog, da se vzpostavi enovit horizontalni steber za vse štiri makroregionalne strategije. 
60   
 
 EU PORTAL 
V vladni informacijski sistem EU portal, ki je instrument odločanja vseh ministrstev in vladnih služb v RS o zadevah 
EU in ga skladno z določili Poslovnika vlade upravlja ministrstvo, je bilo skupaj uvrščenih 29.087 dokumentov, od tega 25.750 dokumentov EU in 3.337 slovenskih dokumentov. Ministrstvo je po prejemu dokumentov EU ministrstvom in 
vladnim službam v 646 primerih naložilo pripravo predlogov za odločitve. Na portalu je bilo usklajevanih in objavljenih 215 predlogov slovenskih stališč. Od tega je bilo 87 stališč sprejetih na ravni vlade in 128 v državnem zboru. Na portalu je bilo usklajena in sprejeta tudi 301 usmeritev in objavljenih 54 uradnih izjav Republike Slovenije. 
Iz Sveta EU je vlada na portal prejela najave za 3.227 zasedanj delovnih skupin in Sveta na ministrski ravni, objavljenih 
je bilo 1.661 poročil s teh zasedanj. Za zasedanja Sveta je bilo na EU portalu pripravljenih 86 vladnih izhodišč za udeležbo predstavnikov Slovenije na ministrski ravni. Prek portala je bilo v vladni postopek posredovanih 84 poročil iz ministrskih svetov. 
61   
MULTILATERALO, 
RAZVOJNO 
SODELOVANJE IN 
MEDNARODNO PRAVO 
7   
 
 sloveni 201s VEČSTRANSKO MEDNARODNO SODELOVANJE 
ORGANIZACIJA ZDRUŽENIH NARODOV 
Slovenija je nadaljevala s poudarjanjem pomena multilateralizma, v središču katerega je močna, učinkovita in vključujoča Organizacija združenih narodov (OZN), ter si prizadevala za legitimnost in transparentnost mednarodnega odločanja. Podpirala je prizadevanja za reformo organizacije in se zavzemala za odgovorno delovanje Varnostnega sveta OZN – tudi v primerih genocida, hudodelstev proti človečnosti in vojnih hudodelstev. Slovenske aktivnosti so bile tradicionalno usmerjene v varstvo in uveljavljanje človekovih pravic, krepitev in spoštovanje mednarodnega prava, preprečevanje konfliktov ter spoštovanje ciljev in načel Ustanovne listine OZN. Slovenija je nadaljevala s prizadevanji za dosledno uveljavitev Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Agende za trajnostni razvoj do leta 2030. 
Slovenija je sodelovala v razpravah Generalne skupščine in njenih odborov ter na več odprtih razpravah Varnostnega 
sveta. Na splošni razpravi 73. zasedanja Generalne skupščine je predsednik Republike Slovenije Borut Pahor izrazil podporo aktivnemu multilateralizmu in sodelovanju držav za doseganje ciljev, ki temeljijo na skupnih vrednotah, vladavini prava in človekovih pravicah. 
Slovenija je bila dejavna v mirovnih operacijah in misijah OZN, ki predstavljajo eno od najučinkovitejših orodij na 
področju promocije in vzdrževanja mednarodnega miru in varnosti. Prav tako je spremljala in podpirala reformna prizadevanja generalnega sekretarja OZN na tem področju, med drugim tudi njegovo pobudo o ukrepanju za mirovne operacije (
Action for Peacekeeping  – A4P), predstavljeno spomladi 2018. 
Nadaljevala so se prizadevanja za zagotavljanje podpor slovenskim kandidaturam v različna telesa mednarodnih organizacij, vključno s kandidaturo dr. Vasilke Sancin v Odbor OZN za človekove pravice za obdobje 2019–2022, kamor je bila izvoljena junija 2018, ter kandidaturo za prvo članstvo Slovenije v Ekonomskem in socialnem svetu OZN za obdobje 2023–2025. 
Slovenije je v sklopu triletnega članstva v Svetu OZN 
za človekove pravice (med 2016 in 2018) v letu 2018 uspešno predsedovala temu telesu. Decembra je Vlada Republike Slovenije najavila ponovno kandidaturo za članstvo v SČP za obdobje 2026–2028. Slovenija je bila v letu 2018 še naprej članica v Izvršnem odboru Unesca, Sveta guvernerjev Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) in Biroja Skupščine držav pogodbenic Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, njeni predstavniki pa so bili člani v Komisiji OZN za mednarodno pravo, Regionalnem odboru Svetovne zdravstvene organizacije za Evropo, Medvladnem svetu Mednarodnega hidrološkega programa Unesca in Svetu Mednarodnega urada za izobraževanje pri Unescu. 
Medvladni odbor Unesca za varovanje nesnovne kulturne dediščine je novembra sprejel odločitev o vpisu klekljanja čipk 
v Sloveniji in kraške umetnosti suhozidne gradnje na reprezentativni seznam nesnovne kulturne dediščine človeštva. 
ORGANIZACIJA ZA VARNOST IN SODELOVANJE V EVROPI 
Prof. dr. Vasilka Sancin 
Foto: Roman Šipić/Delo 
Slovenija je še naprej zavzeto delovala v okviru Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE). Od aprila do avgusta je Forumu za varnostno sodelovanje (FSC) predsedoval stalni predstavnik Slovenije pri OZN, OVSE in drugih mednarodnih organizacijah na Dunaju, veleposlanik Andrej Benedejčič, Slovenija pa je v t. i. trojki FSC sodelovala vse leto. Med slovenskim predsedovanjem FSC se je zvrstilo dvanajst zasedanj Foruma, letna razprava o implementaciji Kodeksa ravnanja na področju politično-vojaških vidikov varnosti in letna varnostna pregledna konferenca. Slovenija si je v času predsedovanja prizadevala prispevati h krepitvi zaupanja v regiji OVSE in spodbuditi dialog med sodelujočimi državami. 
OSCE Forum for Security Co-operation 
Uradni logotip slovenskega predsedovanja 
Forumu za varnostno sodelovanje OVSE 
Vir: MZZ 
63   
 
  NJEN SVET JE NAŠ SVET 
#HerWorldOurWorld 
Otvoritev slovenskega predsedovanja Forumu za varnostno sodelovanje OVSE 
Foto: Micky Kroell/OSCE 
Slovenska stran je bila aktivna pri promociji enakosti spolov. V sodelovanju s Sekretariatom OVSE je vzpostavila spletno stran mreže MenEngage, ki je namenjena poudarjanju ključne vlogo moških pri promociji pravic žensk. 
Nadaljevalo se je dobro sodelovanje z Uradom OVSE za 
demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR). ODIHR je v času priprav na parlamentarne volitve v Slovenijo poslal strokovno ekipo. V devetih misijah ODIHR za opazovanje volitev v drugih državah OVSE je sodelovalo devet kratkoročnih opazovalcev iz Slovenije. 
Minister dr. Miroslav Cerar se je decembra udeležil zasedanja 
Ministrskega sveta OVSE, ki ga je v Milanu gostila Italija, predsedujoča OVSE v letu 2018. Minister je med drugim izpostavil slovenska prizadevanja v okviru organizacije in podprl reformne aktivnosti generalnega sekretarja OVSE. 
Slovenijo je septembra 2018 obiskal generalni sekretar OVSE 
Thomas Greminger, ki se je udeležil Strateškega foruma Bled. 
SVET EVROPE 
Svet Evrope je zaznamovala razprava o izzivih organizacije, predvsem o krizi v odnosih med Rusijo in Svetom Evrope, ki se je še poglobila. 
Državni sekretar Andrej Logar se je maja v Elsinorju na Danskem udeležil 128. zasedanja Odbora ministrov Sveta 
Evrope, kjer je med drugim poudaril, da moramo organizacijo, ki se sooča z zahtevnimi izzivi, narediti močnejšo, bolj neodvisno in odporno, ter zagotovil podporo Slovenije pri teh prizadevanjih. 
Slovenija je nadaljevala trend zmanjševanja števila pritožb pred Evropskim sodiščem za človekove pravice kot tudi 
števila neizvršenih sodb. Trenutno ima Slovenija enajst neizvršenih sodb, kar jo uvršča med države z najmanjšim številom odprtih zadev. Odbor ministrskih namestnikov Sveta Evrope je oktobra soglasno in brez razprave sprejel resolucijo o izvrševanju Okvirne konvencije za varstvo narodnih manjšin za Slovenijo. 
Plakat z dogodka v Mariboru za ozaveščanje 
javnosti o enakosti spolov 
64   
 
 Panel discussion 
on the occasion of the 2S'h anniversary of Slovenia's membership 
of the Council of Europe 
Council of Europe: Democracy, Human Rights, and the Rule of Law at a Crossroads 
Wubljan~22 .S.2018 Ob 25. obletnici vključitve Slovenije v Svet Evrope je Ministrstvo za zunanje zadeve skupaj s Svetom Evrope organiziralo 
panelno razpravo Svet Evrope: demokracija, človekove pravice in vladavine prava na razpotju. Zaznamovana je bila tudi dvajseta obletnica začetka veljavnosti Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin in Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih. 
Panelna razprava ob 25. obletnici članstva Republike Slovenije v Svetu Evrope Foto: STA 
Na pobudo Slovenije in partnerskih držav je Svet Evrope že četrtič zaznamoval Evropski dan za zaščito otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolno zlorabo. S kampanjo Začni govoriti je bilo leto posvečeno spolnim zlorabam otrok v športu. 
NATO 
Predsednik Borut Pahor je januarja uradno obiskal sedež Nata. To je bil prvi obisk predsednika republike po vstopu Slovenije v zavezništvo. Generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg je bil oktobra na uradnem obisku v Republiki Sloveniji. 
Vrha Nata, ki je potekal julija na novem sedežu organizacije, se je udeležila delegacija Republike Slovenije pod vodstvom 
predsednika vlade dr. Miroslava Cerarja. Voditelji so potrdili dvotirni pristop do Rusije ter obravnavali izzive z Bližnjega vzhoda in Severne Afrike. Potekala je razprava o krepitvi odvračalne in obrambne drže v spremenjenih mednarodnih razmerah, o prispevku Nata pri boju mednarodne skupnosti proti terorizmu ter o pravičnejši razdelitvi bremen med zaveznicami. Na vrhu je Makedonija prejela povabilo za začetek pristopnih pogajanj za članstvo. Vzpostavljena je bila nova nebojna misija Nata v Iraku. Slovenija je namenila finančni prispevek v Skrbniški sklad za Irak. 
Državni sekretar Andrej Logar ter poveljnik združenega poveljstva sil Nata v Neaplju in ameriških pomorskih sil v Evropi in Afriki admiral James G. Foggo III. Foto: Arhiv MZZ 
65   
 
 Aprila in decembra sta potekali zasedanji ministrov za zunanje zadeve Nata.  
Slovenija je nadaljevala s proaktivno politiko pri podpori evro-atlantskemu vključevanju držav Zahodnega Balkana. 
Prispeva je 250 pripadnikov v misijo na Kosovu (KFOR) in vodjo Natove povezovalne pisarne Skopje in tudi tako sodelovala pri stabilizaciji razmer v regiji, ki je strateškega pomena za stabilnost evro-atlantskega prostora. 
Zaradi marčevskih dogodkov v Salisburyju in novembrskih dogodkov v Azovskem morju bil znaten del razprav namenjen 
odnosom med Natom in Rusijo. Potekali sta tudi zasedanji Sveta Nato-Rusija. Gruzija ostaja pomembna partnerica Nata, zato je bil poseben poudarek namenjen tudi implementaciji Okrepljenega paketa ukrepov Nato-Gruzija – z aktivno slovensko udeležbo. Nadaljevala se je implementacija Celovitega paketa pomoči za Ukrajino, vključno s slovenskim prispevkom v Skrbniški sklad za medicinsko rehabilitacijo ranjenega ukrajinskega vojaškega osebja. 
Slovenija je večkrat izrazila podporo krepitvi celovite in verodostojne odvračalne drže Nata – tudi s svojo vojaško 
udeležbo v misiji Okrepljena prednja prisotnost v Latviji. 
Slovenija je julija povečala finančni prispevek v Skrbniški sklad za finančno vzdrževanje afganistanske nacionalne 
vojske na 750.000 USD. Napotila je dodatnega pripadnika Slovenske vojske v misijo Odločna podpora v Afganistanu in tako povečala slovenski kontingent na osem pripadnikov Slovenske vojske. 
Slovenski prispevek je bil viden in cenjen tudi pri pripravi interaktivnega zemljevida o ženskah, miru in varnosti, ki je 
bil predstavljen na julijskem vrhu Nata. 
Slovenija je v 2018 opravljala nalogo Natovega kontaktnega veleposlaništva v Bernu. 
66   
 
 jiilJ ----, 
1 - . ~ . 1 ' . .. -: . ' ~ 
' . 
~r/~r ! i: 
-~ '~ 
~fl. ~ 1 
~ ........ ~-.-n--.&111, ' RAZOROŽEVANJE, BOJ PROTI TERORIZMU IN NOVE GROŽNJE 
RAZOROŽEVANJE, NEŠIRJENJE OROŽJA, NADZOR NAD OBOROŽITVIJO IN IZVOZNI REŽIMI 
Sloveniji se je septembra izteklo dvoletno članstvo v Svetu guvernerjev Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA). Marca je Svetu guvernerjev predsedoval stalni predstavnik Republike Slovenije pri OZN, OVSE in drugih mednarodnih organizacijah na Dunaju, veleposlanik Andrej Benedejčič. 
Slovenija je zagovarjala postopno približevanje svetu 
brez jedrskega orožja z ohranitvijo in delovanjem znotraj arhitekture, temelječe na Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja. Zasedanja na visoki politični ravni Varnostne pobude proti širjenju orožij za množično uničevanje (PSI) v Parizu se je udeležil državni sekretar Andrej Logar. 
Minister za zunanje zadeve Karl Erjavec se je februarja 
v Ženevi udeležil visokega segmenta Konference o razorožitvi. 
Zaradi kršenja norm in standardov na področju prepovedi uporabe kemičnega orožja je Slovenija posebno pozornost 
namenila izvajanju Konvencije o prepovedi kemičnega orožja, kjer med drugim podpira izvajanje ukrepov za pripis krivde odgovornim. Podprla je sklic izrednega zasedanja Konference držav pogodbenic, ki je junija potekalo v Haagu in ki se ga je udeležil državni sekretar Andrej Logar, ter oblikovanje režima omejevalnih ukrepov EU za neširjenje kemičnega orožja. Slovenija se je pridružila Mednarodnemu partnerstvu proti nekaznovanju za uporabo kemičnega orožja. 
Slovenija je bila dejavna v okviru drugih konvencij in pogodb s tega področja, še posebej v okviru Konvencije o prepovedi 
uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju (Ottawska konvencija) in Konvencije o kasetnem strelivu – tudi s promocijo in zagotavljanjem podpore ITF – Ustanovi za krepitev človekove varnosti. 
Zasedanje Sveta guvernerjev IAEA – predsedujoči veleposlanik Andrej 
Benedejčič in generalni direktor IAEA Yukiya Amano 
Foto: IAEA 
Plakat Obrazi ITF Foto: Arhiv MZZ 
Za zagotovitev nadzora nad izvozom orožja in vojaške opreme ter blaga z dvojno rabo je ministrstvo sodelovalo pri delu pristojnih vladnih komisij. Slovenija je poleg tega soorganizirala usposabljanja za države Jugovzhodne Evrope in Ukrajine v okviru programa EU za nadzor izvoza blaga z dvojno rabo EUP2P in ameriškega programa za nadzor nad izvozom EXBS. 
67   
 
 TERORIZEM IN NASILNI EKSTREMIZEM 
Slovenija je tudi v letu 2018 podpirala prizadevanja mednarodne skupnosti v boju proti terorizmu. Slovenija je članica 
Globalne koalicije zoper Daiš in sodeluje v delovni skupini o tujih terorističnih borcih. Minister za zunanje zadeve Karl Erjavec se je februarja udeležil zasedanja Globalne koalicije v Kuvajtu. 
V okviru Delovne skupine Sveta EU za boj proti terorizmu – zunanji vidiki (COTER) – je Slovenija skupaj s Češko in 
Madžarsko predstavila dokument za razpravo o kemičnem, biološkem, radiološkem in jedrskem vidiku terorizma. Ministrstvo je podpiralo tudi slovenski pobudi za boj proti terorizmu na Zahodnem Balkanu (
Western Balkans 
Counter-Terrorism Initiative ) in za integrativno upravljanje notranje varnosti ( Integrative Internal Security Governance 
– IISG) ter pobudo First Line o ozaveščanju in spodbujanju vzpostavitve in okrepitve nacionalnih zmogljivosti v regiji 
Zahodnega Balkana na področju preprečevanja radikalizacije. 
HIBRIDNE GROŽNJE 
Slovenija z državami članicami EU sodeluje pri krepitvi odpornosti na hibridne grožnje ter podpira boljše sodelovanju pri izmenjavi informacij o dezinformacijskih kampanjah in drugih poskusih vplivanja na notranje demokratične procese v državah članicah s strani tretjih držav. Sodelovala je pri pripravi akcijskega načrta za boj proti dezinformacijam, ki ga je Evropski svet potrdil decembra. Prav tako je aktivno podpirala krepitev strateškega komuniciranja EU in držav članic v Vzhodni Evropi in na Zahodnem Balkanu, spodbujanje medijskega opismenjevanja in kakovostnega novinarstva ter sodelovanja s civilno družbo v boju proti dezinformacijam. 
KIBERNETSKA VARNOST 
Kibernetski napadi so v letu 2018 postali ena od večjih groženj državam, mednarodnim organizacijam in njihovim sistemom. Krepitev kibernetske varnosti je tako postala eno pomembnejših področij sodelovanja v EU in Natu. Krepitev kibernetske obrambe zavezništva je bila ena od tem julijskega zasedanja vrha Nata v Bruslju. Slovenija je izrazila namero, da postane članica Natovega centra odličnosti za kibernetsko obrambo v Talinu. 
68   
 
 ČLOVEKOVE PRAVICE 
DELOVANJE V SVETU ZA ČLOVEKOVE PRAVICE 
Poleg zaključka drugega triletnega članstva Slovenije v Svetu OZN za človekove pravice (SČP) je leto 2018 zaznamovalo 
slovensko predsedovanje temu ključnemu organu OZN za promocijo in spoštovanje človekovih pravic. Veleposlanik Vojislav Šuc, stalni predstavnik Republike Slovenije pri Uradu OZN in drugih mednarodnih organizacijah v Ženevi, si je v vlogi predsedujočega Svetu prizadeval za povečanje učinkovitosti dela tega telesa, povečanje njegovega ugleda in sodelovanja z drugimi entitetami v sistemu OZN ter za konstruktivno vzdušje, dialog in zaupanje. 
Oktobra je Slovenija v Ljubljani gostila neformalni posvet stalnih predstavnikov držav članic SČP. Posveta se je 
udeležila Michelle Bachelet, nova visoka komisarka OZN za človekove pravice, ki se je srečala z ministroma za zunanje in notranje zadeve dr. Miroslavom Cerarjem in mag. Boštjanom Poklukarjem, državno sekretarko v Ministrstvu za zunanje zadeve Simono Leskovar ter varuhinjo človekovih pravic Vlasto Nussdorfer. 
Letnega visokega segmenta v okviru 37. zasedanja SČP se je udeležil minister za zunanje zadeve Karl Erjavec, na 38. 
zasedanju pa je SČP nagovoril predsednik Borut Pahor. 
38.redno zasedanje Sveta OZN za človekove pravice 
Kot članica SČP je Slovenija dejavno sodelovala pri pogajanjih o resolucijah in njihovem sprejemu ter podala več nacionalnih izjav. Podobno kot v preteklih letih je s skupinami držav predlagala resolucije o človekovih pravicah in okolju, o izobraževanju in usposabljanju za človekove pravice ter o pravicah pripadnikov manjšin. Sodelovala je v razpravah o stanju človekovih pravic v svetu in podprla različne mehanizme za njihovo spremljanje v posameznih državah. Slovenija je sodelovala tudi v univerzalnem periodičnem pregledu, kjer je podala vprašanja in priporočila vsem pregledanim državam. 
ZAZNAMOVANJE 70. OBLETNICE SPREJETJA SPLOŠNE DEKLARACIJE ČLOVEKOVIH PRAVIC 
Ob 70. obletnici sprejetja Splošne deklaracije človekovih pravic je ministrstvo posodobilo prevod deklaracije, ki je bil aprila prvič objavljen v Uradnem listu Republike Slovenije ter izdan v Zbirki Mednarodno pravo. Knjižica je bila brezplačno razdeljena šolskim, univerzitetnim in splošnim knjižnicam. Za zaznamovanje tega jubileja je ministrstvo aprila v sodelovanju s Fakulteto za družbene vede in Društvom za Združene narode za Slovenijo organiziralo okroglo mizo Splošna deklaracija človekovih pravic: Dediščina in izzivi za današnji čas, na kateri je prisotne nagovoril minister za zunanje zadeve Karl Erjavec. 
69   
 
 Obletnici sprejetja deklaracije je bilo posvečeno tudi zaznamovanje mednarodnega dneva človekovih pravic. Ministrstvo 
je s postavitvijo razstave o starejših na Brdu pri Kranju sodelovalo na sprejemu varuhinje človekovih pravic ob dnevu človekovih pravic. Minister za zunanje zadeve dr. Miroslav Cerar je decembra nagovoril udeležence okrogle mize, ki sta jo ob mednarodnem dnevu človekovih pravic organizirala Veleposlaništvo Kraljevine Nizozemske in Pravna fakulteta Univerze v Ljubljani. 
DRUGE AKTIVNOSTI NA PODROČJU ČLOVEKOVIH PRAVIC 
Slovenija je bila med zasedanjem 3. odbora Generalne skupščine OZN za socialne, humanitarne in kulturne zadeve posebej aktivna pri pogajanjih o resoluciji glede nadaljnjega izvajanja sklepov Druge svetovne skupščine o staranju prebivalstva. Vključena je bila v pripravo osnutkov resolucij, ki jih predlaga EU ter v sodelovanju z nordijskimi državami in Belgijo v sprejem predložila resolucijo o krepitvi sistema pogodbenih teles za človekove pravice, ki je bila soglasno potrjena. 
Slovenija je dejavno podpirala oblikovanje novega mednarodnega instrumenta, ki bi obravnaval človekove pravice 
starejših. Kot podpredsedujoča Biroju Odprte delovne skupine OZN za staranje (OEWGA) je pripomogla k uspešni izvedbi 9. zasedanja OEWGA julija v New Yorku. Na 38. in 39. zasedanju SČP je Slovenija soorganizirala stranska dogodka o pravicah starejših. Slovenija je v začetku leta 2018 gostila globalno konferenco OECD o staranju. 
Udeleženci konference OECD o enakosti pri staranju Foto: Arhiv MZZ 
Ministrstvo je za spodbudo pri razmisleku o vplivu staranja na odnos družbe do posameznika in o zagotavljanju pravic starejšim zasnovalo razstavo STARANJE. Družba za vse. Razstava je bila na ogled na Brdu pri Kranju, v Gornji Radgoni, Madridu, Parizu, Ljubljani in Ženevi. 
Slovenija je nadaljevala mednarodne aktivnosti za doseganje enakosti spolov in udejanjanje človekovih pravic žensk 
in deklic. Stalni predstavniki Slovenije v Ženevi, New Yorku in na Dunaju so nadaljevali sodelovanje v mreži šampionov za enakost spolov. Z aktivnostmi v podporo krepitvi moči žensk in deklic so sodelovala tudi slovenska diplomatska in konzularna predstavništva. 
Za enakost spolov si je Slovenija prizadevala tudi na področju miru in varnosti ter z njima povezanimi področji. V 
novembru je Vlada Republike Slovenije sprejela drugi Akcijski načrt za izvajanje resolucij Varnostnega sveta OZN o ženskah, miru in varnosti v obdobju 2018–2020, ki ga je pripravilo Ministrstvo za zunanje zadeve v sodelovanju z 
drugimi relevantnimi resorji in civilno družbo. V začetku leta je ministrstvo v sodelovanju z Ministrstvom za zunanje zadeve Norveške pripravilo dvodnevni strokovni posvet o vlogi nacionalnih akcijskih načrtov. 
Slovenija je kot zagovornica pravic otrok v mednarodnih organizacijah in forumih sodelovala v različnih razpravah 
in pogajanjih na tem področju. V letu 2018 je nadaljevala predstavljanje razstave otroških del My Piece for Peace v Avstraliji. 
Tudi v letu 2018 je potekalo spodbujanje za dosego ciljev Svetovnega programa za izobraževanje za človekove pravice. 
70   
 
 Slovenija je aktivno sodelovala v Platformi za izobraževanje za človekove pravice v New Yorku in Ženevi. V okviru 39. 
zasedanja SČP je bila septembra soglasno sprejeta resolucija o Svetovnem programu za človekove pravice za četrto fazo (2020–2024), ki jo je koordinirala Slovenija. 
Projekt izobraževanja o pravicah otrok Naše pravice se je nadaljeval na Kosovu in se v okviru razvojnega sodelovanja 
začel v Egiptu. Razstava Naše pravice je bila kot stalna postavljena v ljubljansko osnovno šolo Bičevje. 
V prizadevanju za enake pravice za vse ter za odpravo diskriminacije in nasilja nad LGBTI osebami je Slovenija aktivno 
sodelovala v Koaliciji za enake pravice (
Equal Rights Coalition – ERC). Predstavniki ministrstva so se udeležili bienalne 
globalne konference ERC, ki je potekala v Kanadi. 
Slovenija je bila aktivna v ožji skupini držav za človekove pravice in okolje. Na marčnem zasedanju SČP je skupaj s Švico 
vodila pogajanja za podaljšanje mandata posebnega poročevalca za človekove pravice in okolje. Posebni poročevalec je na predlog Slovenije prvič poročal 3. odboru Generalne skupščine OZN. Aktivna je bila tudi v Modri skupini za pravico do vode in sanitarij ter v Ženevski zavezi za človekove pravice in podnebne spremembe. 
Vlada Republike Slovenije je novembra sprejela Nacionalni akcijski načrt za spoštovanje človekovih pravic v 
gospodarstvu, ki ga je ministrstvo pripravilo v sodelovanju z drugimi relevantnimi resorji in civilno družbo. 
Slovenija je še naprej podpirala razvijanje načela odgovornosti zaščititi (R2P). Nastopila je na odprti razpravi o R2P v 
Generalni skupščini OZN ter sodelovala pri pripravi izjav v okviru EU in Skupine prijateljev R2P. Nacionalna kontaktna točka za R2P se je junija udeležila Globalnega srečanja točk za R2P v Helsinkih in nadaljevala z organizacijo nacionalnih dogodkov za ozaveščanje o preprečevanju družbenih procesov, ki lahko vodijo v grozodejstva. 
Slovenija je v letu 2018 oddala poročilo v okviru Mednarodne zveze za spomin na holokavst (IHRA) o delovanju na 
področju raziskovanja, izobraževanja in spominjanja holokavsta za obdobje 2011–2017. Slovenska delegacija se je udeležila obeh plenarnih zasedanj IHRA, ki sta potekali v Italiji (Rim, Ferrara). Ministrstvo je podprlo obeleževanje mednarodnega dne spomina na holokavst, in sicer v okviru projekta ŠOA – spominjamo se 2018, ter različne druge dejavnosti za ozaveščanje. Vlada Republike Slovenije je v letu 2018 sprejela tudi pravno nezavezujočo delovno definicijo antisemitizma IHRA. 
OBISKI MEDNARODNIH STROKOVNJAKOV 
Slovenijo je v okviru petega cikla spremljanja držav aprila obiskala delegacija Evropske komisije proti rasizmu in nestrpnosti Sveta Evrope (ECRI). Osrednje teme sestankov so bila vprašanja, povezana s protidiskriminacijsko zakonodajo, sovražnim govorom, nasiljem in zločini iz sovraštva ter Romi. 
Prav tako je bil aprila na obisku v Sloveniji posebni poročevalec OZN za vprašanja manjšin dr. Fernand de Varennes. 
Namen njegovega obiska so bila posvetovanja o stanju človekovih pravic oseb, ki pripadajo narodnim ali etničnim, verskim in jezikovnim manjšinam, ter ocena izvajanja obstoječe zakonodaje, politik in praks. Poročilo o obisku v Sloveniji bo posebni poročevalec predstavil SČP. 
71   
 
 ~ A T ER 
22 MARCH 
WORLD 
WATER 
DAY GLOBALNI IZZIVI 
MIGRACIJE 
V letu 2018 je bilo veliko pozornosti namenjene pogajanjem in sprejetju Globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah ter Globalnega dogovora o beguncih, ki predstavljata pomemben korak pri upravljanju migracij, krepitvi mednarodnega sodelovanja na področju varstva beguncev in oblikovanju migracijske politike v svetovnem merilu. Slovenija je ves čas pogajanj aktivno sodelovala pri oblikovanju končnih predlogov obeh dokumentov. V decembru je podprla Globalni dogovor za urejene, varne in zakonite migracije na medvladni konferenci v Maroku in sprejetje ustrezne resolucije v Generalni skupščini OZN. Prav tako je v Generalni skupščini OZN podprla sprejetje Globalnega dogovora o beguncih. 
Slovenija si je v okviru skupnega globalnega pristopa 
EU k migracijam in mobilnosti še naprej prizadevala za zmanjševanje nezakonitih migracij na aktivnih tihotapskih poteh prek vzhodnega, osrednjega in zahodnega Sredozemlja. 
BOJ PROTI TRGOVINI Z LJUDMI 
Ministrstvo je v okviru svojih pristojnosti nudilo podporo prizadevanjem za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej, kar je v okviru izvajanja nacionalnega Akcijskega načrta za boj proti trgovini z ljudmi zajemalo predvsem ozaveščanje diplomatov na diplomatskih in konzularnih predstavništvih, da pri svojem delu prepoznajo trgovino z ljudmi in se ustrezno odzovejo. Slovenija je bila na področju boja proti trgovini z ljudmi dejavna v različnih mednarodnih forumih, ki obravnavajo to problematiko. 
OKOLJSKA DIPLOMACIJA, BIOTSKA RAZNOVRSTNOST 
Slovenija se je tako na bilateralni ravni kot v okviru mednarodnih organizacij še naprej zavzemala za ohranjanje okolja, vodnih virov in biotske raznovrstnosti ter za trajnostni razvoj in krožno gospodarstvo v navezavi na zeleno gospodarstvo. V OZN je podprla predlog za pripravo Svetovnega pakta za okolje. Ob zavedanju pomena ohranjanja biotske raznovrstnosti ter krepitve prepoznavnosti Slovenije kot pomorske države je bila ponovno sogostiteljica zasedanja znanstvenega odbora Mednarodne komisije za kitolov. 
V letu 2018 je bil 20. maj prvič zaznamovan kot svetovni dan čebel – ta je bil leta 2017 na slovensko pobudo razglašen 
v okviru OZN. 
PODNEBNE SPREMEMBE 
Slovenija je nadaljevala z uresničevanjem svojih zavez v okviru Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah kot članica EU, še posebej v okviru neformalne skupine bolj ambicioznih držav članic za zeleno rast (
Green Growth 
Group ). Slovenija si je na podnebni konferenci OZN (t. i. COP24), ki je potekala decembra v Katovicah, skupaj z drugimi 
državami članicami EU ter podobno mislečimi državami, prizadevala za uspešen zaključek konference s sprejetjem celovitega in učinkovitega pravilnika za začetek izvajanja Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah v letu 2021. 
VODA 
Slovenija je v mednarodnih forumih izpostavljala vodo kot dejavnik miru in varnosti. Kot soustanoviteljica je podpirala aktivnosti Globalnega visokega panela o vodi in miru, ki mu je predsedoval nekdanji predsednik Republike Slovenije dr. Danilo Türk, ter aktivno sodelovala v Skupini prijateljev vode in miru v Ženevi. Slovenija je bila med pobudnicami novih sklepov o vodni diplomaciji, ki jih je novembra sprejel Svet EU. 
Skupina otrok begunskih družin v Sloveniji 
Foto: Urad vlade RS za oskrbo in integracijo migrantov 
Logotip Svetovnega dneva vode Foto:UN 
72   
 
 MEDNARODNO RAZVOJNO SODELOVANJE 
Leta 2018 je področje mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči Republike Slovenije zaznamovala zaključena prenova zakonodajnega in strateškega okvira mednarodnega razvojnega sodelovanja. 
S sprejemom novega Zakona o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči, ki ga je Državni zbor 
Republike Slovenije potrdil aprila, ter nove Uredbe o izvajanju mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči, ki jo je Vlada sprejela novembra, se je zaključila prenova pravnega okvira mednarodnega razvojnega sodelovanja. Novi pravni okvir bo omogočil bolj prilagodljivo, pregledno, učinkovito in usklajeno načrtovanje in izvajanje razvojnega sodelovanja ter spodbudil sodelovanje drugih deležnikov pri tem. 
Vzporedno s prenovo pravnega okvira je Vlada Republike Slovenije 
s sprejemom Strategije mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči decembra potrdila nov srednjeročni okvir za širitev in razvoj področja mednarodnega razvojnega sodelovanja v skladu z mednarodno zavezo Slovenije, da si bo prizadevala povečati delež bruto nacionalnega dohodka (BND) za uradno razvojno pomoč na 0,33 odstotka do leta 2030. Strategija usmerja delovanje na multilateralni ravni, hkrati pa vzpostavlja okvir za krepitev dvostranskega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči. 
Tudi mednarodna skupnost je po sprejemu Agende za trajnostni 
razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja pozornost usmerila predvsem v načine njenega uresničevanja, vključno z razpravo o financiranju razvoja. Nadaljevala so se prizadevanja za postopno povečevanje mednarodne razvojne pomoči, del teh prizadevanj pa je bil usmerjen v odpravljanje najakutnejših ekonomskih vzrokov migracij. Slovenija je aktivno sodelovala v teh razpravah v različnih multilateralnih forumih, v okviru Sveta EU pa predvsem v pogajanjih za vzpostavitev novega finančnega instrumenta EU za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI). Pri tem se je zavzemala za vključujoč pristop vseh deležnikov, predvsem manjših držav članic. Slovenija je aktivno sodelovala pri delu Odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD DAC), kjer na letni ravni tudi poroča osvoji uradni razvojni pomoči. 
Obseg sredstev za uradno razvojno pomoč Slovenije je v letu 2017, ki predstavlja zadnje leto, za katero je na voljo podatek o skupnem letnem znesku uradne razvojne pomoči, znašal 67,09 milijona EUR, kar predstavlja 0,16 odstotka BND. 45,12 milijona EUR oziroma dve tretjini predstavlja večstranska razvojna pomoč, razdeljena predvsem prek Evropske unije, sistema OZN in Skupine Svetovne banke, 21,96 milijona EUR oziroma eno tretjino pa dvostranska razvojna pomoč. 
MEDNARODNA HUMANITARNA IN POKONFLIKTNA POMOČ 
Humanitarna in pokonfliktna pomoč se je v letu 2017 povišala za 8 odstotkov glede na predhodno leto na skoraj 2,19 milijona EUR, kar je predvsem posledica višjega vplačila dvostranskega prispevka v Instrument EU za begunce v Turčiji, ki je bil namenjen za humanitarno pomoč. Nekoliko se je povečalo financiranje protiminskega delovanja prek ITF – Ustanove za krepitev človekove varnosti. 
GLOBALNO UČENJE, OZAVEŠČANJE JAVNOSTI IN KREPITEV ZMOGLJIVOSTI NEVLADNIH ORGANIZACIJ 
Ministrstvo je bilo na področju globalnega učenja v letu 2018 zelo aktivno. V okviru okrepljenega sodelovanja z Evropsko mrežo za globalno učenje (GENE) je maja organiziralo Nacionalni forum o globalnem učenju ter vzgoji in izobraževanju za trajnostni razvoj, pri čemer je sodelovalo tudi z Ministrstvom za izobraževanje, znanost in šport. Nadaljevalo je z aktivnostmi za ozaveščanje javnosti o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči ter s podporo projektom nevladnih organizacij. Za krepitev zmogljivosti nevladnega sektorja je ministrstvo ob koncu leta objavilo poziv za sofinanciranje evropskih in dvostranskih projektov nevladnih organizacij s tega področja. 
Generalni sekretar Damjan Bergant in dr. Neža Kogovšek 
Šalamon, Mirovni inštitut – podpis pogodbe za sofinanciranje 
projektov v Podsaharski in Severni Afriki ter Sloveniji 
Državna sekretarka Simona Leskovar na novembrskem 
zasedanju Sveta EU za zunanje zadeve v sestavi 
ministrov za razvojno sodelovanje 
73   
 
 MEDNARODNO PRAVO 
Ministrstvo je v letu 2018 v skladu z zakonskimi pristojnostmi pripravljalo zakone in uredbe o ratifikaciji, sklepe o potrditvi mednarodnih aktov in akte o spremembi aktov o nasledstvu. Sodelovalo je pri sklenitvi večjega števila nepogodbenih mednarodnih aktov. Za Republiko Slovenijo ministrstvo opravlja depozitarsko funkcijo. 
Ministrstvo je opravljalo svojo vlogo osrednjega organa, ki za celotno državno upravo in še nekatere ustanove 
oziroma organizacije spremlja in obravnava vprašanja sklepanja mednarodnih aktov ter daje mnenja v zvezi z osnutki mednarodnih aktov, ki jih ministrstvu predložijo drugi državni organi. Ministrstvo vodi tudi evidenco mednarodnih aktov, v letu 2018 pa se je začel tudi projekt za njeno celovito digitalizacijo v novi Elektronski evidenci mednarodnih aktov (EEMA). 
Okrogla miza – 20. obletnica sprejetja Rimskega statuta: dosežki in pot naprej, Generalna direktorica Sabina R. Stadler in dr. Vasilka Sancin, predstojnica Katedre za mednarodno pravo na Pravni fakulteti v Ljubljani Foto: STA 
Slovenija je posebno pozornost posvečala mednarodnemu kazenskemu pravosodju. Z Mednarodnim kazenskim sodiščem (MKS) je decembra na zasedanju Skupščine držav pogodbenic Rimskega statuta podpisala Sporazum o izvrševanju kazenskih sankcij MKS. Bila je aktivna članica Biroja Skupščine držav pogodbenic MKS in si prizadevala za njegovo univerzalno pristojnost. 20. obletnico Rimskega statuta je Slovenija zaznamovala z okroglo mizo, ki jo je ministrstvo junija pripravilo v sodelovanju s Pravno fakulteto, ter organizirala poseben panel na Strateškem forumu Bled. 
Slovenija je s finančnima prispevkoma podprla Skrbniški sklad MKS za pomoč žrtvam in Mednarodni, nepristranski in 
neodvisni mehanizem za Sirijo (IIIM). 
Skupaj s partnerskimi državami je Slovenija nadaljevala delo pri pobudi za okrepitev mednarodnopravnega okvira za 
medsebojno pravno pomoč in izročitve za pregon genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih hudodelstev pred nacionalnimi sodišči. Na to temo je ob robu zasedanja Skupščine držav pogodbenic Rimskega statuta s sopobudnicami priredila stranski dogodek. 
Ministrstvo je oblikovalo tudi stališča v okviru razprave v 6. odboru Generalne skupščine OZN in sodelovalo v razpravah 
na področju mednarodnega prava v Generalni skupščini OZN. 
Na področju prava morja je ministrstvo sodelovalo v pogajalskem 
procesu v okviru EU in OZN glede elementov osnutka izvedbenega sporazuma na podlagi Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) o ohranjanju in trajnostni rabi morske biotske raznovrstnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije (BBNJ) in na prvi medvladni konferenci BBNJ, ki je novembra potekala v New Yorku. 
Ministrstvo je sodelovalo pri delu meddržavne komisije za 
Nuklearno elektrarno Krško s Hrvaško, Sveta Vlade Republike Slovenije za vprašanja narodnih skupnosti pripadnikov narodov nekdanje SFRJ ter Mednarodne komisije za Savski bazen. 
Ministrstvo je vodilo in zagotavljalo administrativno-tehnično 
podporo Stalni koordinacijski skupini za mednarodno humanitarno pravo in opravljalo naloge vodenja Stalne koordinacijske skupine za omejevalne ukrepe. 
Prof. dr. Ernest Petrič na predstavitvi knjige Problemi in 
proces: mednarodno pravo in kako ga uporabljamo 
avtorice Rosalyn Higgins 
74   Ministrstvo je vodilo več sej Stalne koordinacijske skupine za redakcijo slovenskih besedil mednarodnih aktov, ki se 
objavljajo v Uradnem listu Republike Slovenije. Skupina je med drugim opravila obsežno redakcijo prevoda štirih ženevskih konvencij in dveh dopolnilnih protokolov s področja mednarodnega humanitarnega prava.
 
75   
GOSPODARSKO IN 
JAVNO DIPLOMACIJO 
8   
 
 IZHODNE GOSPODARSKE DELEGACIJE MINISTRA ZA ZUNANJE ZADEVE KARLA ERJAVCA IN MINISTRA ZA ZUNANJE ZADEVE DR. MIROSLAVA CERARJA 
Obisk ministra Erjavca z gospodarsko delegacijo na Kosovu, 13. marec. Ob obisku 
je potekal tudi Slovensko-kosovski poslovni forum, ki se ga je na slovenski strani udeležilo 27 podjetij, na kosovski strani pa nekaj manj kot 60. Sodelujoče sta nagovorila ministra za zunanje zadeve Erjavec in Pacolli. Udeleženci so opravili številne sestanke Business to Business (B2B), ki so potrdili obojestranski interes in identificirali možnosti za krepitev gospodarskega sodelovanja. Ob prisotnosti ministrov je bil podpisan Protokol 1. zasedanja Mešane komisije za gospodarsko sodelovanje med Republiko Slovenijo in Republiko Kosovo, ki je potekalo ob robu obiska. 
Obisk ministra dr. Cerarja z gospodarsko delegacijo v Albaniji, 27. november. Ob obisku ministra s 24-člansko z 
gospodarsko delegacijo v Tirani je bil organiziran Slovensko-albanski poslovni forum s poudarkom na ekologiji in 
okoljevarstvenih projektih (čiščenje odpadnih voda, vodnih tehnologij ipd.). Udeležence poslovnega dogodka sta nagovorila minister dr. Cerar in minister Bushati. V gospodarski delegaciji so poleg podjetij s področja okoljevarstva sodelovala tudi podjetja s področja informacijske tehnologije, obnove stavb, tiska dokumentov, prehrambne industrije, energetskega inženiringa, bančništva in zdravstva. Poslovni forum, ki se ga je udeležilo več kot 50 slovenskih in albanskih poslovnežev, je potrdil potencial za poglobitev sodelovanja in je ponudil priložnost za navezavo novih poslovnih stikov. 
Obisk ministra Karla Erjavca z gospodarsko delegacijo na Kosovu 
Obisk ministra dr. Miroslava Cerarja v Albaniji Foto: MEZZ Albanije 
ZASEDANJA MEŠANIH KOMISIJ ZA GOSPODARSKO SODELOVANJE 
Mešana komisija za gospodarsko sodelovanje z Republiko Kosovo, 12. in 13. marec. V Prištini je potekalo 1. zasedanje 
Mešane komisije za gospodarsko sodelovanje. Slovenskemu delu Mešane komisije je predsedovala generalna direktorica Direktorata za gospodarsko in javno diplomacijo mag. Suhadolnik, predsedujoči kosovskemu delu pa je bil direktor Oddelka za gospodarsko diplomacijo v Ministrstvu za zunanje zadeve Republike Kosovo Ureya. Zasedanje je potekalo ob robu obiska ministra Erjavca z gospodarsko delegacijo na Kosovu. Na zasedanju je bilo obravnavano bilateralno gospodarsko sodelovanje, prav tako so bile identificirane priložnosti za prihodnje sodelovanje: energetika, šport, informacijska tehnologija in digitalizacija, izobraževanje in usposabljanje odraslih ter informacijske znanosti. 
77   
 
 Srečanje sopredsedujočih ministrov Medvladni komisiji za gospodarsko sodelovanje z Rusijo, 19. april. V Ljubljani 
sta takratna sopredsedujoča minister Erjavec in ruski minister za zveze in množične komunikacije Nikiforov obravnavala 
aktualna vprašanja gospodarskega sodelovanja med državama, perspektivna področja medsebojnega sodelovanja, med drugim tudi v povezavi z znanstveno-raziskovalnim dogodkom na področju digitalne ekonomije, ki je v tem času potekal v Vitanju, ter o poteku izvajanja pomembnejših projektov za povečanje bilateralnega gospodarskega sodelovanja. V okviru obiska se je minister Nikiforov srečal še z ministrom za gospodarski razvoj in tehnologijo Počivalškom, takratnim ministrom za javno upravo Koprivnikarjem in si ogledal zasnovo pametnega mesta – BTC City. 
Mešana komisija za gospodarsko sodelovanje s Kitajsko, 10. april. V je Pekingu potekalo 13. zasedanje Mešane 
komisije, ki jo je na slovenski strani vodila generalna direktorica mag. Suhadolnik, na kitajski strani pa generalna 
direktorica za evropske zadeve na Ministrstvu za trgovino Zhou Xiaoyan. Glavna področja pogovorov so bila trgovinska menjava med državama, vlaganja, sodelovanje na področju infrastrukture, turizma, kmetijstva, informacijska tehnologija, znanosti in zimskih športov. V komisiji so poleg predstavnikov Ministrstva za infrastrukturo pod vodstvom državnega sekretarja Lebna sodelovali še predstavniki štirih slovenskih podjetij, ki so kitajski strani predstavili svoje sodelovanje s kitajskimi podjetji in raziskovalnimi institucijami. Ob robu zasedanja je bil podpisan tudi sporazum o ustanovitvi skupnega laboratorija (
Joint Lab ) med institutom kitajske Akademije za znanost, podjetjem Sugon 
in Fakulteto za računalništvo in informatiko Univerze v Ljubljani. Dan po zasedanju Mešane komisije je v Jurongu ob prisotnosti ministra za infrastrukturo Gašperšiča in visokih kitajskih predstavnikov potekalo slovesno polaganje temeljnega kamna za gradnjo tovarne, skupne naložbe inovativnega slovenskega podjetja in kitajskega partnerja. Delegacija pod vodstvom ministra Gašperšiča se je posebej sestala še z županom mesta Jurong in z guvernerjem province Jiangsu. 
Mešana komisija za gospodarsko sodelovanje med Republiko Slovenijo in Republiko Makedonijo, 9. in 10. maj. 
V Ljubljani je potekalo 11. zasedanje Mešane komisije, ki jo je na slovenski strani vodil državni sekretar Mirošič, na makedonski pa državni sekretar na Ministrstvu za gospodarstvo Pavlovski. Obravnavana so bila posamezna področja sodelovanja: internacionalizacija, promet, energetika, okolje in prostor, turizem, informacijska tehnologija, digitalizacija in kmetijstvo. Na podlagi podpisanega Protokola 11. zasedanja Mešane komisije je bil pripravljen osnutek Akcijskega načrta, v katerem so navedene konkretne dogovorjene aktivnosti in projekti po posameznih področjih, kjer obstaja obojestranski interes za krepitev sodelovanja. 
Zasedanje Skupne komisije za gospodarsko sodelovanje med Republiko Slovenijo in Republiko Makedonijo Foto: Arhiv MZZ 
78   
 
 Mešana komisija za gospodarsko sodelovanje s Kazahstanom, 5. junij. V Astani je potekalo 4. zasedanje Mešane 
komisije za gospodarsko sodelovanje, ki jo je na slovenski strani vodil državni sekretar Mirošič, na kazahstanski pa minister za zdravje Birtanov. Zasedanja so se udeležila zainteresirana slovenska podjetja, za katera je bil v Astani organiziran poslovni forum. Podpisan je bil Memorandum o soglasju glede sodelovanja na področju športa in Memorandum o soglasju glede sodelovanja pri kibernetski varnosti. Usklajen je bil tudi sporazum o sodelovanju na področju zdravstva, dosežen je bil dogovor za sklenitev bilateralnega sporazuma na področju športa in dogovorjeno je bilo srečanje Skupnega odbora s področja cestnega prometa. S slovenske strani so bile predstavljene tudi priložnosti za krepitev sodelovanja na področju rehabilitacije, zdravstvenega zavarovanja in zdravstvenega turizma, športa in kmetijstva. 
Stalna mešana slovensko-bavarska komisija, 13. in 14. junij. Z gospodarskega področja sta se na Kimskem jezeru 
sestali Delovna skupina za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje ter Delovna skupina za gospodarstvo in promet. 
Na področju gospodarstva je bilo dogovorjeno nadaljevanje sodelovanja slovenskih in bavarskih zbornic, na slovenski strani zlasti Štajerske zbornice Maribor, s poudarkom na zagonskih podjetjih, nasledstvu v podjetjih in čezmejnem opravljanju storitev. Dogovorjena je bila izmenjava med strokovnjaki ter malimi in srednjimi podjetji na ravni delavnic, prireditev, obiskov in sejmov za mreženje na ključnih področjih slovenske razvojne strategije (krožno gospodarstvo, novi materiali, inovacije, mobilnost, sodelovanje grozdov). 
Srečanje sopredsedujočih ministrov medvladni komisiji za gospodarsko sodelovanje z Rusijo, 28. julij. Ob spominski 
slovesnosti pri Ruski kapelici na Vršiču se je minister Erjavec srečal z novoimenovanim sopredsedujočim medvladni 
komisiji na ruski strani, ministrom za digitalni razvoj, zveze in množične medije Ruske federacije Noskovom. Minister Erjavec je izpostavil nekatere gospodarske projekte med državama. Minister Noskov je izrazil pripravljenost za dobro sodelovanje kot sopredsedujoči medvladni komisiji. 
V okviru zasedanja Skupnega odbora Slovenija Štajerska se je 30. novembra v St. Stefanu ob Steinzu sestalo 
delovno omizje za gospodarstvo, kulturo in turizem. Skupni odbor je na slovenski strani vodil minister dr. Cerar, 
na avstrijski pa glavar avstrijske zvezne dežele Štajerske Schützenhöfer. Na področju gospodarstva (Strateško-razvojna inovativna partnerstva – SRIP) sta se v okviru delovnega omizja strani dogovorili za sodelovanje glede zelenih tehnologij, mobilnosti, krožnega gospodarstva, pametnih mest in stavb ter zdravja in medicine, kot tudi za izmenjavo izkušenj na področju dualnega izobraževanja in vajeništva. Glede na zelo dobre rezultate projekta EXPEDIRE v okviru Interreg Slovenija-Avstrija je bilo dogovorjeno, da si bosta strani prizadevali za pripravo novega projekta s tovrstnimi vsebinami. Strani si bosta prizadevali za administrativno čim manj obremenjeno čezmejno opravljanje storitev ter razumen in strpen nadzor ob doslednem spoštovanju predpisov o minimalnih plačilih. 
BILATERALNE GOSPODARSKE KONZULTACIJE 
Bilateralne gospodarske konzultacije z Nizozemsko, 19. in 20. marec. V Haagu so potekale bilateralne gospodarske 
konzultacije, ki jih je na slovenski strani vodila generalna direktorica mag. Suhadolnik, na nizozemski pa generalni direktor za zunanje ekonomske odnose v ministrstvu za zunanje zadeve Van den Berg. V okviru konzultacij se je generalna direktorica mag. Suhadolnik sestala še z vodjo Sektorja za komunikacije, pristojnim za javno diplomacijo v ministrstvu, direktorjem za mala in srednja podjetja v nizozemski Konfederaciji industrije in delodajalcev ter direktorico za mednarodno poslovanje v nizozemski vladni Agenciji za podjetja. Poleg pregleda bilateralnih gospodarskih odnosov so bili ključni vsebinski poudarki v pogovorih namenjeni izmenjavi izkušenj na področju internacionalizacije, delovanju gospodarske diplomacije, načrtovanju izmenjave gospodarskih delegacij med državama in podpori podjetjem v procesu vstopanja na tuje trge. Generalna direktorica mag. Suhadolnik je obiskala sedež Evropskega vesoljskega in tehnološkega centra (ESTEC), ki deluje v okviru Evropske vesoljske agencije (ESA), kjer se je z direktorjem pogovarjala o poslovnih priložnostih za slovenska visokotehnološka podjetja pri sodelovanju v vesoljskih programih ESA. 
Bilateralne gospodarske konzultacije z Dansko, 28. maj. V Ljubljani so potekale bilateralne gospodarske konzultacije, 
ki jih je na slovenski strani vodila generalna direktorica mag. Suhadolnik, na danski pa direktor organizacije 
Danish 
Trade Council Thorgaard. Prvi del konzultacij je bil namenjen pregledu delovanja gospodarskih diplomacij obeh držav 
in instrumentom, ki jih obe diplomaciji uporabljata, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena predstavitvi 
novega danskega instrumenta za tehnološko diplomacijo ( TechPlomacy ). Drugi del konzultacij je bil namenjen 
pregledu bilateralnega gospodarskega sodelovanja. 
Generalna direktorica mag. Alenka Suhadolnik na gospodarskih 
konzultacijah na Nizozemskem 
79   
 
  Bilateralne gospodarske konzultacije z Irsko, 30. maj. V Ljubljani so potekale bilateralne gospodarske konzultacije, ki 
jih je na slovenski strani vodila generalna direktorica mag. Suhadolnik, na irski pa generalni direktor za gospodarstvo na Ministrstvu za zunanje zadeve in trgovino McKee. Obravnavane tematike so bile: bilateralno gospodarsko sodelovanje, investicijsko sodelovanje, inovativnost, sodelovanje med gospodarskimi zbornicami in priložnosti za nadomestitev proizvodov iz s proizvodi iz Slovenije zaradi brexita. Izpostavljene so bile tudi možnosti za irsko sodelovanje s slovenskimi znanstvenimi in tehnološkimi institucijami. 
Bilateralne gospodarske konzultacije z Nemčijo, 4. julij. V Berlinu so potekale bilateralne gospodarske konzultacije, 
ki jih je na slovenski strani vodila generalna direktorica mag. Suhadolnik, na nemški pa generalni direktor za 
gospodarstvo in trajnostni razvoj v zveznem Ministrstvu za zunanje zadeve Berger. V okviru konzultacij se je sestala še z direktorjem za strateško komuniciranje na zveznem Ministrstvu za zunanje zadeve in generalno direktorico direktorata za evropske zadeve na zveznem ministrstvu za gospodarstvo in energijo. V pogovorih so bila obravnavana področja gospodarskega sodelovanja, možna področja za nadaljnjo krepitev, gospodarski izzivi v globalnem svetu ter evropska gospodarska diplomacija. Poseben poudarek je bil namenjen krepitvi bilateralnega sodelovanja na področju avtomobilske industrije, mobilnosti in inovativnosti ter izmenjavi izkušenj na področju gospodarske in javne diplomacije in tudi pripravam na predsedovanje Svetu EU (Nemčija, Portugalska, Slovenija). 
Bilateralne gospodarske konzultacije z Albanijo, 11. in 12. oktober. V Tirani so potekale prve bilateralne gospodarske 
konzultacije med državama, ki jih je na slovenski strani vodila generalna direktorica mag. Suhadolnik, na albanski 
pa namestnik ministra za Evropo in zunanje zadeve Xhafaj. Generalna direktorica je pogovore opravila tudi na Ministrstvu za finance in gospodarstvo Republike Albanije ter s predstavniki slovenskih podjetij, Balkanskega centra za sodelovanje in razvoj (BCCD), Albansko razvojno in investicijsko agencijo (AIDA) ter Združenjem predelovalne in proizvodne industrije 
Konfindustrija . Na ministrstvu za kmetijstvo in razvoj podeželja je odprla okroglo mizo s 
področja zaščite pred poplavami, na kateri so sodelovali predstavniki slovenskih podjetij. Obe strani sta v okviru konzultacij obravnavali bilateralno gospodarsko sodelovanje ter priložnosti in možna področja za nadaljnjo krepitev, ki so predvsem na področju varovanja okolja, energetike, prehranske industrije in turizma. V okviru konzultacij je bilo albanski strani predstavljeno tudi slovensko investicijsko okolje in model slovenske gospodarske diplomacije. 
DAN AFRIKE IN DAN LATINSKE AMERIKE IN KARIBOV 
V Ljubljani je 14. in 15. maja potekala 7. mednarodna konferenca Dan Afrike v organizaciji Ministrstva za zunanje 
zadeve Slovenije in partnerjev. Drugi dan je bil namenjen gospodarskemu sodelovanju Slovenije z afriškimi državami. Država fokusa tokratnega Dneva Afrike je bila Gana, ki je bila zastopana s številčno gospodarsko delegacijo pod vodstvom namestnika ministra za zunanje zadeve Gane Tijanija. Za afriške udeležence je bil organiziran ogled slovenskih podjetij s področja tiskovin, solarne energije, satelitske komunikacije, kmetijstva, upravljanja z vodami in odpadki. 
V Ljubljani je 22. marca potekal Dan Latinske Amerike in Karibov (LAK) v 
organizaciji Ministrstva za zunanje zadeve Slovenije in partnerjev. Na panelu, 
namenjenemu krepitvi gospodarskega sodelovanja je bilo izpostavljeno, da se obseg menjave med Slovenijo in državami Latinske Amerike in Karibov sicer povečuje, vendar je še veliko neizkoriščenih priložnosti za sodelovanje. Slovenija si bo zato prizadevala za nadaljnjo krepitev gospodarskega sodelovanja in ob tem podpirala tudi ustrezne aktivnosti v dialogu med EU in Skupnostmi latinskoameriških in karibskih držav (CELAC), kot je konkretno sklepanje novih sporazumov s posameznimi državami regije. 
OECD – ORGANIZACIJA ZA GOSPODARSKO SODELOVANJE IN RAZVOJ 
V soorganizaciji Vlade Republike Slovenije (Ministrstva za zunanje zadeve, Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport in Ministrstva za zdravje) in Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) je na Brdu pri Kranju 25. in 26. januarja potekala dvodnevna 
konferenca na visoki ravni Politike za enakost pri staranju: vseživljenjski pristop. Konferenca je temeljila na raziskavah neenakosti v izobraževanju, zdravju, zaposlovanju in dohodku, ki se kopičijo v celotnem življenjskem obdobju, in na predlogih politik OECD za preprečevanje teh neenakosti v času staranja. Konferenco je z uvodnim nagovorom odprl minister za zunanje zadeve Erjavec. Na konferenci so sodelovali ministri in državni sekretarji za zaposlovanje, zdravje in izobraževanje iz držav članic OECD in partnerskih držav ter 
Logotip Dneva Latinske Amerike in Karibov 
Minister Karl Erjavec in Gabriela Ramos, vodja kabineta 
generalnega sekretarja OECD na Konferenci o staranju 
Foto: STA 
80   
 
 strokovnjaki in predstavniki nevladnih organizacij. Pod pokroviteljstvom ministrstva za zunanje zadeve je ob robu konference potekal tudi dogodek Prizadevanja za trajnost in enakost pri staranju, na katerem so posamezna slovenska podjetja in institucije predstavljale svoje inovativne izdelke in rešitve s področja staranja in zdravja. 
V delegaciji pod vodstvom ministrice za finance Vraničar Erman se je državni sekretar Mirošič 31. maja v Parizu 
udeležil rednega letnega ministrskega zasedanja Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), kjer 
je potekala razprava o učinkovitosti multilateralnega sodelovanja in njegovih izboljšavah. Državni sekretar Mirošič je sodeloval tudi v razpravi o financiranju ciljev trajnostnega razvoja in poudaril pomen implementacije Agende 2030. Gre za ambiciozno zastavljene cilje trajnostnega razvoja, kjer pa bo zlasti pomembna določitev prednostnih ciljev na nacionalni ravni. 
Delegacija Republike Slovenije, ki jo je vodila generalna direktorica za gospodarsko in javno diplomacijo mag. 
Suhadolnik, se je med 19. in 21. novembrom udeležila treh dogodkov na sedežu Organizacije za gospodarsko 
sodelovanje in razvoj (OECD) v Parizu: zasedanja Skupine za globalno strategijo, okrogle mize za trajnostni razvoj ter 10. tedna Evrazije. Razprave na zasedanju Skupine za globalno strategijo so bile osredotočene na nove trende in globalne igralce na področju inovacij. OECD je ob robu predstavil svojo novo napoved za znanost, tehnologijo in inovacije v dokumentu z naslovom 
OECD Science, Technology and Innovation Outlook 2018 . V okviru razprav na 10. 
tednu Evrazije so bili v ospredju napredek in izzivi v gospodarskem razvoju držav članic. Okrogla miza za trajnostni razvoj je imela močan slovenski pečat – glavni govornik je bil vodja inovativnega slovenskega podjetja. 
Z dogodkom na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport se je 5. decembra zaključila druga faza procesa 
Strategije razvoja in uporabe spretnosti v Sloveniji. Eden največjih projektov Organizacije za gospodarsko sodelovanje 
in razvoj (OECD) v Sloveniji doslej je zahteval tesno medresorsko koordinacijo na slovenski strani. Na dogodku, kjer je 
Ministrstvo za zunanje zadeve predstavljala generalna direktorica mag. Suhadolnik so predstavniki OECD predstavili priporočila za izboljšanje upravljanja izobraževanja odraslih v Sloveniji. 
IZHODNI/VHODNI OBISKI VISOKIH DRŽAVNIH PREDSTAVNIKOV, GENERALNIH DIREKTORJEV, DOGODKI OZ. KONFERENCE 
Skupno zasedanje vlad Republike Slovenije in Republike Srbije, 1. februar: ob robu 4. skupnega zasedanja vlad 
Republike Slovenije in Republike Srbije je v organizaciji Ministrstva za zunanje zadeve, agencije SPIRIT, Slovenskega poslovnega kluba in gospodarskih zbornic obeh držav potekal Slovensko-srbski poslovni dogodek s petimi paneli, ki so obravnavali področja digitalizacije, okoljevarstva, zagonskega okolja, elektro-kovinske industrije in turizma. Udeležence dogodka sta nagovorila slovenski predsednik vlade dr. Cerar in srbska predsednica vlade Brnabić. Skupno se je dogodka udeležilo več kot 180 predstavnikov podjetij, ki so opravili srečanja B2B. Poslovni dogodek je pripomogel k povečanju medsebojne prepoznavnosti tako slovenskih kot srbskih gospodarstvenikov in institucij, pomagal pri navezavi novih poslovnih stikov ter spodbudil nadaljnjo krepitev in poglobitev gospodarskega sodelovanja. 
Predsednik Republike Slovenije Pahor se je 25. aprila kot 
častni govornik udeležil 9. investicijske konference 
Sarajevo 
Business Forum 2018 . Dvodnevne konference, ki je potekala pod 
pokroviteljstvom Sveta ministrov Bosne in Hercegovine in Islamske razvojne banke iz Saudove Arabije, se je udeležilo približno 1.800 udeležencev iz 50 držav. Na konferenci sta sodelovala tudi minister za gospodarski razvoj in tehnologijo Počivalšek in državni sekretar Mirošič. 
Uradni obisk predsednika Republike Slovenije Pahorja z 
gospodarsko delegacijo v Etiopiji, 14.-18. oktober. V sklopu 
gospodarskega dela obiska je potekalo srečanje predsednika Pahorja s člani slovenske poslovne delegacije, srečanje državne sekretarke Leskovar s komisarjema Afriške unije za gospodarske zadeve ter trgovino in industrijo ter srečanje slovenske delegacije z vodstvom industrijske cone Duken, največjega industrijskega parka v Etiopiji. Delegacija slovenskih podjetij je opravila niz srečanj s potencialnimi poslovnimi partnerji, na Gospodarski zbornici Etiopije pa so potekali poslovni forum ter srečanja med etiopskimi in slovenskimi podjetij. 
Povratni obisk predsednika Vlade Republike Slovenije dr. Cerarja v Makedoniji 3. in 4. aprila je spremljala 
gospodarska delegacija 21 podjetij. V njej je sodeloval tudi minister za gospodarski razvoj in tehnologijo Počivalšek. 
V sklopu uradnega obiska je bila organizirana poslovna konferenca za sodelujoče gospodarstvenike v spremljajoči poslovni delegaciji. Konference se je poleg slovenskih udeležilo več kot 100 makedonskih podjetij. Predsednik vlade dr. Cerar in predsednik vlade Zaev sta v plenarnem delu podprla gospodarske projekte na področju ekologije, energetike, kmetijstva in mednarodnega razvojnega sodelovanja, ki bodo prispevali h krepitvi sodelovanja. Minister za gospodarski 
Državni sekretar Iztok Mirošič na 
Sarajevo Business Forumu 2018 
81   
 
 b.UB­
••1ndia-Europe 29 ausiness Foru 
"Synergising Economic Vision for Expanded Relations" 
M1rch 5-6,2018-NtwOelhi razvoj in tehnologijo Počivalšek je izpostavil individualno obravnavo vlagateljev ter izenačitev vlaganja za domače in tuje vlagatelje. Plenarnem delu so sledila srečanja B2B. 
Udeležba ministra za zunanje zadeve dr. Cerarja na otvoritvi razstave in konference Slovenija – referenčna 
država zelene mobilnosti, Ljubljana, 26. oktober. Dogodek je potekal v organizaciji GZS in soorganizaciji Ministrstva 
za zunanje zadeve RS, Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo RS, agencije SPIRIT in Strateško razvojnega inovacijskega partnerstva na področju mobilnosti. Gre za prvo tovrstno sektorsko usmerjeno predstavitev rešitev in inovativnih izdelkov. Dr. Cerar je v nagovoru potrdil podporo projektom, ki omogočajo odgovore na ključne strateške izzive in usmeritve EU za zagotavljanje njene prihodnje konkurenčnosti – od uvedbe zelenega prometa, obnovljivih virov energije, do pametnih digitalnih aplikacij. Konference se je udeležila tudi evropska komisarka za mobilnost in promet mag. Bulc, ki je predstavila strategijo in cilje Evropske unije na področju mobilnosti. 
Konzultacije državnega sekretarja Mirošiča v St. Peterburgu in Moskvi, 12.–14. marec. Državni sekretar Mirošič se 
je med drugim sestal tudi s predstavnikom predsednika Ruske federacije za mednarodne odnose v kulturi Švidkojem 
in namestnico ministra za kulturo Ruske federacije Manilovo. Slovenska stran je podala predlog za izvedbo rednih konzultacij med zunanjima ministrstvoma na področju kulturne diplomacije. Državni sekretar se je udeležil tudi turističnega sejma (MITT) v Moskvi, na katerem je Slovenija prejela nagrado med razstavljavci 
Best Spa Destination . 
Organizirana so bila tudi srečanja s slovenskimi podjetji. 
Državni sekretar Iztok Mirošič na otvoritvi moskovskega mednarodnega turističnega sejma Foto: Arhiv MZZ 
Poslovna delegacija pod vodstvom državnega sekretarja Mirošiča se je 5. in 6. marca v New Delhiju udeležila četrtega srečanja India – Europe Business Forum. V delegaciji so bili predstavniki treh 
podjetij, ki jim je organizatorica sejma, Gospodarska zbornica Indije (FICCI) omogočila predstavitve in delovne sestanke s potencialnimi partnerji. Državni sekretar Mirošič se je srečal z državnim ministrom na Ministrstvu za zunanje zadeve Indije Akbarjem in državno sekretarko na Ministrstvu za težko industrijo in javna podjetja Bahaguno, ki je na indijski strani odgovorna za sodelovanje z Mednarodnim centrom za podjetja v javni lasti (ICPE). Nagovoril je tudi udeležence poslovnega dogodka, ki ga je 6. marca organizirala zbornica 
Chamber of Indian 
Industry  (CII). 
Udeležba državnega sekretarja Mirošiča na Investicijskem forumu Združeno kraljestvo – Srednja Evropa, v Londonu 12. junija. Na forumu so sodelovali predstavniki finančnih, svetovalnih in investicijskih institucij, gospodarstveniki in 
diplomatski zbor. Državni sekretar Mirošič je nastopil na panelu na temo Podpora tujim vlagateljem v Srednji Evropi. Na investicijski konferenci je bilo predstavljenih enajst sodelujočih držav iz regije ter poslovna okolja in investicijski 
Državni sekretar Iztok Mirošič na 4. poslovnem 
forumu Indija – Evropa 29 
82   
 
 GCSM 111'\IH, -C 
mm:! GCSM II l\\l Y 
woc, 
111',IR, lilii:lm GCSM potenciali posameznih držav. Program obiska državnega sekretarja Mirošiča v Londonu je bil posvečen pripravam na vrh Berlinskega procesa, ki je v Londonu potekal 9. in 10. julija. Državni sekretar Mirošič se je srečal z državnim ministrom na Ministrstvu za zunanje zadeve Združenega kraljestva, zadolženim za Evropo in Amerike Duncanom in vodjo zunanjepolitičnega odbora v Poslanski zbornici v Westminstrskem parlamentu, konservativnim poslancem Tugendhatom. Javno je nastopil tudi v enem izmed vodilnih zunanjepolitičnih pogovorov v skupini strokovnjakov 
Chatham House z naslovom Zahodni Balkan pred vrhom Berlinskega procesa. Na kratko se je srečal tudi s 
parlamentarnim podsekretarjem na Ministrstvu za izstop Združenega kraljestva iz EU (rang namestnika ministra) Walkerjem. 
Udeležba državnega sekretarja Božiča na mednarodni investicijski konferenci East Slovenia Investment Compass 
(ESIC 2018) 23. oktobra. V Mariboru je konferenca potekala v organizaciji razvojnih agencij vzhodne kohezijske regije 
v Sloveniji in ob podpori Ministrstva za zunanje zadeve. Osnovni cilj ESIC 2018 je bil na enem mestu zbrati investicijski potencial kohezijske regije Vzhodne Slovenije in ga predstaviti čim večjemu številu potencialnih mednarodnih vlagateljev. 
Obisk državnega sekretarja Božiča z gospodarsko delegacijo v Gani v organizaciji Gospodarske zbornice Slovenije 
26.–29. novembra. Državni sekretar Božič se je sestal z namestnikom ministra za zunanje zadeve Tijanijem in opravil 
pogovore na ministrstvih za gospodarski razvoj, obrambo, komunikacije in zdravje. Odprl je poslovni forum, ki se ga je poleg šestih slovenskih udeležilo več kot 60 predstavnikov ganskih podjetij in institucij. Na slovenski strani so se foruma udeležila podjetja iz farmacevtske industrije, varnostnih tiskovin, upravljanja z vodnimi viri in telekomunikacijami, inovativnega varovanja zdravja in genetike, industrijske predelave hrane, javne razsvetljave in gradbeništva. 
V Hannovru je 23. novembra potekala svečana otvoritev Konzulata Republike Slovenije v Spodnji Saški, ki ga 
vodi častni konzul dr. Stenkamp. Osrednji govornik na otvoritveni slovesnosti je bil minister za gospodarski razvoj 
in tehnologijo Počivalšek. Ob robu slovesnosti so bili organizirani pogovori med slovensko delegacijo in nemškimi gospodarskimi predstavniki, v katerih so bila kot prihodnja področja krepitve sodelovanja med Republiko Slovenijo in nemško zvezno deželo Spodnjo Saško posebej izpostavljena mobilnost, digitalizacija in obnovljivi viri energije. 
V Šanghaju je od 5. do 10. novembra potekal prvi China International Import Expo (CIIE), ki se ga je udeležila 
slovenska delegacija pod vodstvom ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Počivalška. Na dogodku je sodelovalo več kot 150.000 kitajskih kupcev in predstavniki 130 držav. Na CIIE je v organizaciji agencije SPIRIT sodelovalo šest slovenskih podjetij s področja zimsko športne opreme ter visokih tehnologij. Delegacija se je v Pekingu udeležila tudi Slovensko-kitajskega foruma o razvoju zimskih športov z naslovom Sports Promoting Friendship and Goodwill, ki ga je organizirala Univerza za telesno vzgojo in šport v Pekingu v sodelovanju s Fakulteto za šport Univerze v Ljubljani in ob podpori Veleposlaništva Republike Slovenije v Pekingu ter Smučarske zveze Slovenije. Minister Počivalšek se je z ministrom za turizem in kulturo Luo Shugangom pogovarjal o sodelovanju na področju turizma, z namestnikom ministra za trgovino Fu Ziyingom pa o gospodarskem sodelovanju med državama. Generalna direktorica mag. Suhadolnik je z generalnim direktorjem za Evropo in koordinatorjem Pobude 16 + 1 na Ministrstvu za zunanje zadeve Chen Xujem izmenjala stališča glede možnosti poglobitve sodelovanja v okviru pobude. 
Brazilska neprofitna organizacija GCSM (Global Council of Sales 
Marketing) je Slovenijo obiskala med 20. in 23. junijem, kjer je 
sodelovala tudi na mednarodnem letnem srečanju WOCA (
World 
Company Award ) in opravila poslovna srečanja s slovenskimi podjetji. 
V 83-članski brazilski poslovni delegaciji so bili predstavniki podjetij ter predstavniki vladne, akademske znanstvene in kulturne sfere. V sklopu dogodka je potekal tudi Slovensko-brazilski poslovni forum, na katerem je sodelovalo 49 slovenskih gospodarstvenikov, za katere je bil dogodek priložnost za mreženje z brazilskimi gosti. Forum je ponudil priložnost tudi za tesnejše sodelovaje na področju znanosti, izobraževanja, kulture in turizma ter za dvig prepoznavnosti in promocijo Slovenije v Braziliji. Izpostavljene teme so bile aktualno in prihodnje bilateralno gospodarsko sodelovanje, poslovne priložnosti za poglobitev sodelovanja, čas in moč mest in večjih urbanih središč ter globalna gibanja in transformacije. Ožji del brazilske delegacije si je ogledal tudi ljubljanski reciklažni center RCERO. 
Razvojno poslovna delegacija s področja robotike, Odense, Danska, 10. in 11. september. Ministrstvo za zunanje 
zadeve je v sodelovanju z agencijo SPIRIT, Strateško-razvojnim inovacijskim partnerstvom (SRIP) Tovarne prihodnosti, 
Inštitutom Jožef Stefan ter Zavodom Center slovenskega orodjarskega grozda Celje/Kompetenčni center Roboflex omogočilo obisk razvojno poslovne delegacije z 31 udeleženci s področja robotike na Danskem. Dogodek je bil namenjen povezovanju slovenskih in danskih akterjev s področja robotike za oblikovanje prihodnjih skupnih projektov in partnerstev ter povečanje prepoznavnosti Slovenije kot visokotehnološke, inovativne in napredne države. 
Generalna direktorica mag. Alenka Suhadolnik na 
Slovensko-brazilskem poslovnem forumu 
Foto: STA 
83   
 
   Regionalnega seminarja o gospodarski diplomaciji v organizaciji nemške agencije za mednarodno sodelovanje 
(GIZ), namenjenega državam z območja Zahodnega Balkana, v Sarajevu, 24. in 25. oktobra, se je udeležila generalna 
direktorica mag. Suhadolnik, ki je predstavila slovenski model ureditve gospodarske diplomacije in s tem povezane aktivnosti za podporo internacionalizaciji slovenskega gospodarstva. Seminar, na katerem so sodelovali predstavniki ministrstev za zunanje zadeve Albanije, Bosne in Hercegovine, Črne Gore, Finske, Hrvaške, Kosova, Makedonije in Srbije, je bil sicer namenjen predstavitvi različnih modelov in izkušenj pri vzpostavljanju in delovanju gospodarske diplomacije. 
Združeno kraljestvo – brexit. Marca, oktobra in decembra je Ministrstvo za zunanje zadeve organiziralo sestanke za 
slovenska podjetja, ki poslujejo z Združenim kraljestvom, da jim je predstavilo aktualne informacije o pogajanjih glede 
izstopa iz Evropske unije. Predstavljeno je bilo stanje pri pogajanjih, poudarek pa je bil na posledicah za ekonomsko okolje, še posebej glede slovenskega izvoza v Združeno kraljestvo. 
SODELOVANJE MED KITAJSKO TER DRŽAVAMI SREDNJE IN VZHODNE EVROPE – POBUDA 1 6 + 1 
Udeležba predsednika Vlade Republike Slovenije dr. Cerarja na 7. vrhu Kitajska Srednje in vzhodnoevropske države – CEEC (7. vrh predsednikov vlad članic pobude 16 + 1) v Sofiji, 7. julij. Ob robu vrha je potekal Poslovni 
forum v organizaciji Ministrstva za gospodarstvo Bolgarije in Agencije za promocijo malih in srednjih podjetij, ki so se ga udeležila tudi slovenska podjetja. Ob robu zasedanja je imel predsednik vlade dr. Cerar bilateralno srečanje s predsednikom kitajske vlade Lijem Keqiangom, kjer je bilo največ pozornosti namenjene gospodarskemu sodelovanju – krepitvi gospodarskih povezav med državama in priložnostim, ki jih ponuja pobuda. Konkretni pogovori so potekali 
tudi glede udeležbe Slovenije na sejmu China International Import Expo (CIIE), ki je bil med 5. in 10. novembrom v Šanghaju. Sogovornika sta se strinjala, da je posebna značilnost gospodarskega sodelovanja med državama področje visoke tehnologije. Obravnavala sta tudi vprašanje multilateralizma in globalnega trgovinskega sistema. Srečanja se je udeležila generalna direktorica mag. Suhadolnik. 
V Sofiji je 6. junija potekalo 11. srečanje nacionalnih koordinatorjev za sodelovanje med Kitajsko ter državami Srednje 
in Vzhodne Evrope (t. i. Pobuda 16 + 1). Srečanja se je udeležila generalna direktorica in nacionalna koordinatorka Pobude 16 + 1 mag. Suhadolnik, ki je poudarila pomen pobude in podpisa Memoranduma o razumevanju glede pobude 
Belt and Road Initiative , namenjenega izboljšanju gospodarskih odnosov med Slovenijo in Kitajsko. Pri tem 
je izpostavila slovensko vodenje Mehanizma za koordinacijo v gozdarstvu. Kot temeljno značilnost gospodarskega sodelovanja s Kitajsko je izpostavila visoko tehnologijo in skupne aktivnosti tako na slovenskem kot na kitajskem trgu. 
V Wuhanu in Pekingu je v času od 15. do 18. decembra potekalo 12. srečanje nacionalnih koordinatorjev za 
sodelovanje med Kitajsko ter državami Srednje in Vzhodne Evrope (t. i. Pobuda 16 + 1). Slovensko delegacijo je 
vodila generalna direktorica ter nacionalna koordinatorka Pobude 16 + 1 mag. Suhadolnik, ki je na srečanju izpostavila predvsem interes Slovenije in pripravljenost na okrepljeno sodelovanje na področju zimskih športov, varstva okolja, preprečevanja in blažitve podnebnih sprememb ter razvoja krožnega gospodarstva. 
POSVET EKONOMSKIH SVETOVALCEV IN DAN GOSPODARSKE DIPLOMACIJE NA 51. MEDNARODNEM SEJMU OBRTI IN PODJETNIŠTVA V CELJU 
Posvet ekonomskih svetovalcev je potekal 13. in 14. septembra, v času 51. Mednarodnega obrtnega 
sejma v Celju (MOS), največjega slovenskega 
gospodarskega dogodka. Ta na enem mestu združuje mala in srednje velika podjetja (MSP), ki so v središču delovanja gospodarske diplomacije. 
Dan gospodarske diplomacije je odprl minister dr. 
Cerar, ki je nagovoril udeležence in podal smernice za prihodnje delovanje Ministrstva za zunanje zadeve na področju gospodarske diplomacije. Nekatere usmeritve na področju internacionalizacije slovenskega gospodarstva je podal tudi minister za gospodarski razvoj in tehnologijo Počivalšek. 
Na Mednarodnem obrtnem sejmu v Celju so potekali 
tudi bilateralni pogovori B2B 33 predstavnikov podjetij z ekonomskimi svetovalci. 
Foto: STA 
Minister dr. Miroslav Cerar na 7. posvetu ekonomskih svetovalcev 
84   
 
 IFEEL 
SLOVENJA 
, __ ·--
·--·--·--·-·-, __ _ 
·--·--
, .. ..-. ·-- , .. -· ·--· ) 
/ J ' MEDNARODNI SEMINAR MODELI GOSPODARSKE DIPLOMACIJE ZA UČINKOVITO 
INTERNACIONALIZACIJO 
Ministrstvo za zunanje zadeve je 29. maja organiziralo enodnevni mednarodni seminar Modeli gospodarske diplomacije za učinkovito internacionalizacijo, na katerem so sodelovali predstavniki ministrstev za zunanje zadeve 
Slovenije, Irske, Danske, Češke, Finske, Švice, Poljske, Združenih držav Amerike, Skupne evropske zunanje službe (EEAS), avstrijske gospodarske zbornice, italijanske skupine strokovnjakov in slovenske akademske sfere. Udeleženci so se posvetili trenutnim razmeram v mednarodnem gospodarskem okolju, učinkovitemu znamčenja držav (
nation-
branding ) in njegovemu pomenu za gospodarstvo posamezne države ter učinkovitost različnih modelov gospodarskih 
diplomacij za internacionalizacijo gospodarstev. Sodelujoči so se osredotočili na predstavitev zgodovinskega razvoja svojih modelov gospodarskih diplomacij, na trenutni ustroj ter na njihove prednosti in možnosti za izboljšave. 
Seminar Modeli gospodarskih diplomacij za učinkovito internacionalizacijo Foto: STA 
POLICY JAM: GOSPODARSKA DIPLOMACIJA – OPREMLJENI ZA PRIHODNOST 
Ministrstvo za zunanje zadeve je v sodelovanju s Službo vlade za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 16. in 17. aprila v Ljubljani organiziralo večdelno delavnico Policy Jam: Gospodarska diplomacija – opremljeni za prihodnost. Prvi dan so na delavnici sodelovali različni deležniki podpornega okolja za internacionalizacijo in gospodarstveniki. Posvečen je bil vzpostavitvi skupnega pogleda na izzive gospodarske diplomacije in priložnosti za izboljšave, ki bi koristile internacionalizaciji slovenskih podjetij. Drugi dan dogodka pa je bil namenjen prepoznavanju prednostnih nalog za nadgradnjo produktov in storitev gospodarske diplomacije v okviru pristojnosti Ministrstva za zunanje zadeve. 
PREDSTAVITEV STORITEV GOSPODARSKE DIPLOMACIJE SLOVENSKIM GOSPODARSKIM SUBJEKTOM 
Skozi vse leto je Direktorat za gospodarsko in javno diplomacijo predstavljal nabor storitev, ki jih gospodarska diplomacija nudi slovenskim gospodarskim subjektom na več kot desetih različnih dogodkih, v organizaciji slovenskih poslovnih združenj, akademskih institucij in medijev. 
BUSINESS TO DIPLOMACY – B2D 
Delovni dogodki Business to Diplomacy – B2D so nov instrument Direktorata za gospodarsko in javno diplomacijo, ki je 
namenjen predstavitvi inovativnih in izvozno usmerjenih slovenskih podjetij tujemu diplomatskemu zboru v Sloveniji in tako povečanju možnosti za njihovo internacionalizacijo. V 2018 so bili organizirani trije tovrstni dogodki. 
85   
 
Poslovni dogodek na sedežu podjetja Elan, d. o. o., v okviru aktivnosti Business-to-Diplomacy Foto: Arhiv MZZ 
PROJEKTNI GOSPODARSKI SKLAD 
Projektni gospodarski sklad (PGS) so sredstva v okviru proračuna Ministrstva za zunanje zadeve, namenjena dejavnostim gospodarske diplomacije v obliki projektov ali gospodarsko-promocijskih dogodkov v organizaciji ali soorganizaciji posameznih diplomatsko konzularnih predstavništev. Projekti se večinoma izvajajo kot: 
• predstavitve slovenskih podjetij tujim podjetjem, združenjem, mednarodnim organizacijam in drugim potencialnim partnerjem; 
• poslovne konference in podobne predstavitve slovenskega gospodarskega okolja ter možnosti za tuja neposredna vlaganja v Sloveniji potencialnim tujim vlagateljem; 
• družabni dogodki z udeležbo gospodarskih subjektov obeh strani, namenjeni mreženju. 
Namen organiziranja takšnih dogodkov, ki jih slovenska podjetja v lastni organizaciji ne bi mogla izpeljati s primerljivo uspešnostjo, je pomoč zainteresiranim slovenskim podjetjem pri predstavitvah in vzpostavljanju novih stikov s potencialnimi poslovnimi partnerji oz. internacionalizacija poslovanja. S pomočjo PGS je bilo v 2018 organiziranih ali soorganiziranih 111 dogodkov. 
JAVNA DIPLOMACIJA IN MEDNARODNO SODELOVANJE V KULTURI 
Kreativni Forum Ljubljana – 11. in 12. april: Ministrstvo 
za zunanje zadeve je skupaj z Unijo za Sredozemlje in v sodelovanju z mestom Ljubljana organiziralo konferenco na visoki politični ravni, ki je obravnavala sodelovanje in povezovanje Slovenije, Zahodnega Balkana in Južnega Sredozemlja na področju kulturnih in kreativnih industrij. Na visokem forumu so sodelovali minister Erjavec, minister za zunanje zadeve Bosne in Hercegovine Crnadak, generalni sekretar 
ad interim Unije za Sredozemlje Borrego, 
evropski komisar za izobraževanje, kulturo, mlade in šport Navracsics, namestnik ministra za Evropo in zunanje zadeve Republike Albanije Xhafaj ter drugi visoki gosti. Konference se je udeležilo več kot 100 predstavnikov iz 28 
Plakat Kreativni forum Ljubljana držav. 
Foto: Nebojša Tejić/STA 
86   
 
 Zaznamovanje prvega Svetovnega dne čebel – 20. maj: V maju je Ministrstvo za zunanje zadeve v sodelovanju z Ministrstvom za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano in drugimi institucijami s pomočjo diplomatsko-konzularne mreže organiziralo okrog sto različnih aktivnosti, namenjenih zaznamovanju svetovnega dne čebel. 
ASEF (Asia Europe Foundation): Prvi teden 22. poletne 
univerze (ASEFSU22), ki jo je organizirala ASEF skupaj z 
Ekonomsko fakulteto Univerze v Ljubljani in Fakulteto za turistične študije Univerze na Primorskem, je potekal od 12. do 17. septembra v Ljubljani in Portorožu. Tema te poletne univerze je bila 
Sustainable Tourism: Youth Driven Green 
Growth . Za udeležence iz 48 evropskih in azijskih držav 
je bila to odlična priložnost za poglobljeno seznanitev s tematiko in iskanjem rešitev za izzive trajnostnega turizma. 
Oktobra je Vlada Republike Slovenije imenovala vodjo Sektorja za javno diplomacijo in mednarodno sodelovanje v 
kulturi veleposlanico Prah za guvernerko Republike Slovenije v Asia Europe Foundation (ASEF). Veleposlanica se je novembra udeležila rednega srečanja guvernerjev v Singapurju, na katerem so se seznanili z vsebinskim, kadrovskim 
in finančnim poslovanjem fundacije ter potrdili projekte, ki bodo izvedeni v 2019. 
Kulturni sklad je instrument Ministrstva za zunanje zadeve in Ministrstva za kulturo, ki ob pomoči diplomatskih in 
konzularnih predstavništev omogoča izvedbo številnih kakovostnih kulturnih projektov za predstavitev slovenskih 
ustvarjalcev v tujini. Ministrstvi sta pri krepitvi mednarodnega sodelovanja ter prepoznavnosti slovenske umetnosti in kulture v tujini sodelovali s številnimi institucijami s področja kulture in umetnosti. Iz kulturnega sklada je bilo leta 2018 sofinanciranih več kot 140 kulturnih projektov z različnih umetniških področij. 
Svetovni dan čebel – 20. maj 
Koncert Dubravke Tomšič 15. julija 2018 v Teatru Colón v Buenos Airesu Foto: Adrian Pozo 
Posebna pozornost je bila namenjena predstavitvi domače filmske produkcije v tujini. Projekt Dnevi slovenskega 
filma je ministrstvo skupaj s Slovenskim filmskim centrom in izbranimi slovenskimi veleposlaništvi organiziralo v petnajstih mestih (v desetih državah) po vsem svetu. Poleg tega so slovenski filmi v okviru Evropskih filmskih festivalov gostovali v 27 državah po vsem svetu. 
87   
 
 Potujoče razstave  (ob evropskem letu kulturne dediščine 'I Feel Slovenia. I Feel Culture.', Nesnovna kulturna dediščina 
Slovenije v luči Unescove konvencije in Plečnikova Ljubljana) so bile predstavljene v desetih državah in devetnajstih 
mestih. 
Skrb za slovenski jezik: Slovenistike (lektorati in študiji slovenskega jezika, literature, kulture) delujejo na 60 univerzah 
– večinoma na evropskih univerzah, pa tudi na Japonskem, Kitajskem, Združenih državah Amerike in Argentini. V 2018 
so bili odprti lektorati tudi na Reki, v Banjaluki in Cordobi. 
Ob 100. obletnici smrti Ivana Cankarja so na več kot 50 univerzah po svetu potekali Svetovni dnevi Ivana Cankarja. 
Dvostranski sporazumi in programi: 28. aprila je začel veljati Sporazum o sodelovanju v kulturi in izobraževanju 
z Italijo, na podlagi katerega so bila pripravljena izhodišča za pripravo novega programa sodelovanja. Združenim državam Amerike je bil predstavljen predlog aktivnosti na področju kulture, varnosti, znanosti in izobraževanja ter gospodarstva za naslednje triletno obdobje. Ruski federaciji je bil poslan odgovor na predlog posodobitve osnutka programa o sodelovanju med državama v kulturi, znanosti, izobraževanju in športu za naslednje triletno obdobje. Kot del dvostranskih načrtov s Francijo in Nemčijo glede sodelovanja v prihodnjih letih so bila med drugim v vsebini zajeta tudi poglavja, ki se nanašajo na izobraževanje, raziskave, kulturo ali šport. Podpisan je bil Memorandum o 
sodelovanju med nacionalnima knjižnicama Argentine in Slovenije. 
Promocijski in drugi dogodki: V sodelovanju s pristojnimi sektorji in službami je oktobra v Sloveniji potekal študijski 
obisk več kot 140-članske skupine diplomatov in drugih uslužbencev Ministrstva za zunanje zadeve Islandije. Oktobra 
je bil izveden tudi promocijski dogodek za predstavitev delovanja slovensko-ameriških štipendijskih skladov Kerže za študij na izbranih univerzah v Kaliforniji v Združenih državah Amerike. 
Skrbništvo in urejanje fonda umetniških del: Nadaljevalo se je urejanje vseh umetniških del v lasti Ministrstva za 
zunanje zadeve. V sodelovanju z Narodno galerijo se je potekalo restavriranje umetniških del in popis stanja umetniških 
del, na podlagi katerega bo narejen katalog zbirke umetniških del Ministrstva za zunanje zadeve. V tem letu je bil za potrebe in obogatitve fonda opravljen tudi nakup štirih umetniških del slovenskih avtorjev. 
88   
 SEKRETARIAT 
9   
 
  FINANČNO POSLOVANJE 
Ministrstvo je imelo za izvajanje svojih programov v proračunu za leto 2018 zagotovljenih 93.324.227 EUR. Od tega je 
bilo porabljenih 81.281.108 EUR oziroma 87,10 % veljavnega proračuna.1 
Dejavnosti ministrstva so potekale v okviru štirih programov: 
• Politična diplomacija in konzularne storitve: iz tega programa so bile financirane obveznosti za delovanje 
notranje službe, vključno z aktivnostmi posameznih direktoratov, obveznosti za delovanje mreže diplomatsko-konzularnih predstavništev v tujini, plačila članarin mednarodnim organizacijam in investicije. Za izvajanje programa je bilo v proračunu zagotovljenih 75.984.074 EUR, od tega je bilo realiziranih 65.090.555 EUR oziroma 85,66 % veljavnega proračuna. V okviru programa so bila realizirana tudi sredstva iz Sklada za notranjo varnost, kjer je realiziranih 1.019.636 EUR. 
• Gospodarska diplomacija: za izvajanje programa je bilo v proračunu zagotovljenih 3.351.478 EUR, od tega je bilo realiziranih 3.116.399 EUR oziroma 92,99 % veljavnega proračuna. Za plače ekonomskih svetovalcev na ministrstvu in diplomatsko-konzularnih predstavništvih je bilo porabljenih 2.908.985 EUR. Sredstva so bila porabljena tudi za obiske gospodarskih delegacij, zasedanja mešanih komisij in konkretne projekte pomoči gospodarstvu ter za plačilo obveznosti do OECD. 
• Mednarodno razvojno sodelovanje in humanitarna pomoč: za izvajanje programa je bilo v proračunu zagotovljenih 12.756.303 EUR, od tega je bilo realiziranih 11.867.655 EUR oziroma 93,03 % veljavnega proračuna. Za kritje obveznosti rednega prispevka in vplačila v premostitveni mehanizem Evropskega razvojnega sklada (EDF) je bilo namenjenih 9.542.100 EUR. 
• Programi v kulturi in mediji: iz tega programa so bile financirane aktivnosti na področju zunanje kulturne politike. V ta namen je bilo v proračunu zagotovljenih 76.778 EUR, od tega je bilo realiziranih 50.907 EUR oziroma 66,30 % veljavnega proračuna. 
• V okviru programa Splošna proračunska rezervacija so bila realizirana sredstva za vplačilo v Instrument za begunce v Turčiji v višini 1.155.593 EUR oziroma 100 % od veljavnega proračuna. 
0302 Gospodarska diplomacija ; 4% 2301 Splošna proračunska rezervacija ; 1% 
0303 Mednarodno razvojno sodelovanje 
in humanitarna pomoč ; 15% 
1803 Programi v kulturi in mediji ; 0% 
0301 Politična diplomacija in konzularne storitve ; 80% 
Graf 1: Realizacija proračuna za leto 2018 po programih 
V letnem poročilu je upoštevana plačana realizacija in veljavni proračun na dan 19. 12. 2018. Ministrstvo za finance v času urejanja 
poročila še ni pripravilo dokončnih podatkov o realizaciji in stanju veljavnega proračuna v letu 2018. 1 
90     
    
[] Migrantski tok -instrument za begunce v Turčiji ; 1% 
Obveznosti na področju mednarodnega 
razvojnega sodelovanja ; 14% Investicije ; 2% Namenska sredstva ; 2% 
Stroški gospodarske diplomacije ; 0% 
Plače MZZ in DPK; 43% Obveznosti do mednarodnih organizacij ; 4% 
Ostali materialni stroški MZZ, stroški 
arbitraže in stroški aktivnosti direktoratov ; 
4% 
Materialni stroški in pogodbene obveznosti DKP; 30% 
Stroški izvajanja kulturnih projektov ; 0% 
Graf 2: Realizacija proračuna za leto 2018 po namenih 
V letu 2018 je Finančno-računovodska služba spremljala izvajanje 302 izvajalskih pogodb (FEP), 61 avtorskih pogodb, 
osem podjemnih pogodb in ene pogodbe o opravljanju občasnega dela, 20 finančno ovrednotenih programov (FOP) ter 45 drugih dogovorov in sklepov. Od tega je bilo v letu 2018 na novo sklenjenih 128 izvajalskih pogodb, 42 avtorskih pogodb, ena pogodba o občasnem delu in štiri podjemne pogodbe. 
Za dvostransko tehnično pomoč je bilo evidentiranih deset sporazumov iz tekočega leta in šest veljavnih sporazumov, 
sklenjenih v preteklem letu (skupaj 16), ter 50 pogodb z javnimi uslužbenci za izvajanje sporazumov. 
Evidentiranih je bilo več kot 29.990 odredb ter več kot 5.640 računov in tujih dobaviteljskih računov. Izdanih je bilo 
okrog 800 zahtevkov za refundacijo. 
Na službeno pot so bili javni uslužbenci napoteni na podlagi 2.413 izdanih potnih nalogov (1.286 za območje Republike 
Slovenije in 1.127 za tujino). 
Finančno računovodska služba je mesečno spremljala porabo finančnih sredstev po posameznih diplomatskih 
predstavništvih in konzulatih (skupaj 57). Ministrstvo ima v svojih diplomatskih predstavništvih in konzulatih sklenjenih okrog 1.200 pogodb. 
V letu 2018 je bilo opravljenih deset rednih in 28 korespondenčnih sej Finančne komisije. Za poenostavitev postopkov in znižanje stroškov smo v preteklih letih začeli na diplomatskih predstavništvih in 
konzulatih uvajati MFERAC. Finančno poslovanje DKP-jev, ki je v letu 2018 še potekalo prek aplikacije AIDA, je z decembrom v celoti prešlo na MFERAC. 
KADROVSKE ZADEVE 
Na Ministrstvu za zunanje zadeve je bilo 31. decembra 2018 zaposlenih 689 uslužbencev (61 % žensk in 39 % moških). V to število štejejo tudi zaposleni za določen čas, ki nadomeščajo začasno odsotne uslužbence zaradi bolniške odsotnosti, porodniškega dopusta ali mirovanja (18 uslužbencev). 
39% 
61% moški 
ženske 
Graf 3: Razmerje zaposlenih po spolu 
91    
  
 univerzitetna izobrazba ; 55% srednješolska izobrazba ; 10% 
Graf 4: Izobrazbena struktura zaposlenih V notranji službi je bilo zaposlenih 427 uslužbencev (62 %), v zunanji službi pa 262 (38 %). 
Preliminarni test za diplomatsko službo je uspešno opravilo 20 kandidatov, od teh sta se dva kandidata zaposlila 
na pripravniških delovnih mestih, dva kandidata pa sta v postopku zaposlitve. Zaposlili smo tudi štiri pripravnike na strokovno tehničnih delovnih mestih, dva pripravništvo še opravljata. 
Delovno razmerje je prenehalo 25 uslužbencem, od tega 11 zaposlenim za nedoločen čas in 14 za določen čas. Upokojilo 
se je pet uslužbencev, sedmim uslužbencem je bilo zagotovljeno mirovanje pravic in obveznosti iz delovnega razmerja. 
Izobrazbena struktura zaposlenih v ministrstvu je bila naslednja: 25 uslužbencev z doktoratom, 141 z magisterijem, 
6 s specializacijo, 382 z univerzitetno stopnjo izobrazbe, 43 z visoko strokovno izobrazbo, 17 z višjo izobrazbo, 67 s srednješolsko izobrazbo in 8 s srednjo poklicno izobrazbo. 
srednja poklicna izobrazba ; 1% doktorat ; 4% 
magisterij ; 20% 
višja strokovna izobrazba ; 3% 
visoka strokovna izobrazba ; 6% 
specializacija ; 1% 
V tujini je delovalo 55 diplomatskih predstavništev in konzulatov, od tega 40 veleposlaništev, sedem stalnih predstavništev, pet generalnih konzulatov, en konzulat, en gospodarski urad in en urad. 
Na diplomatska predstavništva in konzulate Republike Slovenije v tujini je bilo razporejenih 262 uslužbencev (54 % 
žensk in 46 % moških), od tega 39 administrativno-tehničnih uslužbencev in 223 diplomatov. 
Na 21 diplomatskih predstavništvih je bilo razporejenih 21 diplomatov, ki se ukvarjajo izključno z ekonomskim 
področjem (na preostalih predstavništvih so te naloge opravljali drugi diplomati ali lokalni strokovni uslužbenci). 
Za obrambno področje je bilo v diplomatskih predstavništvih razporejenih 45 uslužbencev Ministrstva za obrambo 
(osem obrambnih atašejev in 37 obrambnih predstavnikov). En obrambni ataše je iz Ljubljane nerezidenčno pristojen za tri države, drugi pa za dve državi. Na dveh diplomatskih predstavništvih sta službovala dva policijska atašeja. 
Na diplomatskih predstavništvih in konzulatih je bilo 184 oseb zaposlenih kot lokalna delovna sila, od tega jih je 111 
opravljalo tajniška, administrativna, korespondentska, receptorska, finančna, prevajalska in konzularna opravila, 49 oseb dela voznika, kurirja, vzdrževalca, oskrbnika, vrtnarja, 17 oseb je bilo zaposlenih za čiščenje poslovnih prostorov, sedem pa jih je opravljalo strokovno delo. 
Odprtih je bilo sedem konzulatov, ki jih vodijo častni konzuli, imenovanih je bilo deset častnih konzulov. Republika 
Slovenija je v letu 2018 razrešila dva častna konzula. V enem primeru je prišlo do spremembe konzularnega območja konzulata, ki ga vodi častni konzul. 
Republika Slovenija ima skupno 16 generalnih konzulatov, ki jih vodijo častni generalni konzuli, in 116 konzulatov, ki 
jih vodijo častni konzuli. 
V letu 2018 se je iztekel mandat zadnji napoteni strokovnjakinji Ministrstva za zunanje zadeve v mednarodne 
organizacije in mednarodne civilne misije, ki je delovala kot namestnica vodje posebne opazovalne misije v Ukrajini, organizirane pod okriljem Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE). 
V Evropski službi za zunanje delovanje (EEAS) je konec leta pogodbeno delovalo deset uslužbencev ministrstva, med 
katerimi so tudi vodji delegacij EU v Makedoniji in Gvajani ter namestnici vodij delegacij EU v Srbiji in Rusiji. S skupno enajstimi začasnimi uslužbenci se Republika Slovenija še vedno uvršča med številčno najbolje zastopane države članice EU. 
92   
 
 Poleg diplomatov, ki delujejo v EEAS, je šest uslužbencev Ministrstva za zunanje zadeve delovalo tudi v drugih 
mednarodnih organizacijah oziroma telesih: štiri diplomatke v Evropski komisiji, med katerimi je treba izpostaviti zlasti uradno govornico visoke predstavnice Federice Mogherini, direktorico za gospodarske in finančne zadeve ter namestnico generalnega direktorja za mednarodno sodelovanje in razvoj; en uslužbenec ministrstva deluje v Uradu visokega predstavnika v Sarajevu (OHR), en uslužbenec pa na Posebnem sodišču za Kosovo (KSC-SPC). 
V začetku leta je bil na podlagi načrtovanih sredstev za opazovanje in tedaj znanih oziroma predvidenih misij OVSE 
v tekočem letu oblikovan seznam prednostnih misij opazovanja volitev, organiziranega pod okriljem OVSE, kamor bi Ministrstvo za zunanje zadeve v skladu z zunanjepolitičnimi prioritetami želelo napotiti svoje diplomate. Na podlagi omenjenega seznama je v letu 2018 osem uslužbencev ministrstva sodelovalo v misijah opazovanja volitev v organizaciji OVSE pri naslednjih volitvah in referendumih: predsedniške volitve v Rusiji (marec), predsedniške volitve v Črni gori (april), predsedniške volitve v Azerbajdžanu (april), predsedniške in parlamentarne volitve v Turčiji (junij), referendum v Makedoniji (september), splošne volitve v Bosni in Hercegovini (oktober), predsedniške volitve v Gruziji (oktober in drugi krog v novembru) in predčasne parlamentarne volitve v Armeniji (december). 
PRAVNE ZADEVE IN JAVNA NAROČILA 
Ministrstvo je na področju notranje organizacije dela pripravilo več splošnih aktov, s katerimi se ustrezno urejajo in posodabljajo notranji postopki in organizacija dela v ministrstvu: 
• Merila za ureditev prostorov diplomatskih predstavništev in konzulatov Republike Slovenije, 
• Navodilo o spremembah in dopolnitvah Navodila finančnem in materialnem poslovanju diplomatskih predstavništev in konzulatov Republike Slovenije, 
• Pravilnik o delovanju Službe za notranjo revizijo v Ministrstvu za zunanje zadeve, 
• Navodilo o spremembah in dopolnitvah Navodila za določitev letnega dopusta, 
• Parkirni red Ministrstva za zunanje zadeve Republike Slovenije. 
V letošnjem letu so bili na predlog ministrstva sprejeti tudi zakoni in podzakonski akti, in sicer: 
Zakon o konzularni zaščiti, 
Zakon o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči Republike Slovenije in na njegovi podlagi 
Uredba o izvajanju Zakona o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči Republike Slovenije, 
Pravilnik o obrazcih odločbe o zavrnitvi izdaje vizuma za dolgoročno bivanje, sklepa o ustavitvi postopka in sklepa o 
zavrženju prošnje za izdajo vizuma za dolgoročno bivanje, 
Pravilnik o opravljanju overitev listin v mednarodnem prometu, Pravilnik o potrdilu o overitvi. Ministrstvo je sodelovalo pri spremembi in dopolnitvi Uredbe o plačah in drugih prejemkih javnih uslužbencev za delo 
v tujini in pri spremembah drugih predpisov, ki se nanašajo na delovanje ministrstva. V pripravi sta Pravilnik o določitvi kriterijev za izkazovanje pomembnejših dosežkov delovanja nevladnih organizacij za podelitev statusa nevladne organizacije v javnem interesu na področju mednarodnih odnosov, zunanjih zadev, mednarodnega razvojnega sodelovanja in mednarodne humanitarne pomoči ter Pravilnik o Diplomatski akademiji. 
Ministrstvo je nadaljevalo reševanje zahtev za dostop do informacij javnega značaja iz preteklega leta na novo vodilo 
dvajset takih zahtev. 
Na podlagi Splošne uredbe o varstvu podatkov (GDPR) je bila v ministrstvu imenovana pooblaščena oseba za varstvo 
osebnih podatkov; trenutno poteka proces prilagajanja sistemov spremembam zakonodaje na tem področju. 
Ministrstvo je z imenovanjem projektne skupine začelo tudi z izdelavo novega, posodobljenega Načrta integritete. 
Poleg ozaveščanja zaposlenih na področju integritete in preprečevanja korupcije (na posvetih, v okviru priprav za delo v zunanji službi itd.) je ministrstvo pripravilo Poročilo o izvedenih ukrepih iz Načrta integritete Ministrstva za zunanje zadeve, poročalo je o izvajanju aktivnosti iz Akcijskega načrta uresničevanja Resolucije o preprečevanju korupcije v Republiki Sloveniji in poročalo o izvajanju Programa Vlade Republike Slovenije za krepitev integritete in transparentnosti 2017–2019. 
Ministrstvo je meseca maja 2018 skupaj z drugimi državami naslednicami uspelo izvesti prodajo nekdanje rezidence 
stalnega predstavnika nekdanje SFRJ pri OZN v New Yorku. Z izvedbo tega posla je Slovenija prejela svoj delež kupnine, ki je znašal skupaj 1.694.000 USD, od tega je prejela 1.236.231,62 USD. Iz naslova stroškov rezidence od leta 1992 dalje, odkar je rezidenca ostala prazna, do datuma prodaje, pa je morala poravnati svoj delež, ki je znašal 457.768,38 USD. 
93   
 
 Na področju javnega naročanja je ministrstvo začelo osemnajst postopkov za oddajo javnih naročil na podlagi Zakona 
o javnem naročanju. Med vrstami postopkov je bilo izvedenih oziroma začetih največ naročil male vrednosti, in 
sicer deset, in štirje odprti postopki ter štirje postopki s pogajanji brez predhodne objave. Ministrstvo je pri sedmih postopkih javnih naročil vključilo obratno elektronsko dražbo. Prav tako je pri oddaji javnih naročil začelo uporabljati informacijski sistem e-JN. Oddalo je tudi osem potreb in pooblastil drugim naročnikom za izvedbo postopkov oddaje skupnih javnih naročil in javnih naročil po pooblastilu. Na podlagi Zakona o javnem naročanju na področju obrambe in varnosti so bila oddana štiri javna naročila in dve evidenčni naročili. 
VARNOST IN LOGISTIKA 
S področja varnosti (alarmni, videonadzorni in mehanski sistemi, nadzor nad pristopom, protipožarna zaščita, operativno in preventivno varovanje) je bilo v 2018 zaključenih osemnajst projektov na diplomatskih predstavništvih in konzulatih ter trije v notranji službi ministrstva. Po Zakonu o zunanjih zadevah je bilo opravljenih 200 varnostnih preverjanj, redno se izvajajo tudi protiprislušni pregledi. 
Vozni park ima v letu 2018 dve novi vozili v notranji službi in sedemnajst novih vozil na diplomatskih predstavništvih 
in konzulatih. 
Redno potekajo aktivnosti na področju obrambnega načrtovanja na državni ravni ter kriznega upravljanja in načrtovanja 
delovanja ob večjih naravnih in drugih nesrečah v Republiki Sloveniji. 
NEPREMIČNINE IN INVESTICIJE 
Sprejete so bile Usmeritve za ravnanje z nepremičninami za potrebe diplomatskih predstavništev in konzulatov Republike Slovenije, kjer so opredeljeni ključni elementi za nadgradnjo sistema z ravnanjem z nepremičninami v ministrstvu. 
V letu 2018 je bila opravljena selitev poslovnih prostorov Veleposlaništva Republike Slovenije v Rimu, Veleposlaništva 
Republike Slovenije v Pekingu in Veleposlaništva Republike Slovenije v Skopju. Za prenovo lastniške nepremičnine Vila Maraviglia v Rimu ter prenovo Veleposlaništva Republike Slovenije v Bruslju in Stalnega predstavništva Republike Slovenije pri Evropski uniji sta bili pripravljeni projektni nalogi. 
INFORMACIJSKA TEHNOLOGIJA 
Redno so se izvajala sistemska opravila (vzdrževanje, nadgrajevanje in posodabljanje informacijskega sistema) tako v ministrstvu kot tudi v diplomatskih predstavništvih in konzulatih. Opravljene so bile selitve in prenove IT opreme in storitev v dvajsetih diplomatskih predstavništvih in konzulatih. 
Izvedene so bile naslednje dejavnosti za zmanjševanje varnostnih tveganj: 
• usposabljanje uporabnikov, ki odhajajo na DKP, 
• varnostno obveščanje in ozaveščanje uporabnikov s področja informacijske varnosti na portalu ministrstva, 
• izvajanje ukrepov za odpravo varnostnih tveganj mrežnih tiskalnikov in večfunkcijskih naprav v omrežju 
ministrstva, 
• varnostno ocenjevanje in predlogi rešitev za uvedbo elektronskega bančništva v diplomatskih predstavništvih in konzulatih, 
• menjava stikalne opreme komunikacijskega omrežja na 15 lokacijah, 
• vzpostavljen je sistem merjenja kakovosti in preverjanje delovanja internetnih povezav v 45 diplomatskih predstavništvih in konzulatih, 
• začetek menjave šifrirne opreme, 
• v enotni sistem brezžičnega omrežja državnih organov je bilo dodanih sedem novih diplomatskih predstavništev in konzulatov. 
Izvedeni so bili naslednji projekti: 
• priključitev in nadgrajena internetne povezave v osmih diplomatskih predstavništvih in konzulatih, 
• v enotni sistem brezžičnega omrežja državnih organov je bilo dodanih sedem diplomatskih predstavništev in konzulatov, 
• analiza ranljivosti operacijskega sistema strežnikov in delovnih postaj, 
• vzpostavljena je bila namenska povezava do nekaterih drugih ministrstev. 
94   
 
 Razvoj aplikacij: 
• nadaljuje se izdelava nove nacionalne vizumske aplikacije (VizisNG), ki je sofinancirana iz sredstev EU. 
Aplikacija bo nadomestila obstoječo aplikacijo Vizis, ki je v produkciji že več kot 19 let. Priprava analize je v zaključnem delu, hkrati pa se izvajajo postopki za izvedbo javnega naročila, 
• ureditev pogojev za pravočasni priklop na sistem EES (Entry Exit System), 
• aplikativna podpora sledi potrebam slovenskih državljanov (sporočilo o odsotnosti, ETD – dokument), 
• aplikacije EEMA za vodenje postopkov pri mednarodnih pogodbah. 
Uslužbenci Službe za informacijsko tehnologijo so dejavni v delovnih skupinah s področja informacijske tehnologije in zagotavljanja informacijske varnosti v medresorskih delovnih skupinah Republike Slovenije ter delovnih skupinah EU. 
UPRAVLJANJE DOKUMENTARNEGA GRADIVA 
Rast števila prejetih in poslanih elektronskih dokumentov se v primerjavi s papirnimi ves čas povečuje, zaradi česar je večina gradiva samo še v elektronski obliki; dnevno je obdelanih okrog 500 takih dokumentov. 
DEPEŠNI SISTEM 
V depešnem sistemu, v katerega se je v letu 2018 vključilo Veleposlaništvo Republike Slovenije v Sofiji, je dnevno obdelanih okoli 300 vhodnih depeš. 
TAJNI PODATKI 
Oddelek za tajne podatke, Centralni register/Podregister EU in Podregister NATO je v letu 2018 distribuiral več kot 12.000 tajnih podatkov (nacionalnih, EU in NATO), sodeluje pa tudi pri inšpekcijskih nadzorih na področju obravnavanja 
tajnih podatkov. Ustanovljen je bil tudi spletni Center za izobraževanje v diplomaciji, v katerem je bilo v 2018 že izvedeno dodatno usposabljanje uslužbencev Ministrstva za zunanje zadeve na področju obravnavanja in varovanja tajnih podatkov. 
DIPLOMATSKI ARHIV 
Diplomatski arhiv je v 2018 sprejel arhivsko gradivo, ki je bilo na podlagi Sporazuma o nasledstvu po nekdanji Jugoslaviji pridobljeno iz arhiva Ministrstva za zunanje zadeve Republike Srbije. Arhivsko gradivo vključuje 103 mednarodne pogodbe nekdanje Jugoslavije, ki se nanašajo na Republiko Slovenijo in njeno ozemlje, ter mejno dokumentacijo za Avstrijo, Italijo in Madžarsko. 
V okviru diplomatskega arhiva sodelujemo v Delovni skupini za publiciranje diplomatskih dokumentov in Delovni 
skupini za elektronsko arhiviranje na ravni vodij diplomatskih arhivov držav EU in EU institucij (EUDIA). Z objavo dokumentov iz časa prve širitve Evropske unije in odzivih politike na britanski referendum leta 1975 je Diplomatski arhiv sodeloval pri pripravi druge publikacije skupine EUDIA z naslovom First Enlargement and the British Referendum of 1975. 
KONZULARNA SLUŽBA 
Leto 2018 so pri delu Konzularne službe poleg rednega dela na področju zaščite slovenskih državljanov in tujcev zaznamovali predvsem sprejem Zakona o konzularni zaščiti, odmevnejši primeri konzularnih kriznih situacij, izboljšanje obveščanja slovenskih državljanov, uvedba zunanjega izvajanja dejavnosti na Kosovu, izvedba volilnih opravil pri volitvah v državni zbor in intenzivno sodelovanje s pristojnimi institucijami v pripravah na novelo Zakona o tujcih. 
Predlogi v zvezi z novelo Zakona o tujcih so predvsem usmerjeni k racionalnejšim (krajšim in učinkovitejšim) postopkom 
na diplomatskih in konzularnih predstavništvih RS pri izdaji dovoljenj za prebivanje. Ti postopki so v letu 2018 zaradi izrednega povečevanja števila predstavljali izjemno obremenitev in povzročili celo politične zaplete pri poslovanju nekaterih diplomatskih in konzularnih predstavništev (konzulat v Banjaluki, veleposlaništva RS v Sarajevu, Beogradu in Prištini). 
Konzularna služba in mreža slovenskih konzularnih predstavništev v tujini je v letu 2018 v okviru svoje redne dejavnosti 
uspešno izvajala vse konzularne storitve. To obsega predvsem sprejem vlog in izdajo potnih listov (v letu 2018 izdanih 
95   
 
 več kot 3.600 potnih listov), sprejem vlog in izdajo osebnih izkaznic (1.200 osebnih izkaznic), odločitve o prošnjah 
za vizume (več kot 28.000 vizumov C in več kot 820 vizumov D), izdajo potrdil o matičnih dejstvih, sprejem vloge za dovoljenja za prebivanje in državljanstva, na drugi stopnji pa tudi rešujejo pritožbe glede vizumov. Konzularna služba vzdržuje mrežo lokacij, kjer države članice EU na svojih predstavništvih zastopajo Slovenijo v vizumskih postopkih tam, kjer naša država nima lastnega predstavništva (več kot 120 lokacij), in izvaja enako storitev za druge države članice na konzularnem oddelku veleposlaništev v Podgorici, Sarajevu in Prištini. 
Konzularna služba je v letu 2018 tudi prenovila in vsebinsko osvežila tiste spletne strani ministrstva, ki se nanašajo na 
konzularno delo, med drugim z napotki popotnikom, varnostnimi nasveti in informacijami za tujce. Konzularno službo so popotniki s pomočjo Obrazca o potovanju v tujino več kot v 800 primerih obvestili o svojem potovanju v tujino. Priprava elektronske evidence teh sporočil ostaja nerešena naloga. 
Izrednega pomena za Konzularno službo je uveljavitev Zakona o konzularni zaščiti, ki prinaša nove vzvode in 
mehanizme za pomoč slovenskim in državljanom EU v okoljih, kjer nimajo lastnega predstavništva, hkrati pa tudi nove naloge in večjo odgovornost tistih, ki določbe nove zakonodaje izvajajo. V letu 2018 so se v delovnih telesih EU začele priprave na nov skupni obrazec evropskega potnega lista za vrnitev (European Travel Document), na podlagi česar se bosta obseg in vsebina konzularnega poslovanja na diplomatskih predstavništvih in konzulatih še razširila. 
Uslužbenci Konzularne službe so v letu 2018 izvedli dve konzularni usposabljanji, tri konzularne posvete in več ciljnih 
usposabljanj za uslužbence, ki opravljajo dežurstvo, in za novoimenovane veleposlanike na bilateralnih predstavništvih ter aktivno sodelovali v delovnih skupinah Sveta EU VISA, FoVIS, VISION, VisaCOMM in COCON. 
DIPLOMATSKI PROTOKOL 
Diplomatski protokol je v letu 2018 izvedel 65 protokolarnih dogodkov, med njimi en uradni in štiri delovne obiske ministrov za zunanje zadeve tujih držav v Republiki Sloveniji. Med večjimi dogodki velja izpostaviti še trinajsti Strateški forum Bled, ki ga je ministrstvo organiziralo v sodelovanju s Centrom za evropsko prihodnost in izvedbo mednarodnih konferenc Politike za enakost v času staranja: vseživljenjski pristop, prvi Dan Latinske Amerike in Karibov, Zasedanje ministrov za zunanje zadeve in predsednikov vlad držav članic SEECP in sedmi Dan Afrike. 
Na področju diplomatske korespondence je Diplomatski protokol pripravil 36 poverilnih pisem veleposlanikom 
Republike Slovenije, 12 patentnih pisem slovenskim konzularnim funkcionarjem in eksekvature za tuje konzularne funkcionarje v Republiki Sloveniji. Vodil je 44 postopkov izdaje agremajev tujim veleposlanikom in soglasij za tuje obrambne in vojaške atašeje ter pripravil predaje 26 poverilnih pisem tujih veleposlanikov v Republiki Sloveniji. Skrbel je za najave prihodov tujih delegacij, potovanj ministra za zunanje zadeve in drugih slovenskih visokih predstavnikov v tujino, najave diplomatske pošte in sprejemov tujih diplomatskih predstavništev. 
Pomembno vlogo pri izvedbi protokolarnih dogodkov in v diplomatski korespondenci ima Prevajalski oddelek, ki 
zagotavlja prevode besedil iz slovenščine v tuje jezike (angleščino, francoščino, nemščino in italijanščino) in obratno. 
V letu 2018 so bili med najobsežnejšimi projekti prevodi Meril za ureditev prostorov diplomatskih predstavništev in 
konzulatov v tri tuje jezike in Nacionalnega akcijskega načrta RS za spoštovanje človekovih pravic v gospodarstvu v angleščino ter redakcija Končne razsodbe arbitražnega sodišča za objavo v Uradnem listu RS. 
Prevajalski oddelek je opravil prevode 955 dokumentov v obsegu 2.259 strani ter lekture 832 dokumentov, ki so 
obsegale 1.872 strani. 
Zagotovil je tolmačenje na 38 dogodkih; na 22 dogodkih je bilo opravljenih 92 ur simultanega tolmačenja, na 16 pa 35 
ur konsekutivnega tolmačenja. 
Prevajalski oddelek je pripravljal in izvajal preizkuse znanja tujih jezikov za kandidate za zunanjo službo in sodeloval 
v strokovni skupini Vlade Republike Slovenije za redakcijo prevodov mednarodnih aktov, ki se objavljajo v Uradnem listu Republike Slovenije. 
96   
 DVOSTRANSKI 
POGODBENI AKTI 
PODPISANI V LETU 
2018 
10                
   
   Ime akta Ime akta v jeziku članice EU Podpis Ratifikacija Objava Velja od status 
60 Črna Gora 
Sporazum med Ministrstvom za obrambo Republike Ljubljana, 31.01.2018 Ur.l.RS neveljaven 
Slovenije in Ministrstvom za obrambo Črne gore o 
vojaškotehničnem sodelovanju 
Program mednarodnega razvojnega sodelovanja Programme of International Development Ljubljana, 23.11.2018 Ur.l.RS 23.12.2018 veljaven 
med Vlado Republike Slovenije in Vlado Črne gore Cooperation between the Government of the 
za obdobje 2018-2019 Republic of Slovenia and the Government of 
Montenegro for the Period 2018-2019 
Memorandum o soglasju med Ministrstvom za Memorandum of Understanding between the Lizbona*, 22.03.2018 24.05.2018 Ur.l.RS 21.04.2018 veljaven 
zunanje zadeve Republike Slovenije in Evropsko Ministry of Foreign Affairs of the Republic of 
mrežo za globalno učenje Slovenia and the Global Education Network 
Europe - GENE 1 GENE (Evropska mreža za globalno učenje) 
Sporazum o socialni varnosti med Republiko 
Slovenijo in Republiko Korejo 
57 Srbija 18 Koreja, Republika 
Agreement on Social Security between the Seul, 20.02.2018 Ur.l.RS neveljaven 
Republic of Slovenia and the Republic of Korea 
Sporazum med Vlado Republike Slovenije in Vlado Ljubljana, 01.02.2018 Ur. l. RS neveljaven 
Republike Srbije o zaposlovanju državljanov 
Republike Srbije v Republiki Sloveniji 
Memorandum o soglasju na področju strokovnega Memorandum on Cooperation in the Field of Beograd, 08.05.2018 08.05.2018 veljaven 
usposabljanja med Ministrstvom za javno upravo Professional Development between the Ministry 
Republike Slovenije in Ministrstvom za javno upravo of Public Administration of the Republic of 
in lokalno samoupravo Republike Srbije Slovenia and the Ministry of Public Administration 
and Local Self-Government of the Republic of 
Serbia 
Protokol o izvajanju Sporazuma med Vlado Beograd, 07.11.2018 Ur.l.RS neveljaven 
Republike Slovenije in Vlado Republiko Srbije o zaposlovanju državljanov Republike Srbije v 
Republiki Sloveniji 
Dogovor med pristojnim organom Republike Arrangement between the Competent Auhtority Washington*, 04.06.2018 27.06.2018 04.07.2018 veljaven 
Slovenije in pristojnim organom Združenih držav of the Republic of Slovenia and the Competent 
Amerike o izmenjavi poročil po državah Authority of the United States of America on the 
Exchange of Country-by-Country Reports 68 Združene države Amerike   
 DIPLOMATSKA 
PREDSTAVNIŠTVA 
IN KONZULATI 
REPUBLIKE SLOVENIJE 
V LETU 2018 
11      
  
    DIPLOMATSKO PREDSTAVNIŠTVO 
IN KONZULAT SPLETNA STRAN TWITTER FACEBOOK 
VELEPOSLANIŠTVO ABU DHABI http://abudabi.veleposlanistvo.si 
VELEPOSLANIŠTVO ANKARA http://ankara.veleposlanistvo.si/ Slovenian Embassy Ankara / Slovenya Cumhuriyeti Büyükelçiligi Ankara 
VELEPOSLANIŠTVO ATENE http://atene.veleposlanistvo.si/ @SLOinGRE 
VELEPOSLANIŠTVO BEOGRAD http://beograd.veleposlanistvo.si/ @SLOinSRB Veleposlaništvo Slovenije v Beogradu/Ambasada Slovenije u Beogradu 
VELEPOSLANIŠTVO BERLIN http://berlin.veleposlanistvo.si/ @SLOinGER Slovensko veleposlaništvo v Berlinu / Slowenische Botschaft in Berlin 
VELEPOSLANIŠTVO BERN http://bern.embassy.si/ @SLOinSUI Veleposlaništvo RS v Bernu / Embassy of the Republic of Slovenia in Bern 
VELEPOSLANIŠTVO BRATISLAVA http://bratislava.veleposlanistvo.si/ @SLOinSVK Veľvyslanectvo Slovinskej republiky / Veleposlaništvo Republike Slovenije 
VELEPOSLANIŠTVO BRASILIA http://brasilia.embassy.si/ @SLOinBRA Embaixada da Eslovênia em Brasília 
VELEPOSLANIŠTVO BRUSELJ http://bruselj.veleposlanistvo.si/ @SLOinBEL Embassy of Slovenia Brussels 
VELEPOSLANIŠTVO BUDIMPEŠTA http://budimpesta.veleposlanistvo.si/ @SLOinHUN Veleposlaništvo Slovenije v Budimpešti - Szlovén Köztársaság Nagykövetsége 
VELEPOSLANIŠTVO BUENOS AIRES http://buenosaires.veleposlanistvo.si/ @SLOinARG Embajada de Eslovenia en Buenos Aires 
VELEPOSLANIŠTVO BUKAREŠTA http://bukaresta.veleposlanistvo.si/ @SLOinROU Embassy of Slovenia in Bucharest 
100      
    
VELEPOSLANIŠTVO CANBERRA http://canberra.veleposlanistvo.si/ @SLOinAUS Slovenian Consulate South Australia 
VELEPOSLANIŠTVO DEN HAAG http://haag.veleposlanistvo.si/ @SLOinNED Slovensko veleposlaništvo v Haagu / Sloveense Ambassade in Den Haag 
VELEPOSLANIŠTVO DUNAJ http://dunaj.veleposlanistvo.si/ @SLOinAUT Slovensko veleposlaništvo na Dunaju / Slowenische Botschaft in Wien 
VELEPOSLANIŠTVO KAIRO http://kairo.veleposlanistvo.si/ @SLOinEGY Slovensko veleposlaništvo v Kairu / Slovenian Embassy in Cairo 
VELEPOSLANIŠTVO KIJEV http://kijev.veleposlanistvo.si/ @SLOinUKR Embassy of the Republic of Slovenia in Kyiv 
VELEPOSLANIŠTVO KOPENHAGEN http://kopenhagen.veleposlanistvo.si/ @SLOEmbassyCPH Embassy of the Republic of Slovenia in Copenhagen, Veleposlaništvo RS V Kopenhagnu 
VELEPOSLANIŠTVO LONDON http://london.veleposlanistvo.si/ @SLOinUK Embassy of Slovenia in London 
VELEPOSLANIŠTVO MADRID http://madrid.veleposlanistvo.si/ @SLOinESP Embajada de Eslovenia en Madrid Embassy of Slovenia in Madrid 
VELEPOSLANIŠTVO MOSKVA http://moskva.veleposlanistvo.si/ @SLOinRUS Embassy of Slovenia in Moscow 
VELEPOSLANIŠTVO NEW DELHI http://newdelhi.veleposlanistvo.si/ @SLOinIND Slovenia in India 
VELEPOSLANIŠTVO OTTAWA http://ottawa.veleposlanistvo.si/ @SLOinCAN Embassy of the Republic of Slovenia in Ottawa, Canada 
VELEPOSLANIŠTVO PARIZ http://pariz.veleposlanistvo.si/ @SLOinFRA Veleposlaništvo RS v Parizu / Ambassade de la Slovénie à Paris 
101      
   
VELEPOSLANIŠTVO PEKING http://peking.veleposlanistvo.si/ @SLOinCHN 
VELEPOSLANIŠTVO PODGORICA http://podgorica.veleposlanistvo.si/ @SLOinMNE Slovenian Embassy Podgorica 
VELEPOSLANIŠTVO PRAGA http://praga.veleposlanistvo.si/ @SLOinCZE Embassy of Slovenia in Prague / Velvyslanectví Republiky Slovinsko v Praze 
VELEPOSLANIŠTVO PRIŠTINA http://pristina.veleposlanistvo.si/ Veleposlaništvo Slovenije v Prištini / Embassy of Slovenia in Pristina 
VELEPOSLANIŠTVO RIM http://rim.veleposlanistvo.si/ @SLOinITA Slovensko veleposlaništvo v Rimu/Ambasciata slovena a Roma 
VELEPOSLANIŠTVO SARAJEVO http://sarajevo.veleposlanistvo.si/ @SLOinBIH R. Slovenija Veleposlaništvo Sarajevo / R. Slovenija Ambasada Sarajevo 
VELEPOSLANIŠTVO SKOPJE http://skopje.embassy.si/ @SLOinMKD Slovenian Embassy Skopje 
VELEPOSLANIŠTVO SOFIJA http://sofija.veleposlanistvo.si/ 
VELEPOSLANIŠTVO TEHERAN http://teheran.veleposlanistvo.si/ 
VELEPOSLANIŠTVO TEL AVIV http://telaviv.veleposlanistvo.si/ @SLOinISR Slovenia in Israel 
VELEPOSLANIŠTVO TIRANA http://tirana.veleposlanistvo.si/ @SLOinALB Embassy of Slovenia in Tirana 
VELEPOSLANIŠTVO TOKIO http://tokio.veleposlanistvo.si/ @SLOinJP Slovenian Embassy Tokyo 
102      
    
 DIPLOMATSKO PREDSTAVNIŠTVO 
VELEPOSLANIŠTVO VARŠAVA http://varsava.veleposlanistvo.si/ @SLOinPOL Veleposlaništvo Republike Slovenije v Varšavi 
VELEPOSLANIŠTVO VATIKAN http://vatikan.veleposlanistvo.si/ 
VELEPOSLANIŠTVO WASHINGTON http://washington.veleposlanistvo.si/ @SLOinUSA Slovenian Embassy Washington 
VELEPOSLANIŠTVO ZAGREB http://zagreb.veleposlanistvo.si/ @SLOinCRO Slovenian Embassy Zagreb 
STALNO PREDSTAVNIŠTVO EU BRUSELJ http://bruselj.predstavnistvo.si/ @SLOtoEU Permanent Representation of the Republic of Slovenia to the EU 
STALNO PREDSTAVNIŠTVO NATO BRUSELJ http://bruselj.misija.si/ @SloveniaNATO 
STALNO PREDSTAVNIŠTVO OVSE DUNAJ http://dunaj.predstavnistvo.si/ @SLOtoVienna 
STALNO PREDSTAVNIŠTVO OZN NEW YORK http://newyork.predstavnistvo.si/ @SLOtoUN Permanent Mission of the Republic of Slovenia to the United Nations 
STALNO PREDSTAVNIŠTVO SE STRASBOURG http://strasbourg.predstavnistvo.si/ @SLOtoCoE Permanent Representation of Slovenia to the Council of Europe – Strasbourg 
STALNO PREDSTAVNIŠTVO ZN ŽENEVA http://zeneva.predstavnistvo.si/ @SLOtoUNGeneva Permanent Mission of Slovenia in Geneva / Stalno predstavništvo RS v Ženevi 
STALNO PREDSTAVNIŠTVO OECD PARIZ http://pariz.predstavnistvo.si/ @SLOtoOECD Permanent Representation of Slovenia to the OECD 
GENERALNI KONZULAT CELOVEC http://celovec.konzulat.si/ Slovenski generalni konzulat v Celovcu / Slowenisches Generalkonsulat 
103      
   
GENERALNI KONZULAT CLEVELAND http://cleveland.konzulat.si/ Slovenian Consulate Cleveland 
GENERALNI KONZULAT MONOŠTER http://monoster.konzulat.si/ Generalni konzulat RS v Monoštru - Szlovén Köztársaság Főkonzulátusa 
GENERALNI KONZULAT MÜNCHEN http://muenchen.konzulat.si/ Slovenski generalni konzulat v Münchnu / Slowenisches Generalkonsulat 
GENERALNI KONZULAT TRST http://trst.konzulat.si/ 
KONZULAT ŠANGHAJ 
GOSPODARSKI URAD MILANO 
URAD REPUBLIKE SLOVENIJE V 
PALESTINI http://ramala.predstavnistvo.si/ 
Povezave Ministrstva za zunanje zadeve Republike Slovenije: 
INSTAGRAM račun: @mfa_slovenia 
TWITTER račun: @MZZRS FACEBOOK račun: @mfaSlovenia YOUTUBE račun: MZZ RS 
104   
 ZEMLJEVID 
DIPLOMATSKIH 
PREDSTAVNIŠTEV 
IN KONZULATOV 
V LETU 2018 
12  -
.. ·~----· 
•• 
' . . 
.. 
•• 
• .. 
~.,. ,., .r . 
• 
l • .-#,'\ 
• "' 
., ... . 
--• o 
 
 ... " • . 't\ 
-
• • • 
•• 
•• • .... 
... ~ 
... ,,,.. 1 ~·-· -
• 
' 
• 1 
\ 1 • I 
,A ' ;• .. ~ .. • ~ . . .. 
• 
• . .... ~ . , •. ..... ' ... , • 
~ , . 
y •• 
. 
• \...a.' ~-
). 
• 
Država rezidenčnega pokrivanja 
Država nerezidenčnega pokrivanja Veleposlaništvo Generalni konzulat Stalno predstavništvo pri mednarodni organizaciji Konzulat Urad Republike Slovenije v Palestini   
 
 --• o 
 
~ Država rezidenčnega pokrivanja 
Država nerezidenčnega pokrivanja 
Veleposlaništvo 
Generalni konzulat 
Stalno predstavništvo pri mednarodni organizaciji 
Urad 

III. NAČRT RAZVOJNIH PROGRAMOV 2021-2024
v EUR
realizacijePlan 2021 Plan 2022 Plan 2023 Plan 2024 Plan po 2024
01POLITIČNI SISTEM 79.257.651 87.484.742 16.563.299 4.232.096 485.150
0101 Politični sistem 35.677.921 47.751.025 4.553.015 126.500 43.500
010101 Dejavnost predsednika Republike Slovenije 3.038.000 3.088.000 2.002.200 0 0
1111-18-S001 Posodobitev osnovnih sredstev v UPRS 134.000 184.000 381.200 0 0
(1111) 1111-18-0001 Posodobitev osnovnih sredstev v UPRS 28.07.2017 31.12.2023 1.013.927 1.200.000 24,1% 134.000 184.000 381.200 0 0
PVProračunski viri 134.000 184.000 381.200 0 0
1111 Predsednik Republike Slovenije 134.000 184.000 381.200 0 0
Ukrepi     2.904.000 2.904.000 1.621.000 0 0
(1111) 1111-11-0001 Delovanje UPRS 01.01.2011 31.12.2023 30.606.361 74,9% 2.904.000 2.904.000 1.621.000 0 0
PVProračunski viri 2.904.000 2.904.000 1.621.000 0 0
1111 Predsednik Republike Slovenije 2.904.000 2.904.000 1.621.000 0 0
010102 Dejavnost bivšega predsednika Re publike Slovenije 20.000 30.000 280.000 0 0
Ukrepi     20.000 30.000 280.000 0 0
(1111) 1111-11-0003 Delovanje PBP 01.01.2011 31.12.2023 871.596 61,3% 20.000 30.000 280.000 0 0
PVProračunski viri 20.000 30.000 280.000 0 0
1111 Predsednik Republike Slovenije 20.000 30.000 280.000 0 0
010103 Dejavnost državnega zbora 28.659.500 29.819.944 2.030.315 0 0
1211-11-S001 Investici je v Državnem zboru Republike Sloveni je 1.525.556 1.050.000 2.030.315 0 0
(1211) 1211-20-0002 Nakup opreme Državnega zbora 12.07.2019 31.12.2023 804.335 985.000 12,7% 225.000 120.000 315.000 0 0
PVProračunski viri 225.000 120.000 315.000 0 0
1211 Državni zbor 225.000 120.000 315.000 0 0
(1211) 1211-20-0003 Investicijsko vzdrževanje in obnove 12.07.2019 31.12.2023 810.584 880.584 20,8% 240.556 110.000 230.000 0 0
PVProračunski viri 240.556 110.000 230.000 0 0
1211 Državni zbor 240.556 110.000 230.000 0 0
(1211) 1211-20-0004 Informacijska oprema Državnega zbora 12.07.2019 31.12.2023 1.357.601 1.697.000 1,4% 335.000 160.000 805.315 0 0
PVProračunski viri 335.000 160.000 805.315 0 0
1211 Državni zbor 335.000 160.000 805.315 0 0
(1211) 1211-20-0005 Vzdrževanje in oprema službenih stanovanj 12.07.2019 31.12.2023 192.000 240.000 0,7% 60.000 60.000 60.000 0 0
PVProračunski viri 60.000 60.000 60.000 0 0
1211 Državni zbor 60.000 60.000 60.000 0 0
(1211) 1211-20-0006 Razvoj informacijskega sistema Državnega zbora 12.07.2019 31.12.2023 2.057.619 2.490.000 8,7% 665.000 600.000 620.000 0 0
PVProračunski viri 665.000 600.000 620.000 0 0
1211 Državni zbor 665.000 600.000 620.000 0 0
Ukrepi     27.133.944 28.769.944 0 0 0
(1211) 1211-20-0001 Izvajanje dejavnosti Državnega zbora 01.01.2020 31.12.2022 82.590.927 27,5% 27.133.944 28.769.944 0 0 0
PVProračunski viri 27.133.944 28.769.944 0 0 0
1211 Državni zbor 27.133.944 28.769.944 0 0 0
010104 Dejavnost državnega sveta 2.398.311 2.386.984 123.500 0 0
1212-11-S001 Investici je Državne ga sveta 97.052 48.517 0 0 0
(1212) 1212-20-0001 Obnova opreme Državnega sveta od 2021 do 2022 07.08.2019 31.12.2022 145.569 107.512 0,0% 97.052 48.517 0 0 0
PVProračunski viri 97.052 48.517 0 0 0
1212 Državni svet 97.052 48.517 0 0 0
Ukrepi     2.301.259 2.338.467 123.500 0 0
(1212) 1212-11-0001 Opravljanje dejavnosti Državnega sveta 01.01.2011 31.12.2023 24.648.515 79,3% 2.301.259 2.338.467 123.500 0 0
PVProračunski viri 2.301.259 2.338.467 123.500 0 0
1212 Državni svet 2.301.259 2.338.467 123.500 0 0
010105 Izvedba in nadzor volitev in referendumov 1.562.110 12.426.097 117.000 126.500 43.500
1213-11-S001 Izvedba volitev in referendumo v 992.630 358.100 117.000 126.500 43.500
 EP (1213) 1213-20-0002 Nakup opreme in druge investicije 03.08.2020 31.12.2026 98.000 0,0% 0 0 28.000 26.500 43.500
PVProračunski viri 0 0 28.000 26.500 43.500
1213 Državna volilna komisija 0 0 28.000 26.500 43.500
(1213) 1213-17-0001 Nakup opreme in druge investicije od 2017 do 2020 21.07.2016 31.12.2022 132.552 133.200 35,2% 45.280 18.100 0 0 0
PVProračunski viri 45.280 18.100 0 0 0
1213 Državna volilna komisija 45.280 18.100 0 0 0
(1213) 1213-20-0001 Informacijski sistem za podporo volitev 02.07.2019 31.12.2024 1.496.350 1.500.000 0,0% 947.350 340.000 89.000 100.000 0
PVProračunski viri 947.350 340.000 89.000 100.000 0
1213 Državna volilna komisija 947.350 340.000 89.000 100.000 0
Stran 1 od 197 v EUR
Ukrepi     569.480 12.067.997 0 0 0
(1213) 1213-11-0001 Izvedba volitev in referendumov 01.01.2011 31.12.2022 74.644.997 83,0% 569.480 12.067.997 0 0 0
PVProračunski viri 569.480 12.067.997 0 0 0
1213 Državna volilna komisija 569.480 12.067.997 0 0 0
0102 Varstvo ustavnosti, nadzor pravne države in človekovih pravic 17.983.659 18.240.224 3.711.163 3.686.596 32.650
010201 Priprava in nadzor zak onov in drugih pravnih aktov 3.111.500 2.961.251 20.500 20.000 0
1517-11-S002 Investici je in investici jsko vzdrževan je 14.747 21.000 20.500 20.000 0
(1517) 1517-17-0001 Investicije in investicijsko vzdrževanje SVRSZ 01.01.2017 31.12.2024 106.886 121.742 22,4% 14.747 21.000 20.500 20.000 0
PVProračunski viri 14.747 21.000 20.500 20.000 0
1517 Služba vlade za zakonodajo 14.747 21.000 20.500 20.000 0
Ukrepi     3.096.753 2.940.251 0 0 0
(1517) 1517-11-0001 Skrb za ustavnost in zakonitost 01.01.2011 31.12.2022 26.522.883 75,7% 3.096.753 2.940.251 0 0 0
PVProračunski viri 3.096.753 2.940.251 0 0 0
1517 Služba vlade za zakonodajo 3.096.753 2.940.251 0 0 0
010202 Dejavnost ustavnega sodiš ča 5.059.730 5.308.700 3.617.097 3.634.886 0
1311-11-S001 Investici je v Ustavnem sodiš ču 180.400 181.200 77.700 0 0
(1311) 1311-20-0001 Inv.vzdrževanje opreme in stavb Ustavnega sodiš ča 09.07.2019 31.12.2023 499.800 464.200 1,7% 180.400 181.200 77.700 0 0
PVProračunski viri 180.400 181.200 77.700 0 0
1311 Ustavno sodiš če 180.400 181.200 77.700 0 0
Ukrepi     4.879.330 5.127.500 3.539.397 3.634.886 0
(1311) 1311-11-0001 Izvajanje pristojnosti Ustavnega sodiš ča 01.01.2011 31.12.2024 56.502.414 68,6% 4.879.330 5.127.500 3.539.397 3.634.886 0
PVProračunski viri 4.879.330 5.127.500 3.539.397 3.634.886 0
1311 Ustavno sodiš če 4.879.330 5.127.500 3.539.397 3.634.886 0
010203 Odprava in prepre čevanje kršitev človekovih pravic 4.843.792 4.868.074 0 0 0
1214-11-S001 Investici je Varuha človekovih pravic 200.000 101.532 0 0 0
(1214) 1214-18-0001 Zamenjava osnovnih sredstev 2018-2021 24.08.2017 31.12.2022 776.429 776.429 55,0% 200.000 101.532 0 0 0
PVProračunski viri 200.000 101.532 0 0 0
1214 Varuh človekovih pravic 200.000 101.532 0 0 0
1318-18-S001 Investici je organa 21.100 21.100 0 0 0
(1318) 1318-18-0001 Investicije in investicijsko vzrževanje 2018-2021 22.08.2017 31.12.2022 100.219 79.482 56,2% 21.100 21.100 0 0 0
PVProračunski viri 21.100 21.100 0 0 0
1318 Zagovornik na čela enakosti 21.100 21.100 0 0 0
Ukrepi     4.622.692 4.745.442 0 0 0
(1214) 1214-11-0001 Odprava in prepre čevanje kršitev ČP 01.01.2011 31.12.2022 26.772.758 74,6% 3.172.300 3.295.050 0 0 0
PVProračunski viri 3.172.300 3.295.050 0 0 0
1214 Varuh človekovih pravic 3.172.300 3.295.050 0 0 0
(1318) 1318-17-0001 Delovanje Zagovornika na čela enakosti 01.01.2017 31.12.2022 5.746.456 46,3% 1.450.392 1.450.392 0 0 0
PVProračunski viri 1.450.392 1.450.392 0 0 0
1318 Zagovornik na čela enakosti 1.450.392 1.450.392 0 0 0
010204 Odprava in prepre čevanje k oruptivnih dejanj 2.162.769 2.350.281 28.100 31.700 32.650
1315-11-S001 Investici je man jših vrednosti 18.500 35.950 28.100 31.700 32.650
(1315) 1315-20-0001 Investicije manjših vrednosti za obdobje 2021-2025 10.07.2019 31.12.2025 146.900 151.500 0,0% 18.500 35.950 28.100 31.700 32.650
PVProračunski viri 18.500 35.950 28.100 31.700 32.650
1315 Komisija za prepre čevanje korupcije 18.500 35.950 28.100 31.700 32.650
Ukrepi     2.144.269 2.314.331 0 0 0
(1315) 1315-11-0001 Opravljanje dejavnosti KPK 01.01.2011 31.12.2022 20.327.156 76,5% 2.144.269 2.314.331 0 0 0
PVProračunski viri 2.144.269 2.314.331 0 0 0
1315 Komisija za prepre čevanje korupcije 2.144.269 2.314.331 0 0 0
010205 Dostop do informacij javnega zna čaja in varstvo osebnih podatkov 2.598.316 2.541.366 45.466 10 0
1215-11-S002 NRP pro jekti IP 145.002 42.000 45.456 0 0
(1215) 1215-18-0002 Male investicije v letih od 2018 do 2021 25.07.2017 31.12.2021 218.039 195.000 57,0% 52.318 0 0 0 0
PVProračunski viri 52.318 0 0 0 0
1215 Informacijski pooblaš čenec 52.318 0 0 0 0
(1215) 1215-19-0001 Ozaveščanje javnosti o varstvu osebnih podatkov 03.01.2019 31.12.2021 84.368 102.175 79,9% 16.907 0 0 0 0
PVProračunski viri 16.907 0 0 0 0
1215 Informacijski pooblaš čenec 16.907 0 0 0 0
(1215) 1215-20-0002 Posamezniki odlo čajo - iDecide 03.03.2020 31.12.2023 242.932 242.933 25,7% 75.777 42.000 45.456 0 0
PVProračunski viri 75.777 42.000 45.456 0 0
1215 Informacijski pooblaš čenec 75.777 42.000 45.456 0 0
Stran 2 od 197 v EUR
Ukrepi     2.453.314 2.499.366 10 10 0
(1215) 1215-18-0001 Opravljanje dejavnosti IP 01.01.2018 31.12.2024 11.130.853 53,3% 2.453.314 2.499.366 10 10 0
PVProračunski viri 2.453.314 2.499.366 10 10 0
1215 Informacijski pooblaš čenec 2.453.314 2.499.366 10 10 0
010206 Izvajanje opcijskega s porazuma 207.553 210.552 0 0 0
Ukrepi     207.553 210.552 0 0 0
(1214) 1214-11-0003 Izvajanje nalog in pooblastil DPM 01.01.2011 31.12.2022 1.859.273 75,3% 207.553 210.552 0 0 0
PVProračunski viri 207.553 210.552 0 0 0
1214 Varuh človekovih pravic 207.553 210.552 0 0 0
0103 Podpora delovanju vlade 25.596.071 21.493.493 8.299.121 419.000 409.000
010301 Delovanje predsednika vlade 2.058.687 2.078.356 2.078.356 0 0
1411-13-S001 Delovan je predsednika vlade 32.710 38.700 38.700 0 0
(1411) 1411-20-0001 Investicije in invest. vzdrževanje KPV 2020-2021 27.08.2019 31.12.2021 47.760 39.800 20,9% 32.710 0 0 0 0
PVProračunski viri 32.710 0 0 0 0
1411 Kabinet predsednika vlade 32.710 0 0 0 0
(1411) 1411-20-0003 Investicije in inv. vzdrževanje KPV za 2022-2023 07.08.2020 31.12.2023 77.400 77.400 0,0% 0 38.700 38.700 0 0
PVProračunski viri 0 38.700 38.700 0 0
1411 Kabinet predsednika vlade 0 38.700 38.700 0 0
Ukrepi     2.025.977 2.039.656 2.039.656 0 0
(1411) 1411-17-0002 Delovanje kabineta predsednika vlade 01.01.2017 31.12.2023 11.268.852 43,6% 2.025.977 2.039.656 2.039.656 0 0
PVProračunski viri 2.025.977 2.039.656 2.039.656 0 0
1411 Kabinet predsednika vlade 2.025.977 2.039.656 2.039.656 0 0
010302 Delovanje vlade 6.681.129 6.800.381 6.207.000 414.000 409.000
1511-11-S002 Razvo j, upravl janje in vzdrževan je IT 100 0 0 0 0
(1511) 1511-11-0007 Informatizacija GSV 19.08.2010 31.12.2021 1.784.875 1.580.688 101,3% 100 0 0 0 0
PVProračunski viri 100 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 100 0 0 0 0
1511-13-S001 Podpora delovan ju vlade 438.940 410.300 337.000 414.000 409.000
(1511) 1511-20-0001 Investicije in inv. vzdrževanje GSV za 2020-2021 16.08.2019 31.12.2021 902.368 372.940 35,9% 438.940 0 0 0 0
PVProračunski viri 438.940 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 438.940 0 0 0 0
(1511) 1511-20-0006 Investicije in invest. vzdrževanje GSV 2022-2025 11.08.2020 31.12.2025 1.570.300 1.570.300 0,0% 0 410.300 337.000 414.000 409.000
PVProračunski viri 0 410.300 337.000 414.000 409.000
1511 Generalni sekretariat vlade 0 410.300 337.000 414.000 409.000
Ukrepi     6.242.089 6.390.081 5.870.000 0 0
(1511) 1511-17-0002 Delovanje Generalnega sekretariata Vlade RS 01.01.2017 31.12.2023 37.610.466 50,3% 6.097.089 6.090.081 5.870.000 0 0
PVProračunski viri 6.097.089 6.090.081 5.870.000 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 6.097.089 6.090.081 5.870.000 0 0
(1511) 1511-20-0007 Podpora e-sejam Vlade RS 01.01.2020 31.12.2022 490.000 0,0% 145.000 300.000 0 0 0
PVProračunski viri 145.000 300.000 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 145.000 300.000 0 0 0
010303 Delo strokovnih svetov vlade 6.000 6.000 0 0 0
Ukrepi     6.000 6.000 0 0 0
(1511) 1511-17-0003 Delovanje strokovnih svetov vlade 01.01.2018 31.12.2022 25.727 41,6% 6.000 6.000 0 0 0
PVProračunski viri 6.000 6.000 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 6.000 6.000 0 0 0
010304 Izvedba protokolarnih dogodkov 16.778.990 7.307.990 5.000 5.000 0
1511-14-S001 Financiran je JGZ Brdo 100.000 100.000 0 0 0
(1511) 1511-11-0005 Dejavnost JGZ Brdo 01.01.2011 31.12.2022 24.170.770 20.623.000 99,1% 100.000 100.000 0 0 0
PVProračunski viri 100.000 100.000 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 100.000 100.000 0 0 0
1511-18-S001 Investici je v nepremi čnine v uporabi JGZ Brdo 10.571.000 1.100.000 5.000 5.000 0
 EP (1511) 1511-20-0005 Investicije v protokolarne objekte Brdo 01.01.2021 31.12.2024 1.160.000 0,0% 50.000 1.100.000 5.000 5.000 0
PVProračunski viri 50.000 1.100.000 5.000 5.000 0
1511 Generalni sekretariat vlade 50.000 1.100.000 5.000 5.000 0
(1511) 1511-17-0009 Obnova in dozidava hotela Brdo 23.05.2017 31.03.2021 17.168.146 36.860.612 10,3% 10.521.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.521.000 0 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 10.521.000 0 0 0 0
1512-17-S001 Delovan je Protokola 5.000 5.000 0 0 0
(1512) 1512-20-0001 Investicije in inv. vzdrževanje Protokola VRS 2021 19.08.2019 31.12.2022 10.000 5.000 0,0% 5.000 5.000 0 0 0
PVProračunski viri 5.000 5.000 0 0 0
1512 Protokol v vladi Republike Slovenije 5.000 5.000 0 0 0
Stran 3 od 197 v EUR
Ukrepi     6.102.990 6.102.990 0 0 0
(1511) 1511-17-0004 Dejavnost JGZ Brdo 01.01.2017 31.12.2022 25.420.000 63,0% 4.520.000 4.520.000 0 0 0
PVProračunski viri 4.520.000 4.520.000 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 4.520.000 4.520.000 0 0 0
(1512) 1512-17-0001 Delovanje Protokola Vlade RS 01.01.2017 31.12.2022 8.639.631 61,8% 1.582.990 1.582.990 0 0 0
PVProračunski viri 1.582.990 1.582.990 0 0 0
1512 Protokol v vladi Republike Slovenije 1.582.990 1.582.990 0 0 0
010305 Komuniciranje z doma čimi in tujimi javnostmi 71.265 5.300.765 8.765 0 0
1518-16-S001 Nakup opreme 2016-2020 1.265 0 0 0 0
(1518) 1518-16-0001 Investicije 2016-2020 01.01.2016 31.01.2021 76.466 70.000 98,1% 1.265 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.265 0 0 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 1.265 0 0 0 0
1518-20-S001 Investici je UKOM 70.000 20.765 8.765 0 0
(1518) 1518-20-0001 Investicije UKOM 2021-2023 01.01.2021 31.12.2023 99.530 98.000 0,0% 70.000 20.765 8.765 0 0
PVProračunski viri 70.000 20.765 8.765 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 70.000 20.765 8.765 0 0
Ukrepi     0 5.280.000 0 0 0
(1518) 1518-20-0006 Komuniciranje z doma čimi in tujimi javnostmi 01.01.2022 31.12.2026 5.280.000 0,0% 0 5.280.000 0 0 0
PVProračunski viri 0 5.280.000 0 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 0 5.280.000 0 0 0
02EKONOMSKA IN JAVNOFINAN ČNA POLITIKA 223.598.791 226.401.560 191.678.911 185.134.142 51.519.530
0201 Urejanje javnofinan čne politike 35.309.082 35.813.179 33.812.482 26.608.953 38.085.000
020101 Izvajanje in urejanje javnofinan čne politike 27.426.190 28.067.039 26.741.770 26.608.953 38.085.000
1611-11-S003 Programska oprema kot storitev za or gane JU 3.306.709 1.717.724 667.267 0 0
(1611) 1611-17-0005 Prenova MFERAC (MFERAC05) 25.07.2016 30.04.2022 8.724.870 8.724.872 51,3% 2.299.358 843.998 0 0 0
PVProračunski viri 2.299.358 843.998 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 2.299.358 843.998 0 0 0
(1611) 1611-17-0007 APPrA17 Sistem za pripravo prora čunov in analiz 06.03.2017 31.12.2023 2.277.411 2.431.021 10,2% 655.000 631.000 602.817 0 0
PVProračunski viri 655.000 631.000 602.817 0 0
1611 Ministrstvo za finance 655.000 631.000 602.817 0 0
(1611) 1611-18-0001 DZP03 - IS za dolg, zadolževanje in poroštva 23.06.2017 31.12.2022 995.026 1.034.966 61,5% 214.543 94.502 0 0 0
PVProračunski viri 214.543 94.502 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 214.543 94.502 0 0 0
(1611) 1611-19-0008 Vzdrževanje in nadgradnja sistema EZRLKV08 07.05.2019 31.12.2023 487.882 487.882 11,2% 137.808 148.224 64.450 0 0
PVProračunski viri 137.808 148.224 64.450 0 0
1611 Ministrstvo za finance 137.808 148.224 64.450 0 0
1611-11-S004 Informatizaci ja internih procesov na MF 911.250 2.748.053 2.958.202 3.523.953 15.000.000
 EP (1611) 1611-17-0003 Nadgradnja informacijskih sistemov v MF 28.07.2016 31.12.2027 25.164.924 0,0% 761.189 2.741.308 2.949.145 3.514.896 15.000.000
PVProračunski viri 761.189 2.741.308 2.949.145 3.514.896 15.000.000
1611 Ministrstvo za finance 751.788 2.741.308 2.949.145 3.514.896 15.000.000
1615 Urad RS za prepre čevanje pranja denarja 9.401 0 0 0 0
(1611) 1611-19-0009 Vzpostavitev virtualne podatkovne sobe 03.09.2019 31.12.2024 163.016 160.704 78,2% 6.745 6.745 9.057 9.057 0
PVProračunski viri 6.745 6.745 9.057 9.057 0
1611 Ministrstvo za finance 6.745 6.745 9.057 9.057 0
(1611) 1611-20-0004 Digitalizacija Ministrstva za finance 2020-2021 01.01.2020 31.12.2021 251.980 243.980 22,3% 143.316 0 0 0 0
PVProračunski viri 143.316 0 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 143.316 0 0 0 0
1611-11-S005 EU pro grami - razvo j javnih financ 28.000 17.000 8.500 0 0
(1611) 1611-14-0001 Sodelovanje v programu Fiscalis 2014-2020 28.05.2014 31.03.2021 431.138 431.142 95,3% 10.000 0 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 10.000 0 0 0 0
(1611) 1611-16-0001 Upravljanje skladov EU s podro čja notranjih zadev 20.08.2015 31.12.2023 115.457 125.500 58,5% 18.000 17.000 8.500 0 0
PVProračunski viri 18.000 17.000 8.500 0 0
1611 Ministrstvo za finance 18.000 17.000 8.500 0 0
1611-11-S006 Gospodarno upravl janje s stvarnim premožen jem 41.104 41.881 42.801 0 0
(1611) 1611-20-0002 Posodobitev voznega parka MF 2020-2023 20.08.2019 31.12.2023 98.783 96.664 21,2% 17.152 22.723 23.223 0 0
PVProračunski viri 17.152 22.723 23.223 0 0
1611 Ministrstvo za finance 17.152 22.723 23.223 0 0
(1611) 1611-20-0003 Manjše investicije MF 2020-2023 20.08.2019 31.12.2023 96.410 95.296 30,9% 23.952 19.158 19.578 0 0
PVProračunski viri 23.952 19.158 19.578 0 0
1611 Ministrstvo za finance 23.952 19.158 19.578 0 0
Stran 4 od 197 v EUR
Ukrepi     23.139.127 23.542.381 23.065.000 23.085.000 23.085.000
(1611) 1611-18-0002 Izvajanje javnofinan čne politike 01.01.2018 31.12.2025 170.644.035 30,0% 23.139.127 23.542.381 23.065.000 23.085.000 23.085.000
PVProračunski viri 23.139.127 23.542.381 23.065.000 23.085.000 23.085.000
1611 Ministrstvo za finance 23.139.127 23.542.381 23.065.000 23.085.000 23.085.000
020102 Plačilne storitve za prora čunske uporabnike 7.882.892 7.746.140 7.070.712 0 0
1618-20-S001 Informatizaci ja UJP 692.126 437.033 0 0 0
(1618) 1618-20-0002 Prenova, razvoj in nadgradnja IT UJP 06.08.2019 31.12.2021 692.126 576.926 0,0% 692.126 0 0 0 0
PVProračunski viri 692.126 0 0 0 0
1618 Uprava RS za javna pla čila 692.126 0 0 0 0
(1618) 1618-20-0006 Informacijska tehnologija UJP 2022 07.08.2020 31.12.2022 437.033 437.033 0,0% 0 437.033 0 0 0
PVProračunski viri 0 437.033 0 0 0
1618 Uprava RS za javna pla čila 0 437.033 0 0 0
1618-20-S002 Nakup premi čnega premožen ja 81.700 22.550 0 0 0
(1618) 1618-20-0003 Program nabav premi čnega premoženja UJP 06.08.2019 31.12.2022 114.108 119.150 0,9% 81.700 22.550 0 0 0
PVProračunski viri 81.700 22.550 0 0 0
1618 Uprava RS za javna pla čila 81.700 22.550 0 0 0
Ukrepi     7.109.066 7.286.557 7.070.712 0 0
(1618) 1618-20-0001 Plačilne storitve UJP 01.01.2021 31.12.2023 21.466.335 0,0% 7.109.066 7.286.557 7.070.712 0 0
PVProračunski viri 7.109.066 7.286.557 7.070.712 0 0
1618 Uprava RS za javna pla čila 7.109.066 7.286.557 7.070.712 0 0
makroekonomskih analiz in napovedi16.058.433 15.888.560 561.301 526.478 0
020201 Statistična raziskovanja 13.738.568 13.551.011 536.478 526.478 0
1522-11-S001 Mednarodni pro jekti (namenska sredstva EU ). 1.811.428 1.356.976 10.000 0 0
 EP (1522) 1522-17-0001 Prilagajanje evropski statistiki 27.07.2016 31.12.2022 1.989.821 0,0% 714.614 1.153.783 0 0 0
PVProračunski viri 714.614 1.153.783 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 714.614 1.153.783 0 0 0
(1522) 1522-18-0022 Izboljšanje kakovosti raziskovanja ANP 26.04.2018 31.12.2021 117.479 117.479 16,6% 54.528 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.244 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 10.244 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 44.284 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0013 Izboljšanje kakovosti kratkoro čnih statistik 15.07.2019 30.09.2021 156.851 156.852 25,2% 66.430 0 0 0 0
PVProračunski viri 14.280 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 14.280 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 52.150 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0014 Zbiranje podatkov o pariteti kupne mo či 2020 18.07.2019 30.04.2021 123.565 123.565 33,1% 41.591 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.800 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 5.800 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 35.791 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0015 Modul Nezgode pri delu in druge zdravstvene težave 10.09.2019 31.07.2021 74.277 74.277 22,1% 19.408 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.800 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 10.800 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.608 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0016 Raziskovanje "Osebna varnost v zasebnem okolju" 10.09.2019 28.02.2022 342.439 342.439 1,6% 183.949 5.676 0 0 0
PVProračunski viri 118.674 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 118.674 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 65.275 5.676 0 0 0
(1522) 1522-19-0018 Implementacija posodobljenega sistema Intrastat 08.10.2019 31.12.2021 144.119 144.119 45,3% 23.784 0 0 0 0
PVProračunski viri 13.704 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 13.704 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.080 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0019 Viri in metode ocenjevanja regionalnih ra čunov 01.10.2019 28.02.2021 30.188 30.188 0,0% 4.347 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.347 0 0 0 0
(1522) 1522-19-0020 Popis kmetijskih gospodarstev 2020 15.10.2019 31.05.2022 470.009 470.009 14,8% 180.637 38.389 0 0 0
PVProračunski viri 114.827 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 114.827 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 65.810 38.389 0 0 0
(1522) 1522-19-0021 Izboljšanje statisti čnega poslovnega registra 24.10.2019 28.02.2021 121.453 121.453 12,2% 6.526 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.526 0 0 0 0
(1522) 1522-20-0002 Zbiranje podatkov o uporabi IKT 2020 01.12.2019 28.02.2021 121.831 121.831 12,0% 8.227 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.800 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 1.800 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.427 0 0 0 0
Stran 5 od 197 v EUR
(1522) 1522-20-0003 Okoljski ra čuni in računovodstvo ekosistemov 25.11.2019 31.05.2021 75.906 75.906 15,9% 15.100 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.785 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 7.785 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.315 0 0 0 0
(1522) 1522-20-0004 Razvoj kazalnikov produktivnosti in rasti 15.01.2020 31.03.2022 30.786 30.786 2,0% 17.615 1.859 0 0 0
PVProračunski viri 6.463 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 6.463 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 11.152 1.859 0 0 0
(1522) 1522-20-0005 Mednarodne konzultacije - IPA 26.02.2020 31.12.2023 45.000 45.000 12,0% 10.000 10.000 10.000 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 10.000 10.000 10.000 0 0
(1522) 1522-20-0006 Integracija geoprostorskih statistik v okviru ESS 20.01.2020 02.07.2022 812.485 812.485 0,2% 357.792 147.270 0 0 0
PVProračunski viri 4.345 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 4.345 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 353.447 147.270 0 0 0
(1522) 1522-20-0007 Ankete o poslovnih tendencah in potrošnikih 20/21 22.04.2020 30.06.2021 213.759 213.759 11,6% 106.879 0 0 0 0
PVProračunski viri 27.271 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 27.271 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 79.609 0 0 0 0
1522-11-S003 Infrastruktura SURS 515.536 526.978 526.478 526.478 0
(1522) 1522-18-0001 Informatizacija 2019-2021 in druga OS 31.07.2017 31.12.2021 1.300.648 1.558.853 52,1% 512.273 0 0 0 0
PVProračunski viri 512.273 0 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 512.273 0 0 0 0
(1522) 1522-18-0016 Dodelitev služnostne pravice na zemljiš čih 26.07.2018 31.12.2022 3.763 3.263 0,0% 3.263 500 0 0 0
PVProračunski viri 3.263 500 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 3.263 500 0 0 0
(1522) 1522-20-0009 Informatizacija in druga OS 2022 - 2024 - SURS 04.08.2020 31.12.2024 1.579.434 1.579.434 0,0% 0 526.478 526.478 526.478 0
PVProračunski viri 0 526.478 526.478 526.478 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 0 526.478 526.478 526.478 0
Ukrepi     11.411.604 11.667.057 0 0 0
(1522) 1522-11-0003 Statistična raziskovanja 01.01.2011 31.12.2022 131.780.007 81,5% 11.411.604 11.667.057 0 0 0
PVProračunski viri 11.411.604 11.667.057 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 11.411.604 11.667.057 0 0 0
020202 Priprava analiz in napovedi 2.319.865 2.337.549 24.823 0 0
1532-11-S005 Investici je in informaci jsko  središ če 41.823 24.673 24.823 0 0
(1532) 1532-20-0001 Investicije v poslovne prostore in IT 16.07.2019 31.12.2023 114.392 114.392 23,0% 41.823 24.673 24.823 0 0
PVProračunski viri 41.823 24.673 24.823 0 0
1532 Urad RS za makroekonomske analize in razvoj 41.823 24.673 24.823 0 0
Ukrepi     2.278.042 2.312.876 0 0 0
(1532) 1532-11-0001 Napovedi, analize, sodelovanje v delovnih telesih 01.01.2011 31.12.2022 25.524.739 80,9% 2.278.042 2.312.876 0 0 0
PVProračunski viri 2.278.042 2.312.876 0 0 0
1532 Urad RS za makroekonomske analize in razvoj 2.278.042 2.312.876 0 0 0
0203 Fiskalni nadzor 18.377.311 18.338.622 14.723.395 14.725.655 12.974.530
020301 Dejavnost ra čunskega sodiš ča 7.282.830 7.487.390 7.170.230 7.048.630 7.018.630
1312-11-S001 Manjše investici je in nakupi 197.083 206.290 151.600 30.000 0
 EP (1312) 1312-19-0001 Posodobitev nematerialnega premoženja 01.01.2019 31.12.2023 120.000 0,0% 0 57.500 62.500 0 0
PVProračunski viri 0 57.500 62.500 0 0
1312 Računsko sodiš če 0 57.500 62.500 0 0
 EP (1312) 1312-20-0001 Ohranjanje in posodabljanje premoženja 01.01.2021 31.12.2024 105.200 0,0% 1.300 67.900 6.000 30.000 0
PVProračunski viri 1.300 67.900 6.000 30.000 0
1312 Računsko sodiš če 1.300 67.900 6.000 30.000 0
(1312) 1312-17-0001 Posodabljanje opreme in voznega parka 06.01.2017 31.12.2021 296.898 298.568 61,5% 64.200 0 0 0 0
PVProračunski viri 64.200 0 0 0 0
1312 Računsko sodiš če 64.200 0 0 0 0
(1312) 1312-17-0003 Posodabljanje nematerialnega premoženja in drugo 06.01.2017 31.12.2021 197.193 173.563 97,2% 100 0 0 0 0
1312 Računsko sodiš če 100 0 0 0 0
(1312) 1312-20-0002 Izmenjava izkušenj preko instrumentov EU 16.02.2020 31.12.2021 3.000 3.000 44,9% 1.653 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.653 0 0 0 0
1312 Računsko sodiš če 1.653 0 0 0 0
(1312) 1312-20-0004 Nakup računalniške in programske opreme 2021-2023 06.08.2020 31.12.2023 293.820 293.820 0,0% 129.830 80.890 83.100 0 0
PVProračunski viri 129.830 80.890 83.100 0 0
1312 Računsko sodiš če 129.830 80.890 83.100 0 0
Stran 6 od 197 v EUR
Ukrepi     7.085.747 7.281.100 7.018.630 7.018.630 7.018.630
(1312) 1312-11-0001 Opravljanje dejavnosti ra čunskega sodiš ča 01.01.2011 31.12.2025 90.753.107 60,0% 7.085.747 7.281.100 7.018.630 7.018.630 7.018.630
PVProračunski viri 7.085.747 7.281.100 7.018.630 7.018.630 7.018.630
1312 Računsko sodiš če 7.085.747 7.281.100 7.018.630 7.018.630 7.018.630
020302 Pravno varstvo in nadzor v postopkih oddaje javnih naro čil 1.867.676 1.799.362 11.630 0 0
1314-11-S001 Program nakupa in zamen jave osnovnih sredste v 106.130 30.672 11.630 0 0
(1314) 1314-14-0001 Program zamenjave in nakupa osn.sredstev 2015-2020 01.01.2015 31.12.2021 181.150 153.095 75,4% 37.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 37.000 0 0 0 0
1314 Državna revizijska komisija 37.000 0 0 0 0
(1314) 1314-20-0001 Nakup osnovnih sredstev DRK 2020-2023 01.08.2019 31.12.2023 113.632 94.986 1,1% 69.130 30.672 11.630 0 0
PVProračunski viri 69.130 30.672 11.630 0 0
1314 Državna revizijska komisija 69.130 30.672 11.630 0 0
1314-16-S001 Twinnin g projekti DRK 54.026 0 0 0 0
(1314) 1314-19-0002 Twinning projekt Gruzija - javno naro čanje 09.04.2019 31.08.2021 1.610.132 1.399.638 7,0% 54.026 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.026 0 0 0 0
1314 Državna revizijska komisija 54.026 0 0 0 0
1314-17-S001 Mednarodno sodelovan je DKOM 1.685 3.587 0 0 0
(1314) 1314-17-0001 Aktivnosti Dkom preko inštrumentov EU 16.05.2017 31.12.2022 6.785 8.400 14,9% 1.685 3.587 0 0 0
PVProračunski viri 1.685 3.587 0 0 0
1314 Državna revizijska komisija 1.685 3.587 0 0 0
Ukrepi     1.705.835 1.765.104 0 0 0
(1314) 1314-11-0001 Opravljanje dejavnosti Državne revizijske komisije 01.01.2011 31.12.2022 14.919.963 75,6% 1.705.835 1.765.104 0 0 0
PVProračunski viri 1.705.835 1.765.104 0 0 0
1314 Državna revizijska komisija 1.705.835 1.765.104 0 0 0
020303 Javnopravne evidence in nadzor revidiranja 5.297.000 5.090.000 5.090.000 5.390.000 5.390.000
1611-13-S001 Investici je v AJPES 287.000 0 0 300.000 300.000
 EP (1611) 1611-20-0001 Investicije in investicijsko vzdrževanje v AJPES 20.08.2019 31.12.2025 600.000 0,0% 0 0 0 300.000 300.000
PVProračunski viri 0 0 0 300.000 300.000
1611 Ministrstvo za finance 0 0 0 300.000 300.000
(1611) 1611-20-0053 Nakup opreme in obnova poslovnih stavb AJPES 13.08.2020 31.12.2021 307.000 307.000 0,0% 287.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 250.000 0 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 250.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 37.000 0 0 0 0
1641 AGENCIJA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA JAVNOPRAVNE EVIDENCE IN STORITVE 37.000 0 0 0 0
Ukrepi     5.010.000 5.090.000 5.090.000 5.090.000 5.090.000
(1611) 1611-18-0005 Javni registri, zbirke podatkov in javne objave 01.01.2018 31.12.2025 36.140.000 33,1% 4.700.000 4.750.000 4.750.000 4.750.000 4.750.000
PVProračunski viri 4.700.000 4.750.000 4.750.000 4.750.000 4.750.000
1611 Ministrstvo za finance 4.700.000 4.750.000 4.750.000 4.750.000 4.750.000
(1611) 1611-18-0006 Nadzor nad revidiranjem 01.01.2018 31.12.2025 2.531.400 32,4% 310.000 340.000 340.000 340.000 340.000
PVProračunski viri 310.000 340.000 340.000 340.000 340.000
1611 Ministrstvo za finance 310.000 340.000 340.000 340.000 340.000
020305 Nadzor nad prepre čevanjem pranja denarja 1.229.529 1.227.732 0 0 0
1615-13-S001 Odkrivan je in prepre čevan je pran ja denar ja 45.599 34.701 0 0 0
(1615) 1615-20-0001 Informatizacija notranjega omrežja UPPD 2020-2022 03.06.2020 31.12.2022 114.499 114.499 0,0% 45.599 34.701 0 0 0
PVProračunski viri 45.599 34.701 0 0 0
1615 Urad RS za prepre čevanje pranja denarja 45.599 34.701 0 0 0
Ukrepi     1.183.930 1.193.031 0 0 0
(1615) 1615-11-0001 Nadzor nad prepre čevanjem pranja denarja 01.01.2011 31.12.2022 9.909.268 74,7% 1.183.930 1.193.031 0 0 0
PVProračunski viri 1.183.930 1.193.031 0 0 0
1615 Urad RS za prepre čevanje pranja denarja 1.183.930 1.193.031 0 0 0
020306 Notranji nadzor, preverjanje porabe prora čuna ter revizija 2.023.888 2.023.923 1.931.035 1.767.025 64.400
1619-13-S001 Investici je na UNP 2.136 2.172 2.209 2.246 0
(1619) 1619-20-0001 Manjše investicije v UNP 2021-2024 01.01.2021 31.12.2024 8.763 8.763 0,0% 2.136 2.172 2.209 2.246 0
PVProračunski viri 2.136 2.172 2.209 2.246 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 2.136 2.172 2.209 2.246 0
1619-16-S001 Tehnična pomoč - ISF-P 116.700 117.200 42.601 0 0
(1619) 1619-16-0001 Tehnična pomoč - ISF - P 20.08.2015 30.06.2023 684.062 694.101 58,0% 116.700 117.200 42.601 0 0
PVProračunski viri 116.700 117.200 42.601 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 116.700 117.200 42.601 0 0
1619-16-S002 Tehnična pomoč ETS 14-20 123.476 123.475 121.444 0 0
(1619) 1619-16-0002 Tehnična pomoč ETS 14-20 21.08.2015 31.12.2023 690.171 821.152 44,5% 123.476 123.475 121.444 0 0
PVProračunski viri 123.476 123.475 121.444 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 123.476 123.475 121.444 0 0
Stran 7 od 197 v EUR
Ukrepi     1.781.576 1.781.076 1.764.781 1.764.779 64.400
(1619) 1619-20-0002 Nadzor poslovanja s sredstvi prora čuna RS in EU 01.01.2021 31.12.2026 7.156.612 0,0% 1.781.576 1.781.076 1.764.781 1.764.779 64.400
PVProračunski viri 1.781.576 1.781.076 1.764.781 1.764.779 64.400
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 1.781.576 1.781.076 1.764.781 1.764.779 64.400
020307 Dejavnost fiskalnega sveta 676.388 710.215 520.500 520.000 501.500
1317-16-S001 Investici je fiskalne ga sveta 19.500 22.000 19.000 18.500 0
(1317) 1317-20-0001 Nakup opreme in drugega premoženja FS 2021-2024 01.01.2021 31.12.2024 79.000 79.000 0,0% 19.500 22.000 19.000 18.500 0
PVProračunski viri 19.500 22.000 19.000 18.500 0
1317 Fiskalni svet 19.500 22.000 19.000 18.500 0
Ukrepi     656.888 688.215 501.500 501.500 501.500
(1317) 1317-16-0001 Opravljanje dejavnosti Fiskalnega sveta 01.01.2017 31.12.2025 4.448.912 32,7% 656.888 688.215 501.500 501.500 501.500
PVProračunski viri 656.888 688.215 501.500 501.500 501.500
1317 Fiskalni svet 656.888 688.215 501.500 501.500 501.500
0205 Finančna administracija 153.853.965 156.361.199 142.581.733 143.273.055 460.000
020501 Finančna administracija 153.853.965 156.361.199 142.581.733 143.273.055 460.000
1620-15-S001 Razpola ganje s stvarnim premožen jem 17.560.894 17.543.911 1.876.661 695.135 460.000
 EP (1620) 1620-20-0005 Sodelovanje FURS v programih EU 03.08.2020 31.03.2028 1.050.000 0,0% 140.000 150.000 150.000 150.000 460.000
PVProračunski viri 140.000 150.000 150.000 150.000 460.000
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 140.000 150.000 150.000 150.000 460.000
(1620) 1612-04-0012 Fin. najem DU Celje - posl.prostori 08.07.2003 31.12.2024 7.366.994 7.294.615 78,6% 326.661 326.661 326.661 545.135 0
PVProračunski viri 326.661 326.661 326.661 545.135 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 326.661 326.661 326.661 545.135 0
(1620) 1613-14-0005 Sodelovanje v programu Carina 2020 31.07.2013 30.06.2021 665.962 665.964 91,6% 30.000 0 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 30.000 0 0 0 0
(1620) 1620-18-0002 Vzdrževanje in nadgradnje odmernih/poslovnih IS 10.08.2017 31.12.2022 47.624.539 41.629.388 41,9% 12.291.650 12.357.900 0 0 0
PVProračunski viri 12.291.650 12.357.900 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 12.291.650 12.357.900 0 0 0
(1620) 1620-18-0003 Vzdrževanje in nadgradnja IS za izmenjavo podatkov 10.08.2017 31.12.2022 12.530.973 10.764.100 52,3% 2.787.453 2.676.300 0 0 0
PVProračunski viri 2.787.453 2.676.300 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 2.787.453 2.676.300 0 0 0
(1620) 1620-18-0004 Nakup in vzdrževanje licen čne PO FURS 10.08.2017 31.12.2022 1.081.821 1.349.110 35,8% 332.390 332.000 0 0 0
PVProračunski viri 332.390 332.000 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 332.390 332.000 0 0 0
(1620) 1620-18-0005 Manjše IT investicije FURS 10.08.2017 31.12.2022 1.224.892 1.181.580 40,0% 337.900 286.050 0 0 0
PVProračunski viri 337.900 286.050 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 337.900 286.050 0 0 0
(1620) 1620-20-0001 Nabava opreme FURS 2020-2023 25.07.2019 31.12.2023 1.690.340 1.964.940 5,3% 444.840 450.000 450.000 0 0
PVProračunski viri 444.840 450.000 450.000 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 444.840 450.000 450.000 0 0
(1620) 1620-20-0002 Nabava vozil FURS 2020-2023 25.07.2019 31.12.2023 2.883.500 3.580.000 0,0% 870.000 965.000 950.000 0 0
PVProračunski viri 870.000 965.000 950.000 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 870.000 965.000 950.000 0 0
Ukrepi     136.293.071 138.817.288 140.705.072 142.577.920 0
(1620) 1620-18-0001 Pobiranje JF prihodkov in finan čni nadzor 01.01.2019 31.12.2024 819.905.323 30,4% 136.293.071 138.817.288 140.705.072 142.577.920 0
PVProračunski viri 136.293.071 138.817.288 140.705.072 142.577.920 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 136.293.071 138.817.288 140.705.072 142.577.920 0
SODELOVANJE222.811.681 157.132.608 133.625.683 85.063.676 4.424.440
0301 Politična diplomacija in konzularne storitve 178.490.511 117.291.119 100.679.434 68.476.168 40.000
030101 Izvajanje zunanje politike in EU zadeve 96.259.631 96.299.033 69.248.661 65.396.818 0
1811-11-S005 Investici je v DKP 15.473.102 15.379.715 3.786.843 0 0
 EP (1811) 1811-20-0001 Vlaganja v nepremi čnine MZZ in DKP 12.08.2019 31.12.2022 15.272.750 0,0% 7.972.750 6.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 7.972.750 6.000.000 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 7.972.750 6.000.000 0 0 0
(1811) 1811-19-0003 Prenova varnostnega sistema MZZ 09.01.2019 31.12.2022 1.083.252 1.269.289 55,6% 263.773 166.160 0 0 0
PVProračunski viri 263.773 166.160 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 263.773 166.160 0 0 0
(1811) 1811-19-0006 Obnova obstoje če stavbe SPBR 28.02.2019 31.12.2022 7.291.242 7.700.000 1,3% 2.500.000 4.400.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.500.000 4.400.000 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 2.500.000 4.400.000 0 0 0
Stran 8 od 197 v EUR
(1811) 1811-20-0002 Posodobitev podatkovnega centra MZZ 11.04.2019 31.12.2021 937.239 937.239 1,2% 586.554 0 0 0 0
PVProračunski viri 586.554 0 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 586.554 0 0 0 0
(1811) 1811-20-0003 Informacijsko komunikacijski sistem MZZ 2020-2023 03.01.2020 31.12.2023 8.611.194 3.923.116 6,8% 2.171.275 2.644.555 2.115.643 0 0
PVProračunski viri 2.171.275 2.644.555 2.115.643 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 2.171.275 2.644.555 2.115.643 0 0
(1811) 1811-20-0004 Inv. nepremi čnine, varnost in logistika MZZ 20-23 12.08.2019 31.12.2023 7.787.303 5.877.280 13,9% 1.951.500 2.169.000 1.671.200 0 0
PVProračunski viri 1.951.500 2.169.000 1.671.200 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 1.951.500 2.169.000 1.671.200 0 0
(1811) 1811-20-0008 Obnova rezidence Veleposlaništva RS v Berlinu 22.06.2020 30.06.2021 327.250 327.250 5,1% 27.250 0 0 0 0
PVProračunski viri 27.250 0 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 27.250 0 0 0 0
1811-15-S002 Sklad za notran jo varnost 3.425.281 0 0 0 0
(1811) 1811-15-0004 Podpora skupni vizumski politiki 04.11.2015 31.12.2021 6.673.502 7.962.003 37,6% 2.437.538 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.437.538 0 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 2.437.538 0 0 0 0
(1811) 1811-15-0005 Usposabljanje in opeartivna podpora 04.11.2015 31.12.2021 3.933.258 2.748.671 68,7% 987.743 0 0 0 0
PVProračunski viri 987.743 0 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 987.743 0 0 0 0
1811-17-S001 Donaci je na DKP 0 0 65.000 0 0
(1811) 1811-17-0002 Donacije na DKP 26.07.2016 31.12.2023 65.000 81.000 0,0% 0 0 65.000 0 0
PVProračunski viri 0 0 65.000 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 0 0 65.000 0 0
1811-19-S001 Mednarodne aktivnosti MZZ 212.000 0 0 0 0
(1811) 1811-20-0005 Konferenca - mednarodna pravna pomo č (MLA) 08.10.2019 31.12.2021 212.000 242.000 0,0% 212.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 212.000 0 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 212.000 0 0 0 0
Ukrepi     77.149.248 80.919.318 65.396.818 65.396.818 0
(1811) 1811-11-0001 Zunanjepoliti čno delovanje 01.01.2011 31.12.2024 58.633.571 86,5% 1.711.499 1.874.960 1.539.966 1.539.966 0
PVProračunski viri 1.711.499 1.874.960 1.539.966 1.539.966 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 1.711.499 1.874.960 1.539.966 1.539.966 0
(1811) 1811-11-0004 Predstavljanje RS v tujini 01.01.2011 31.12.2024 601.683.286 66,3% 51.883.856 55.122.397 44.239.283 44.239.283 0
PVProračunski viri 51.883.856 55.122.397 44.239.283 44.239.283 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 51.883.856 55.122.397 44.239.283 44.239.283 0
(1811) 1811-13-0001 Podporna in administrativna pomo č delovanju 01.01.2013 31.12.2024 244.262.090 63,5% 23.553.893 23.921.961 19.617.569 19.617.569 0
PVProračunski viri 23.553.893 23.921.961 19.617.569 19.617.569 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 23.553.893 23.921.961 19.617.569 19.617.569 0
030102 Multilateralno sodelovanje 3.799.549 3.799.188 3.039.350 3.039.350 0
Ukrepi     3.799.549 3.799.188 3.039.350 3.039.350 0
(1811) 1811-11-0002 Multilateralno sodelovanje 01.01.2011 31.12.2024 88.008.113 84,0% 3.799.549 3.799.188 3.039.350 3.039.350 0
PVProračunski viri 3.799.549 3.799.188 3.039.350 3.039.350 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 3.799.549 3.799.188 3.039.350 3.039.350 0
030104 Predsedovanje Svetu Evropske unije 66.271.331 13.622.898 241.423 0 0
1611-17-S001 Rezerva za predsedovan je EU 11.948.886 812.783 0 0 0
 EP (1611) 1611-17-0004 Pokrivanje stroškov predsedovanja Svetu EU 01.01.2017 30.06.2022 17.181.857 0,0% 11.948.886 812.783 0 0 0
PVProračunski viri 11.948.886 812.783 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 11.948.886 812.783 0 0 0
Ukrepi     54.322.445 12.810.115 241.423 0 0
(1211) 1211-20-0007 Predsedovanje Svetu EU - Dejavnosti DZ 01.01.2020 31.12.2022 2.397.000 0,0% 1.230.000 1.156.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.230.000 1.156.000 0 0 0
1211 Državni zbor 1.230.000 1.156.000 0 0 0
(1212) 1212-20-0002 Predsedovanje RS Svetu EU 2021 - Državni svet 01.01.2020 31.12.2022 222.594 0,0% 131.542 91.052 0 0 0
PVProračunski viri 131.542 91.052 0 0 0
1212 Državni svet 131.542 91.052 0 0 0
(1411) 1411-19-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 30.06.2022 462.216 42,0% 198.561 55.000 0 0 0
PVProračunski viri 198.561 55.000 0 0 0
1411 Kabinet predsednika vlade 198.561 55.000 0 0 0
(1511) 1511-19-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 30.06.2022 18.171.042 2,5% 13.968.646 1.548.050 0 0 0
PVProračunski viri 13.968.646 1.548.050 0 0 0
1511 Generalni sekretariat vlade 13.968.646 1.548.050 0 0 0
(1512) 1512-19-0001 Predsedovanje Svet EU 27.08.2019 31.03.2022 483.489 38,7% 228.430 46.365 0 0 0
PVProračunski viri 228.430 46.365 0 0 0
1512 Protokol v vladi Republike Slovenije 228.430 46.365 0 0 0
Stran 9 od 197 v EUR
(1518) 1518-11-0001 Komuniciranje z doma čimi in tujimi javnostmi 01.01.2011 31.12.2021 53.013.966 87,5% 5.750.972 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.750.972 0 0 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 5.750.972 0 0 0 0
(1518) 1518-19-0001 Predsedovanje Svetu EU 15.02.2019 31.05.2022 3.555.696 8,7% 2.573.190 521.500 0 0 0
PVProračunski viri 2.573.190 521.500 0 0 0
1518 Urad vlade za komuniciranje 2.573.190 521.500 0 0 0
(1522) 1522-20-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2020 31.03.2022 26.647 0,0% 15.484 2.793 0 0 0
PVProračunski viri 15.484 2.793 0 0 0
1522 Statistični urad Republike Slovenije 15.484 2.793 0 0 0
(1524) 1524-20-0002 Predsedovanje Svetu EU - SOVA 01.01.2020 31.12.2022 394.800 0,0% 176.000 76.000 0 0 0
PVProračunski viri 176.000 76.000 0 0 0
1524 Slovenska obveš čevalno - varnostna agencija 176.000 76.000 0 0 0
(1532) 1532-20-0002 Predsedovanje Svetu EU - UMAR 01.01.2021 31.12.2022 12.000 0,0% 10.000 2.000 0 0 0
PVProračunski viri 10.000 2.000 0 0 0
1532 Urad RS za makroekonomske analize in razvoj 10.000 2.000 0 0 0
(1541) 1541-19-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 30.06.2022 113.882 25,8% 54.000 22.000 0 0 0
PVProračunski viri 54.000 22.000 0 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 54.000 22.000 0 0 0
(1611) 1611-19-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 31.12.2022 376.483 13,1% 218.617 70.150 0 0 0
PVProračunski viri 218.617 70.150 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 192.417 70.150 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 26.200 0 0 0 0
(1711) 1711-19-0002 Predsedovanje Svetu EU 03.01.2019 30.06.2022 466.269 33,8% 202.888 63.946 0 0 0
PVProračunski viri 202.888 63.946 0 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 202.838 63.946 0 0 0
1714 Policija 50 0 0 0 0
(1811) 1811-19-0002 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 31.12.2022 31.796.487 9,6% 20.580.011 6.556.702 0 0 0
PVProračunski viri 20.580.011 6.556.702 0 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 20.580.011 6.556.702 0 0 0
(1811) 1811-19-0007 Najem nadomestnih prostorov SPBR 01.08.2019 31.12.2023 6.843.744 56,2% 1.531.980 950.314 241.423 0 0
PVProračunski viri 1.531.980 950.314 241.423 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 1.531.980 950.314 241.423 0 0
(1911) 1911-19-0001 Predsedovanje Svetu EU - MO 11.07.2019 31.12.2022 1.590.326 9,5% 1.105.711 335.757 0 0 0
PVProračunski viri 1.105.711 335.757 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 1.105.711 335.757 0 0 0
(1912) 1912-19-0002 Predsedovanje Svetu EU na podro čju CZ 10.07.2019 31.12.2022 410.835 14,9% 263.379 66.864 0 0 0
PVProračunski viri 263.379 66.864 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 263.379 66.864 0 0 0
(1914) 1914-20-0020 Predsedovanje Svetu EU - Generalštab SV 01.01.2020 31.12.2022 386.448 0,0% 310.820 75.628 0 0 0
PVProračunski viri 310.820 75.628 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 310.820 75.628 0 0 0
(2030) 2030-19-0001 Predsedovanje Svetu EU - MP 01.01.2019 31.12.2022 854.633 26,2% 476.300 120.000 0 0 0
PVProračunski viri 476.300 120.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 476.300 120.000 0 0 0
(2130) 2130-19-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 31.12.2022 520.232 24,4% 288.256 90.000 0 0 0
PVProračunski viri 288.256 90.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 288.256 90.000 0 0 0
(2330) 2330-18-0009 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2018 31.12.2022 983.833 23,4% 601.725 130.000 0 0 0
PVProračunski viri 601.725 130.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 601.725 130.000 0 0 0
(2337) 2337-18-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2018 31.12.2022 887.653 23,0% 537.000 120.000 0 0 0
PVProračunski viri 537.000 120.000 0 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 537.000 120.000 0 0 0
(2430) 2430-19-0002 Predsedovanje RS Svetu EU za podro čje MZI 31.01.2019 31.12.2022 259.822 19,9% 120.000 42.000 0 0 0
PVProračunski viri 120.000 42.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 120.000 42.000 0 0 0
(2550) 2550-19-0011 Predsedovanje Svetu EU za podro čje MOP 01.01.2019 28.02.2022 1.671.957 9,6% 1.126.555 303.936 0 0 0
PVProračunski viri 1.126.555 303.936 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.126.555 303.936 0 0 0
(2611) 2611-20-0006 Predsedovanje Svetu EU MDDSZ 01.01.2020 31.12.2022 404.536 16,7% 265.000 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 265.000 50.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 265.000 50.000 0 0 0
(2711) 2711-18-0001 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2018 31.12.2022 662.073 20,9% 392.343 90.549 0 0 0
PVProračunski viri 392.343 90.549 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 392.343 90.549 0 0 0
Stran 10 od 197 v EUR
(3130) 3130-19-0012 Program usposabljanja za Predsedovanje Svetu EU 30.06.2019 31.12.2022 1.430.901 23,1% 300.000 10.000 0 0 0
PVProračunski viri 300.000 10.000 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 300.000 10.000 0 0 0
(3130) 3130-19-0013 Predsedovanje Svetu EU - podporna dejavnost 05.08.2019 05.04.2022 1.027.774 22,0% 499.000 128.588 0 0 0
PVProračunski viri 499.000 128.588 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 499.000 128.588 0 0 0
(3330) 3330-19-0007 Predsedovanje Svetu EU - MIZŠ 01.01.2019 31.12.2022 429.844 28,6% 193.708 68.510 0 0 0
PVProračunski viri 193.708 68.510 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 193.708 68.510 0 0 0
(3340) 3340-19-0004 Predsedovanje Svetu EU 01.01.2019 31.12.2022 1.239.740 12,2% 972.328 16.411 0 0 0
PVProračunski viri 972.328 16.411 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 972.328 16.411 0 0 0
030105 Izvajanje Sporazuma o vpr ašanjih nasledstva 12.160.000 3.570.000 28.150.000 40.000 40.000
1611-15-S001 Investici je sklada 0 40.000 40.000 40.000 40.000
 EP (1611) 1611-20-0051 Investicije v Skladu RS za nasledstvo 10.08.2020 31.12.2025 160.000 0,0% 0 40.000 40.000 40.000 40.000
PVProračunski viri 0 40.000 40.000 40.000 40.000
1611 Ministrstvo za finance 0 40.000 40.000 40.000 40.000
Ukrepi     12.160.000 3.530.000 28.110.000 0 0
(1611) 1611-11-0029 Izvajanje Sporazuma o vprašanjih nasledstva 01.01.2011 31.12.2023 370.024.374 86,4% 12.160.000 3.530.000 28.110.000 0 0
PVProračunski viri 12.160.000 3.530.000 28.110.000 0 0
1611 Ministrstvo za finance 12.160.000 3.530.000 28.110.000 0 0
0302 Gospodarska diplomacija 2.428.645 2.468.009 2.284.874 2.325.374 0
030201 Gospodarsko sodelovanje 1.911.647 1.951.011 1.991.276 2.031.776 0
Ukrepi     1.911.647 1.951.011 1.991.276 2.031.776 0
(1811) 1811-13-0002 Članarina OECD 01.01.2013 31.12.2024 28.571.765 72,4% 1.911.647 1.951.011 1.991.276 2.031.776 0
PVProračunski viri 1.911.647 1.951.011 1.991.276 2.031.776 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 1.911.647 1.951.011 1.991.276 2.031.776 0
030202 Promocija slovenskega gos podarstva za tuje trge 516.998 516.998 293.598 293.598 0
Ukrepi     516.998 516.998 293.598 293.598 0
(1811) 1811-11-0011 Bilateralno in multilat. gospodarsko sodelovanje 01.01.2011 31.12.2024 4.256.143 57,5% 516.998 516.998 293.598 293.598 0
PVProračunski viri 516.998 516.998 293.598 293.598 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 516.998 516.998 293.598 293.598 0
0303 Mednarodno razvojno sodelovanje in humanitarna pomo č 41.892.525 37.373.480 30.661.375 14.262.134 4.384.440
030301 Medinstitucionalno sodelovanje 764.718 630.800 750.000 750.000 750.000
2130-13-S008 Tesno medinstitucionalno sodelovan je 764.718 630.800 750.000 750.000 750.000
 EP (2130) 2130-18-0005 Mednarodno razvojno sodelovanje 2018-2021 21.08.2017 31.12.2021 990.000 0,0% 570.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 570.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 570.000 0 0 0 0
 EP (2130) 2130-20-8138 Mednarodno razvojno sodelovanje 2022-2025 12.08.2020 31.12.2025 2.880.800 0,0% 0 630.800 750.000 750.000 750.000
PVProračunski viri 0 630.800 750.000 750.000 750.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 630.800 750.000 750.000 750.000
(2130) 2130-20-8136 Slovensko - kubanski inovacijski grozd 07.08.2020 31.12.2021 248.318 248.318 0,0% 21.518 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 21.518 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8137 Izboljšanje okolja za podporo podjetij v Srbiji 07.08.2020 31.12.2021 196.620 196.620 0,0% 173.200 0 0 0 0
PVProračunski viri 73.200 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 73.200 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 100.000 0 0 0 0
030302Članstvo v mednarodnih institucijah 7.563.100 7.524.100 6.172.740 1.939.440 1.939.440
Ukrepi     7.563.100 7.524.100 6.172.740 1.939.440 1.939.440
(1611) 1611-11-0008 Plačevanje članarin 01.01.2011 31.12.2023 1.766.071 60,6% 290.500 251.500 151.500 0 0
PVProračunski viri 290.500 251.500 151.500 0 0
1611 Ministrstvo za finance 290.500 251.500 151.500 0 0
(2130) 2111-11-0054 Plačevanje članarin 01.01.2011 31.12.2022 13.752.555 80,1% 1.200.000 1.200.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.200.000 1.200.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.200.000 1.200.000 0 0 0
(2330) 2330-18-0008 Plačevanje mednarodnih članarin 01.01.2018 31.12.2025 4.280.734 27,4% 600.000 600.000 600.000 600.000 600.000
PVProračunski viri 600.000 600.000 600.000 600.000 600.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 600.000 600.000 600.000 600.000 600.000
(2550) 2550-15-0005 Članarine in mednarodno sodelovanje 01.01.2015 31.12.2025 11.334.814 54,2% 1.014.000 1.014.000 1.014.000 1.014.000 1.014.000
PVProračunski viri 1.014.000 1.014.000 1.014.000 1.014.000 1.014.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.014.000 1.014.000 1.014.000 1.014.000 1.014.000
Stran 11 od 197 v EUR
(2553) 2513-11-0001 Plačevanje članarin 01.01.2011 31.12.2023 5.187.566 77,4% 380.000 380.000 410.000 0 0
PVProračunski viri 380.000 380.000 410.000 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 380.000 380.000 410.000 0 0
(2711) 2711-17-0015 Plačevanje članarin 01.01.2018 31.12.2025 3.007.997 40,3% 406.800 406.800 325.440 325.440 325.440
PVProračunski viri 406.800 406.800 325.440 325.440 325.440
2711 Ministrstvo za zdravje 406.800 406.800 325.440 325.440 325.440
(3330) 3211-11-0060 Mednarodne članarine 01.01.2011 31.12.2023 23.476.067 51,0% 3.671.800 3.671.800 3.671.800 0 0
PVProračunski viri 3.671.800 3.671.800 3.671.800 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.671.800 3.671.800 3.671.800 0 0
030303 Razvojno sodelovanje in mednarodna pomo č 31.448.707 27.102.580 21.621.635 10.879.694 1.000.000
1611-17-S002 Bilateralna razvo jna pomoč 6.209.118 5.946.373 5.412.844 0 0
 EP (1611) 1611-18-0008 Bilateralna razvojna pomo č CMSR 23.08.2017 31.12.2023 14.304.672 0,0% 2.317.616 4.674.961 5.412.844 0 0
PVProračunski viri 2.317.616 4.674.961 5.412.844 0 0
1611 Ministrstvo za finance 2.317.616 4.674.961 5.412.844 0 0
(1611) 1611-19-0003 Sanacija v industrijski coni Lukovac 03.11.2017 31.12.2021 264.669 305.000 7,6% 101.519 0 0 0 0
PVProračunski viri 49.688 0 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 49.688 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 51.831 0 0 0 0
(1611) 1611-19-0004 Rekonstrukcija obrata za čiščenje vode Alagovac 11.04.2018 31.12.2021 1.181.877 1.181.877 18,9% 87.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 87.500 0 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 87.500 0 0 0 0
(1611) 1611-19-0007 Rastlinska čistilna naprava Petnjica 18.10.2017 30.06.2021 449.070 450.075 60,0% 30.000 0 0 0 0
(1611) 1611-19-0010 Čistilna naprava Žitomir 20.02.2018 31.12.2022 9.482.314 9.482.314 24,9% 2.739.894 1.271.412 0 0 0
PVProračunski viri 1.209.610 3.938 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 1.209.610 3.938 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.530.284 1.267.474 0 0 0
(1611) 1611-19-0012 Upravljanje z gozdovi v Gruziji 11.06.2019 31.12.2021 1.715.589 1.715.589 11,7% 932.589 0 0 0 0
PVProračunski viri 280.540 0 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 280.540 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 652.049 0 0 0 0
Ukrepi     25.239.589 21.156.207 16.208.791 10.879.694 1.000.000
(1611) 1611-11-0009 Prispevki, donacije, financiranje odpisa dolgov 01.01.2011 31.12.2025 121.380.566 72,9% 13.356.942 9.273.561 6.705.876 1.440.000 1.000.000
PVProračunski viri 13.356.942 9.273.561 6.705.876 1.440.000 1.000.000
1611 Ministrstvo za finance 13.356.942 9.273.561 6.705.876 1.440.000 1.000.000
(1811) 1811-11-0006 Razvojno sodelovanje 01.01.2011 31.12.2024 128.021.163 72,1% 10.164.344 9.762.039 7.809.629 7.809.629 0
PVProračunski viri 10.164.344 9.762.039 7.809.629 7.809.629 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 10.164.344 9.762.039 7.809.629 7.809.629 0
(1811) 1811-11-0007 Humanitarna pomo č 01.01.2011 31.12.2024 15.689.405 58,8% 1.480.000 1.865.000 1.492.000 1.492.000 0
PVProračunski viri 1.480.000 1.865.000 1.492.000 1.492.000 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 1.480.000 1.865.000 1.492.000 1.492.000 0
(1811) 1811-11-0013 Osveščanje javnosti in krepitev kapacitet 01.01.2011 31.12.2024 2.131.850 59,1% 238.303 255.607 201.286 138.065 0
PVProračunski viri 238.303 255.607 201.286 138.065 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 238.303 255.607 201.286 138.065 0
030304 Vplačevanje kapitala in rezerv 2.116.000 2.116.000 2.117.000 693.000 695.000
Ukrepi     2.116.000 2.116.000 2.117.000 693.000 695.000
(1611) 1611-18-0023 Vplačilo kapitala in rezerv v mednarodne fin.inst. 12.11.2018 31.12.2025 44.414.973 82,5% 2.116.000 2.116.000 2.117.000 693.000 695.000
PVProračunski viri 2.116.000 2.116.000 2.117.000 693.000 695.000
1611 Ministrstvo za finance 2.116.000 2.116.000 2.117.000 693.000 695.000
SLUŽBE200.065.122 199.178.582 101.235.197 57.360.819 69.460.553
0401 E-upravljanje in informacijska infrastruktura 58.647.501 55.340.512 64.459.998 55.721.000 57.445.000
tehnologija46.552.754 46.463.420 60.013.720 55.721.000 57.445.000
3111-11-S001 Centralna informaci jska infrastruktura 45.122.647 45.024.770 58.003.820 55.721.000 57.445.000
(3130) 3130-17-0003 HKOM 2017-2021 12.07.2016 31.12.2021 26.092.666 30.326.239 74,0% 4.549.540 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.549.540 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 4.549.540 0 0 0 0
(3130) 3130-17-0004 PDC 2017-2021 12.07.2016 31.12.2021 53.712.228 49.693.985 77,3% 10.795.700 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.795.700 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 10.795.700 0 0 0 0
Stran 12 od 197 v EUR
(3130) 3130-17-0005 Sistem upravljanja s podatki 11.07.2016 31.12.2021 195.571 195.571 68,5% 50.000 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 50.000 0 0 0 0
(3130) 3130-17-0006 EKC 2017-2021 12.07.2016 31.12.2021 657.615 560.926 62,2% 150.000 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 150.000 0 0 0 0
(3130) 3130-17-0007 Zagotavljanje e-poslovanja 12.07.2016 31.12.2021 12.786.220 12.647.000 73,1% 2.676.947 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.676.947 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 2.676.947 0 0 0 0
(3130) 3130-17-0008 Infrastruktura Overitelja na MJU 11.07.2016 31.12.2021 1.855.302 1.855.302 49,2% 200.450 0 0 0 0
PVProračunski viri 200.450 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 200.450 0 0 0 0
(3130) 3130-17-0009 Informacijska varnost 12.07.2016 31.12.2021 4.785.737 5.044.563 60,9% 1.600.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.600.000 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.600.000 0 0 0 0
(3130) 3130-20-0005 Komunikacijsko omrežje državnih organov - HKOM 09.08.2019 31.12.2026 47.049.550 53.300.100 0,0% 0 4.549.450 10.800.100 10.800.000 20.900.000
PVProračunski viri 0 4.549.450 10.800.100 10.800.000 20.900.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 4.549.450 10.800.100 10.800.000 20.900.000
(3130) 3130-20-0006 Centralna informacijska infrastruktura PDC 13.08.2019 31.12.2026 56.539.700 59.049.000 0,0% 0 10.795.700 13.205.000 11.355.000 21.184.000
PVProračunski viri 0 10.795.700 13.205.000 11.355.000 21.184.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 10.795.700 13.205.000 11.355.000 21.184.000
(3130) 3130-20-0007 Sistem upravljanja s podatki 13.08.2019 31.12.2026 1.570.000 1.911.000 0,0% 0 50.000 393.000 391.000 736.000
PVProračunski viri 0 50.000 393.000 391.000 736.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 50.000 393.000 391.000 736.000
(3130) 3130-20-0008 Enotni kontaktni center 2022-2026 08.08.2019 31.12.2026 4.150.000 5.000.000 0,0% 0 150.000 1.000.000 1.000.000 2.000.000
PVProračunski viri 0 150.000 1.000.000 1.000.000 2.000.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 150.000 1.000.000 1.000.000 2.000.000
(3130) 3130-20-0009 Zagotavljanje e-poslovanja 08.08.2019 31.12.2026 15.549.790 16.310.000 0,0% 0 2.579.070 3.430.720 3.000.000 6.540.000
PVProračunski viri 0 2.579.070 3.430.720 3.000.000 6.540.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 2.579.070 3.430.720 3.000.000 6.540.000
(3130) 3130-20-0010 Storitve zaupanja SI-TRUST 08.08.2019 31.12.2026 3.060.450 3.575.000 0,0% 0 200.450 715.000 715.000 1.430.000
PVProračunski viri 0 200.450 715.000 715.000 1.430.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 200.450 715.000 715.000 1.430.000
(3130) 3130-20-0011 Informacijska varnost 13.08.2019 31.12.2026 10.905.000 11.555.000 0,0% 0 1.600.000 2.350.000 2.300.000 4.655.000
PVProračunski viri 0 1.600.000 2.350.000 2.300.000 4.655.000
3130 Ministrstvo za javno upravo 0 1.600.000 2.350.000 2.300.000 4.655.000
(3130) 3130-20-0012 Operativno okolje 09.08.2019 31.12.2024 9.450.000 10.050.000 14,2% 1.500.000 1.500.000 2.450.000 2.500.000 0
PVProračunski viri 1.500.000 1.500.000 2.450.000 2.500.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.500.000 1.500.000 2.450.000 2.500.000 0
(3130) 3130-20-0015 IKT državnih organov 2020-2024 13.08.2019 31.12.2024 102.531.216 88.419.402 5,1% 23.600.010 23.600.100 23.660.000 23.660.000 0
PVProračunski viri 23.600.010 23.600.100 23.660.000 23.660.000 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 23.600.010 23.600.100 23.660.000 23.660.000 0
Ukrepi     1.430.107 1.438.650 2.009.900 0 0
(3130) 3130-17-0011 Operativno delovanje informacijskih sistemov 01.01.2017 31.12.2023 8.563.899 37,8% 1.430.107 1.438.650 2.009.900 0 0
PVProračunski viri 1.430.107 1.438.650 2.009.900 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.430.107 1.438.650 2.009.900 0 0
040102 Razvoj storitev javne uprave 12.094.747 8.877.092 4.446.278 0 0
1541-15-S034 Učinkovite jša javna uprava 5.435.513 4.566.244 1.562.888 0 0
 EP (1541) 1541-15-0033 Učinkovitejša javna uprava 16.12.2014 31.12.2023 8 0,0% 2 2 2 0 0
PVProračunski viri 2 2 2 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 2 2 2 0 0
(3130) 3130-16-0032 Učinkovito upravljanje zaposlenih 23.11.2015 31.12.2023 5.454.646 5.468.935 26,5% 856.165 1.500.000 1.562.886 0 0
PVProračunski viri 856.165 1.500.000 1.562.886 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 856.165 1.500.000 1.562.886 0 0
(3130) 3130-16-0033 Povezljivost, odprtost, kakovost (POK) 23.11.2015 31.12.2022 9.646.059 10.570.598 54,9% 2.423.279 1.568.348 0 0 0
PVProračunski viri 2.423.279 1.568.348 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 2.423.279 1.568.348 0 0 0
(3130) 3130-16-0034 Uprava 2020 23.11.2015 31.12.2022 7.546.954 7.233.726 49,7% 1.797.759 1.301.320 0 0 0
PVProračunski viri 1.797.759 1.301.320 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.797.759 1.301.320 0 0 0
(3130) 3130-17-0039 INOVATIVEN.SI 06.07.2017 31.12.2022 877.839 1.000.000 34,4% 358.308 196.574 0 0 0
PVProračunski viri 358.308 196.574 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 358.308 196.574 0 0 0
Stran 13 od 197 v EUR
3130-17-S001 Obzor je 2020 6.497.962 4.310.848 2.883.391 0 0
 EP (3130) 3130-18-0004 Centralizirani in drugi programi EU 14-20 01.01.2018 31.12.2022 3.232.105 0,0% 1.352.024 1.721.573 0 0 0
PVProračunski viri 1.352.024 1.721.573 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.352.024 1.721.573 0 0 0
(3130) 3130-17-0032 Podatek samo enkrat (TOOP) 23.05.2016 31.01.2021 8.473.014 8.440.568 99,4% 32.447 0 0 0 0
PVProračunski viri 32.447 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 32.447 0 0 0 0
(3130) 3130-18-0019 Nabavljamo za vas 14.11.2017 28.02.2021 3.156.310 3.274.440 55,5% 485.091 0 0 0 0
PVProračunski viri 26.100 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 26.100 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 54.169 0 0 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 54.169 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 404.822 0 0 0 0
(3130) 3130-20-0004 Digitalna Evropa za vse (DE4A) 14.03.2019 31.12.2023 7.989.861 7.997.861 0,2% 3.301.000 1.261.875 1.157.861 0 0
PVProračunski viri 181.000 161.875 46.875 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 181.000 161.875 46.875 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 120.000 100.000 42.574 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 50.000 50.000 24.625 0 0
7090 UNIVERZA V MARIBORU 70.000 50.000 17.949 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.000.000 1.000.000 1.068.412 0 0
(3130) 3130-20-0026 Infrastruktura kot koda v varnem okolju - PIACERE 16.01.2020 31.12.2023 4.424.250 4.424.250 0,0% 1.327.400 1.327.400 1.725.530 0 0
PVProračunski viri 121.600 121.600 158.800 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 121.600 121.600 158.800 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.205.800 1.205.800 1.566.730 0 0
3130-17-S002 CEF instrument 161.272 0 0 0 0
(3130) 3130-19-0008 e-Pooblaš čanje (SEMPER) 15.05.2018 31.12.2021 1.179.692 1.214.305 52,5% 65.935 0 0 0 0
PVProračunski viri 26.500 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 26.500 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 39.435 0 0 0 0
(3130) 3130-20-0019 Integracija slovenskih e-storitev (SI-PASS 2.0) 14.05.2019 30.04.2021 686.922 686.922 0,9% 95.337 0 0 0 0
PVProračunski viri 95.337 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 95.337 0 0 0 0
0402 Ravnanje s stvarnim premoženjem 36.850.879 39.261.330 33.892.706 1.639.819 12.015.553
040201 Prostorski in drugi pogoji za delo državnih organov 36.047.549 37.125.930 32.455.806 1.639.819 12.015.553
3111-11-S006 Projekti za za gotavljanje prostorov DO 2.422.980 3.111.750 2.603.400 0 1.220
(3130) 3130-17-0013 Ureditev prostorov v objektu Beethovnova 3 21.07.2016 31.12.2021 2.648.305 2.443.899 100,0% 610 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 610 0 0 0 0
(3130) 3130-17-0029 Ureditev prost. v objet. nekd. tisk.Tone Tomši č 21.12.2016 31.12.2022 932.653 800.000 3,9% 5.000 800.000 0 0 0
PVProračunski viri 5.000 800.000 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 5.000 800.000 0 0 0
(3130) 3130-17-0030 Ureditev prostorov v stari vojašnici Vrhnika 19.12.2016 31.12.2030 4.635.041 4.261.347 45,6% 763.319 5.000 0 0 1.220
PVProračunski viri 763.319 5.000 0 0 1.220
3130 Ministrstvo za javno upravo 763.319 5.000 0 0 1.220
(3130) 3130-17-0033 Nakup, ureditev prostorov in selitev UE Ruše 25.07.2016 31.12.2023 1.434.165 1.416.180 18,9% 258.000 804.550 2.500 0 0
PVProračunski viri 258.000 804.550 2.500 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 258.000 804.550 2.500 0 0
(3130) 3130-18-0007 Ureditev prostorov v stavbi Linhartova 13 22.09.2017 31.12.2021 5.437.313 5.476.603 99,7% 2.351 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.351 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 2.351 0 0 0 0
(3130) 3130-18-0009 Ureditev prostorov Gregor čičev dr. 3, Postojna 16.05.2017 31.12.2021 1.841.064 1.535.000 42,5% 9.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.000 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 9.000 0 0 0 0
(3130) 3130-19-0001 Investicije in inv. vzdrževanje prostorov DO 09.11.2018 31.12.2023 3.767.835 3.683.859 42,8% 650.959 602.050 399.700 0 0
PVProračunski viri 650.959 602.050 399.700 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 650.959 602.050 399.700 0 0
(3130) 3130-19-0002 Investicije,investicijsko vzdrževanje na meji z RH 03.10.2018 31.12.2023 3.240.320 3.900.000 5,5% 207.150 600.150 2.201.200 0 0
PVProračunski viri 207.150 600.150 2.201.200 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 207.150 600.150 2.201.200 0 0
(3130) 3130-19-0006 Prostorska rešitev za inšpektorate v Celju 06.11.2018 31.12.2021 2.048.855 1.840.733 79,4% 115.000 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 115.000 0 0 0 0
(3130) 3130-19-0007 Prenova prostorov ARSO 14.03.2019 31.12.2021 346.138 423.270 75,4% 85.157 0 0 0 0
PVProračunski viri 85.157 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 85.157 0 0 0 0
Stran 14 od 197 v EUR
(3130) 3130-19-0011 Postavitev ograje na meji s Hrvaško 16.05.2019 31.12.2022 4.755.876 5.740.000 68,8% 300.000 300.000 0 0 0
PVProračunski viri 300.000 300.000 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 300.000 300.000 0 0 0
(3130) 3130-20-0018 Ureditve v objektu Šmartinska 152, Ljubljana 20.12.2019 31.12.2021 495.000 495.000 34,4% 26.434 0 0 0 0
PVProračunski viri 26.434 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 26.434 0 0 0 0
3111-11-S007 leasin gi za poslovne prostore 1.544.400 1.428.200 1.428.200 1.639.819 12.014.333
(2030) 3111-07-0010 Upravni center Koper 05.10.2007 01.08.2034 18.924.119 21.019.617 9,1% 1.200.000 1.200.000 1.200.000 1.242.862 12.014.333
PVProračunski viri 1.200.000 1.200.000 1.200.000 1.242.862 12.014.333
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.200.000 1.200.000 1.200.000 1.242.862 12.014.333
(3130) 3111-07-0003 Odkup UE Brežice 04.09.2003 31.12.2021 3.479.266 3.696.076 95,6% 116.200 0 0 0 0
PVProračunski viri 116.200 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 116.200 0 0 0 0
(3130) 3111-07-0014 UC Grosuplje: najem s postopnim odkupom 03.11.2005 31.12.2024 3.952.389 4.825.770 72,1% 228.200 228.200 228.200 396.957 0
PVProračunski viri 228.200 228.200 228.200 396.957 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 228.200 228.200 228.200 396.957 0
3111-11-S011 Nakup opreme za potrebe ministstva 213.000 203.000 0 0 0
(3130) 3130-18-0003 Vzpostavitev optimalnih pogojev dela MJU 18.08.2017 31.12.2022 838.717 832.000 43,5% 213.000 203.000 0 0 0
PVProračunski viri 213.000 203.000 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 213.000 203.000 0 0 0
Ukrepi     31.867.169 32.382.980 28.424.206 0 0
(3130) 3111-11-0011 Tekoče vzdrževanje in upravljanje MP, prostorov DO 01.01.2011 31.12.2023 39.181.619 64,0% 4.602.100 5.232.841 4.358.968 0 0
PVProračunski viri 4.602.100 5.232.841 4.358.968 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 4.602.100 5.232.841 4.358.968 0 0
(3130) 3111-11-0013 Najemnine poslovnih prostorov 01.01.2011 31.12.2023 34.396.881 87,5% 1.400.000 1.400.000 1.400.000 0 0
PVProračunski viri 1.400.000 1.400.000 1.400.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.400.000 1.400.000 1.400.000 0 0
(3130) 3130-16-0003 Centralizacija Ministrstva za zdravje 01.01.2016 31.12.2023 5.092.771 58,4% 716.010 668.000 616.000 0 0
PVProračunski viri 716.010 668.000 616.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 716.010 668.000 616.000 0 0
(3130) 3130-16-0004 Centralizacija Ministrstva za kulturo 01.01.2016 31.12.2023 2.479.673 59,7% 330.000 330.000 264.000 0 0
PVProračunski viri 330.000 330.000 264.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 330.000 330.000 264.000 0 0
(3130) 3130-16-0005 Centralizacija Ministrstva za finance 01.01.2016 31.12.2023 70.465.185 62,9% 8.494.949 8.730.979 8.655.200 0 0
PVProračunski viri 8.494.949 8.730.979 8.655.200 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 8.494.949 8.730.979 8.655.200 0 0
(3130) 3130-16-0006 Centralizacija Ministrstva za pravosodje 01.01.2016 31.12.2023 2.901.019 58,0% 428.010 414.400 356.000 0 0
PVProračunski viri 428.010 414.400 356.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 428.010 414.400 356.000 0 0
(3130) 3130-16-0007 Centralizacija MGRT 01.01.2016 31.12.2023 5.903.291 61,5% 808.010 770.400 684.000 0 0
PVProračunski viri 808.010 770.400 684.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 808.010 770.400 684.000 0 0
(3130) 3130-17-0014 Centralizacija Statisti čni urad RS 01.01.2017 31.12.2023 10.674.225 56,1% 1.620.010 1.620.000 1.296.000 0 0
PVProračunski viri 1.620.010 1.620.000 1.296.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.620.010 1.620.000 1.296.000 0 0
(3130) 3130-17-0015 Centralizacija USZS 01.01.2017 31.12.2023 159.468 52,7% 25.010 25.000 20.000 0 0
PVProračunski viri 25.010 25.000 20.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 25.010 25.000 20.000 0 0
(3130) 3130-17-0016 Centralizacija Služba vlade za zakonodajo 01.01.2017 31.12.2023 673.412 54,4% 104.010 84.800 103.200 0 0
PVProračunski viri 104.010 84.800 103.200 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 104.010 84.800 103.200 0 0
(3130) 3130-17-0017 Centralizacija SVRK 01.01.2017 31.12.2023 1.119.785 50,7% 174.210 172.760 140.800 0 0
PVProračunski viri 174.210 172.760 140.800 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 174.210 172.760 140.800 0 0
(3130) 3130-17-0019 Centralizacija MKGP 01.01.2017 31.12.2023 20.454.005 55,2% 3.150.010 3.150.000 2.800.000 0 0
PVProračunski viri 3.150.010 3.150.000 2.800.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 3.150.010 3.150.000 2.800.000 0 0
(3130) 3130-17-0020 Centralizacija Ministrstvo za infrastrukturo 01.01.2017 31.12.2023 6.036.788 57,0% 922.810 922.800 745.938 0 0
PVProračunski viri 922.810 922.800 745.938 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 922.810 922.800 745.938 0 0
(3130) 3130-17-0021 Centralizacija Ministrstvo za okolje in prostor 01.01.2017 31.12.2023 20.869.143 54,4% 3.200.010 3.200.000 2.560.000 0 0
PVProračunski viri 3.200.010 3.200.000 2.560.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 3.200.010 3.200.000 2.560.000 0 0
(3130) 3130-17-0022 Centralizacija MDDSZ 01.01.2017 31.12.2023 13.307.202 49,7% 2.400.010 2.400.000 1.504.000 0 0
PVProračunski viri 2.400.010 2.400.000 1.504.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 2.400.010 2.400.000 1.504.000 0 0
Stran 15 od 197 v EUR
(3130) 3130-17-0023 Centralizacija MIZŠ 01.01.2017 31.12.2023 20.034.351 56,1% 2.970.010 2.970.000 2.640.000 0 0
PVProračunski viri 2.970.010 2.970.000 2.640.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 2.970.010 2.970.000 2.640.000 0 0
(3130) 3130-18-0001 Zapuščine brez dedi čev in omejitve dedovanja 01.01.2018 31.12.2023 1.374.667 10,0% 522.000 291.000 280.100 0 0
PVProračunski viri 522.000 291.000 280.100 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 522.000 291.000 280.100 0 0
040202 Upravljanje stanovanj, po čitniških enot in garaž 803.330 2.135.400 1.436.900 0 0
3111-11-S008 Nakupi stanovan j, počitniških enot in opreme 155.000 1.004.300 178.320 0 0
(3130) 3130-20-0016 Investicije stanovanj, po čitniških enot in garaž 09.08.2019 31.12.2023 3.063.620 2.965.400 16,6% 155.000 1.004.300 178.320 0 0
PVProračunski viri 155.000 1.004.300 178.320 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 155.000 1.004.300 178.320 0 0
3130-18-S002 Arbitraža-17. člen ZUVRAS 1.000 1.000 0 0 0
(3130) 3130-18-0008 Arbitraža-finan čna pomoč za nakup nepremi čnine 01.03.2018 31.12.2022 2.117.000 2.002.450 99,9% 1.000 1.000 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.000 1.000 0 0 0
Ukrepi     647.330 1.130.100 1.258.580 0 0
(3130) 3130-20-0003 Upravljanje stanovanj, po čitniških enot in garaž 01.01.2020 31.12.2023 4.849.739 12,7% 647.330 1.130.100 1.258.580 0 0
PVProračunski viri 647.330 1.130.100 1.258.580 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 647.330 1.130.100 1.258.580 0 0
0403 Upravne storitve 80.750.000 80.750.000 300.500 0 0
040301 Upravne storitve v upravnih enotah 80.750.000 80.750.000 300.500 0 0
2030-13-S002 Investici je in invest. vzdrževan je v UE 650.000 650.000 300.000 0 0
(3130) 3130-20-0002 Investicije in inv. vzdrževanje v UE 20/21 17.07.2019 31.12.2021 1.110.000 1.170.000 28,6% 650.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 650.000 0 0 0 0
6201 Upravna enota Ajdovš čina 3.000 0 0 0 0
6202 Upravna enota Brežice 3.000 0 0 0 0
6203 Upravna enota Celje 21.240 0 0 0 0
6204 Upravna enota Cerknica 4.000 0 0 0 0
6205 Upravna enota Črnomelj 17.780 0 0 0 0
6206 Upravna enota Domžale 4.000 0 0 0 0
6207 Upravna enota Dravograd 14.000 0 0 0 0
6208 Upravna enota Gornja Radgona 3.080 0 0 0 0
6209 Upravna enota Grosuplje 14.300 0 0 0 0
6210 Upravna enota Hrastnik 3.000 0 0 0 0
6211 Upravna enota Idrija 4.380 0 0 0 0
6212 Upravna enota Ilirska Bistrica 14.000 0 0 0 0
6213 Upravna enota Izola 5.600 0 0 0 0
6214 Upravna enota Jesenice 4.170 0 0 0 0
6215 Upravna enota Kamnik 4.000 0 0 0 0
6216 Upravna enota Ko čevje 5.150 0 0 0 0
6217 Upravna enota Koper 14.500 0 0 0 0
6218 Upravna enota Kranj 8.050 0 0 0 0
6219 Upravna enota Krško 3.000 0 0 0 0
6220 Upravna enota Laško 3.050 0 0 0 0
6221 Upravna enota Lenart 14.000 0 0 0 0
6222 Upravna enota Lendava 14.000 0 0 0 0
6223 Upravna enota Litija 5.000 0 0 0 0
6224 Upravna enota Ljubljana 203.500 0 0 0 0
6225 Upravna enota Ljutomer 3.100 0 0 0 0
6226 Upravna enota Logatec 3.300 0 0 0 0
6227 Upravna enota Maribor 22.000 0 0 0 0
6228 Upravna enota Metlika 14.200 0 0 0 0
6229 Upravna enota Mozirje 7.470 0 0 0 0
6230 Upravna enota Murska Sobota 5.000 0 0 0 0
6231 Upravna enota Nova Gorica 9.550 0 0 0 0
6232 Upravna enota Novo mesto 8.000 0 0 0 0
6233 Upravna enota Ormož 17.000 0 0 0 0
6234 Upravna enota Pesnica 4.000 0 0 0 0
6235 Upravna enota Piran 21.000 0 0 0 0
6236 Upravna enota Postojna 5.000 0 0 0 0
6237 Upravna enota Ptuj 8.200 0 0 0 0
6238 Upravna enota Radlje ob Dravi 3.000 0 0 0 0
6239 Upravna enota Radov ljica 14.500 0 0 0 0
6240 Upravna enota Ravne na Koroškem 14.000 0 0 0 0
6241 Upravna enota Ribnica 3.100 0 0 0 0
6242 Upravna enota Ruše 4.050 0 0 0 0
6243 Upravna enota Sevnica 3.000 0 0 0 0
6244 Upravna enota Sežana 6.000 0 0 0 0
6245 Upravna enota Slovenj Gradec 3.000 0 0 0 0
Stran 16 od 197 v EUR
6246 Upravna enota Slovenska Bistrica 3.610 0 0 0 0
6247 Upravna enota Slovenske Konjice 15.100 0 0 0 0
6248 Upravna enota Šentjur pri Celju 17.000 0 0 0 0
6249 Upravna enota Škofja Loka 3.000 0 0 0 0
6250 Upravna enota Šmarje pri Jelšah 5.000 0 0 0 0
6251 Upravna enota Tolmin 3.020 0 0 0 0
6252 Upravna enota Trbovlje 4.100 0 0 0 0
6253 Upravna enota Trebnje 3.000 0 0 0 0
6254 Upravna enota Trži č 3.100 0 0 0 0
6255 Upravna enota Velenje 5.000 0 0 0 0
6256 Upravna enota Vrhnika 6.300 0 0 0 0
6257 Upravna enota Zagorje ob Savi 10.500 0 0 0 0
6258 Upravna enota Žalec 3.000 0 0 0 0
(3130) 3130-20-0025 Investicije in investicijsko vzdrževanje UE 22/23 28.07.2020 31.12.2023 950.000 950.000 0,0% 0 650.000 300.000 0 0
PVProračunski viri 0 650.000 300.000 0 0
6201 Upravna enota Ajdovš čina 0 3.000 0 0 0
6202 Upravna enota Brežice 0 3.000 0 0 0
6203 Upravna enota Celje 0 12.240 0 0 0
6204 Upravna enota Cerknica 0 4.000 0 0 0
6205 Upravna enota Črnomelj 0 6.780 0 0 0
6206 Upravna enota Domžale 0 18.000 0 0 0
6207 Upravna enota Dravograd 0 5.000 0 0 0
6208 Upravna enota Gornja Radgona 0 4.080 0 0 0
6209 Upravna enota Grosuplje 0 4.300 0 0 0
6210 Upravna enota Hrastnik 0 4.000 0 0 0
6211 Upravna enota Idrija 0 4.380 0 0 0
6212 Upravna enota Ilirska Bistrica 0 4.000 0 0 0
6213 Upravna enota Izola 0 5.600 0 0 0
6214 Upravna enota Jesenice 0 16.170 0 0 0
6215 Upravna enota Kamnik 0 16.000 0 0 0
6216 Upravna enota Ko čevje 0 5.150 0 0 0
6217 Upravna enota Koper 0 15.500 0 0 0
6218 Upravna enota Kranj 0 9.050 0 0 0
6219 Upravna enota Krško 0 16.000 0 0 0
6220 Upravna enota Laško 0 16.050 0 0 0
6221 Upravna enota Lenart 0 3.000 0 0 0
6222 Upravna enota Lendava 0 14.000 0 0 0
6223 Upravna enota Litija 0 5.000 0 0 0
6224 Upravna enota Ljubljana 0 213.500 300.000 0 0
6225 Upravna enota Ljutomer 0 15.100 0 0 0
6226 Upravna enota Logatec 0 4.300 0 0 0
6227 Upravna enota Maribor 0 32.000 0 0 0
6228 Upravna enota Metlika 0 3.200 0 0 0
6229 Upravna enota Mozirje 0 7.470 0 0 0
6230 Upravna enota Murska Sobota 0 5.000 0 0 0
6231 Upravna enota Nova Gorica 0 10.550 0 0 0
6232 Upravna enota Novo mesto 0 8.000 0 0 0
6233 Upravna enota Ormož 0 5.000 0 0 0
6234 Upravna enota Pesnica 0 4.000 0 0 0
6235 Upravna enota Piran 0 10.000 0 0 0
6236 Upravna enota Postojna 0 5.000 0 0 0
6237 Upravna enota Ptuj 0 8.200 0 0 0
6238 Upravna enota Radlje ob Dravi 0 15.000 0 0 0
6239 Upravna enota Radov ljica 0 4.500 0 0 0
6240 Upravna enota Ravne na Koroškem 0 3.000 0 0 0
6241 Upravna enota Ribnica 0 15.100 0 0 0
6242 Upravna enota Ruše 0 4.050 0 0 0
6243 Upravna enota Sevnica 0 4.000 0 0 0
6244 Upravna enota Sežana 0 16.000 0 0 0
6245 Upravna enota Slovenj Gradec 0 3.000 0 0 0
6246 Upravna enota Slovenska Bistrica 0 3.610 0 0 0
6247 Upravna enota Slovenske Konjice 0 3.100 0 0 0
6248 Upravna enota Šentjur pri Celju 0 6.000 0 0 0
6249 Upravna enota Škofja Loka 0 4.000 0 0 0
6250 Upravna enota Šmarje pri Jelšah 0 5.000 0 0 0
6251 Upravna enota Tolmin 0 3.020 0 0 0
6252 Upravna enota Trbovlje 0 4.100 0 0 0
6253 Upravna enota Trebnje 0 3.000 0 0 0
6254 Upravna enota Trži č 0 3.100 0 0 0
6255 Upravna enota Velenje 0 5.000 0 0 0
6256 Upravna enota Vrhnika 0 6.300 0 0 0
6257 Upravna enota Zagorje ob Savi 0 10.500 0 0 0
6258 Upravna enota Žalec 0 3.000 0 0 0
Stran 17 od 197 v EUR
Ukrepi     80.100.000 80.100.000 500 0 0
(3130) 1711-14-0003 Povračilo škode izbrisanim 18.06.2014 31.12.2022 26.917.406 97,8% 350.000 190.000 0 0 0
PVProračunski viri 350.000 190.000 0 0 0
6201 Upravna enota Ajdovš čina 1.420 1.420 0 0 0
6202 Upravna enota Brežice 4.820 4.820 0 0 0
6203 Upravna enota Celje 10.560 10.560 0 0 0
6204 Upravna enota Cerknica 1.710 1.710 0 0 0
6206 Upravna enota Domžale 1.280 1.280 0 0 0
6208 Upravna enota Gornja Radgona 875 875 0 0 0
6209 Upravna enota Grosuplje 2.710 2.710 0 0 0
6213 Upravna enota Izola 1.240 1.240 0 0 0
6214 Upravna enota Jesenice 10.038 10.038 0 0 0
6215 Upravna enota Kamnik 1.160 1.160 0 0 0
6216 Upravna enota Ko čevje 2.340 2.340 0 0 0
6217 Upravna enota Koper 8.680 8.680 0 0 0
6218 Upravna enota Kranj 9.000 9.000 0 0 0
6219 Upravna enota Krško 2.340 2.340 0 0 0
6223 Upravna enota Litija 4.650 4.650 0 0 0
6224 Upravna enota Ljubljana 220.826 60.826 0 0 0
6226 Upravna enota Logatec 2.640 2.640 0 0 0
6227 Upravna enota Maribor 15.328 15.328 0 0 0
6231 Upravna enota Nova Gorica 3.185 3.185 0 0 0
6232 Upravna enota Novo mesto 3.175 3.175 0 0 0
6234 Upravna enota Pesnica 884 884 0 0 0
6235 Upravna enota Piran 2.650 2.650 0 0 0
6236 Upravna enota Postojna 6.500 6.500 0 0 0
6239 Upravna enota Radov ljica 3.118 3.118 0 0 0
6240 Upravna enota Ravne na Koroškem 2.610 2.610 0 0 0
6241 Upravna enota Ribnica 850 850 0 0 0
6244 Upravna enota Sežana 988 988 0 0 0
6246 Upravna enota Slovenska Bistrica 2.560 2.560 0 0 0
6250 Upravna enota Šmarje pri Jelšah 6.628 6.628 0 0 0
6251 Upravna enota Tolmin 1.250 1.250 0 0 0
6252 Upravna enota Trbovlje 1.660 1.660 0 0 0
6254 Upravna enota Trži č 7.545 7.545 0 0 0
6255 Upravna enota Velenje 1.960 1.960 0 0 0
6256 Upravna enota Vrhnika 1.170 1.170 0 0 0
6257 Upravna enota Zagorje ob Savi 1.650 1.650 0 0 0
(3130) 3130-20-0001 Nudenje upravnih storitev strankam na UE 20/21 01.01.2020 31.12.2021 160.820.277 45,7% 79.750.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 79.750.000 0 0 0 0
6201 Upravna enota Ajdovš čina 1.060.100 0 0 0 0
6202 Upravna enota Brežice 1.219.100 0 0 0 0
6203 Upravna enota Celje 3.000.400 0 0 0 0
6204 Upravna enota Cerknica 899.700 0 0 0 0
6205 Upravna enota Črnomelj 1.103.600 0 0 0 0
6206 Upravna enota Domžale 1.532.500 0 0 0 0
6207 Upravna enota Dravograd 507.000 0 0 0 0
6208 Upravna enota Gornja Radgona 1.029.600 0 0 0 0
6209 Upravna enota Grosuplje 1.211.500 0 0 0 0
6210 Upravna enota Hrastnik 589.500 0 0 0 0
6211 Upravna enota Idrija 706.000 0 0 0 0
6212 Upravna enota Ilirska Bistrica 732.600 0 0 0 0
6213 Upravna enota Izola 1.054.000 0 0 0 0
6214 Upravna enota Jesenice 1.216.900 0 0 0 0
6215 Upravna enota Kamnik 1.074.700 0 0 0 0
6216 Upravna enota Ko čevje 848.900 0 0 0 0
6217 Upravna enota Koper 2.025.600 0 0 0 0
6218 Upravna enota Kranj 2.892.700 0 0 0 0
6219 Upravna enota Krško 1.291.300 0 0 0 0
6220 Upravna enota Laško 809.000 0 0 0 0
6221 Upravna enota Lenart 818.200 0 0 0 0
6222 Upravna enota Lendava 1.218.600 0 0 0 0
6223 Upravna enota Litija 864.200 0 0 0 0
6224 Upravna enota Ljubljana 10.320.000 0 0 0 0
6225 Upravna enota Ljutomer 780.800 0 0 0 0
6226 Upravna enota Logatec 757.000 0 0 0 0
6227 Upravna enota Maribor 4.599.000 0 0 0 0
6228 Upravna enota Metlika 593.100 0 0 0 0
6229 Upravna enota Mozirje 727.800 0 0 0 0
6230 Upravna enota Murska Sobota 2.241.700 0 0 0 0
6231 Upravna enota Nova Gorica 2.363.100 0 0 0 0
6232 Upravna enota Novo mesto 2.491.200 0 0 0 0
6233 Upravna enota Ormož 822.800 0 0 0 0
6234 Upravna enota Pesnica 906.100 0 0 0 0
Stran 18 od 197 v EUR
6235 Upravna enota Piran 1.000.300 0 0 0 0
6236 Upravna enota Postojna 998.400 0 0 0 0
6237 Upravna enota Ptuj 2.260.400 0 0 0 0
6238 Upravna enota Radlje ob Dravi 687.000 0 0 0 0
6239 Upravna enota Radov ljica 1.269.200 0 0 0 0
6240 Upravna enota Ravne na Koroškem 1.067.200 0 0 0 0
6241 Upravna enota Ribnica 661.800 0 0 0 0
6242 Upravna enota Ruše 819.300 0 0 0 0
6243 Upravna enota Sevnica 832.400 0 0 0 0
6244 Upravna enota Sežana 1.097.000 0 0 0 0
6245 Upravna enota Slovenj Gradec 868.700 0 0 0 0
6246 Upravna enota Slovenska Bistrica 1.201.700 0 0 0 0
6247 Upravna enota Slovenske Konjice 958.000 0 0 0 0
6248 Upravna enota Šentjur pri Celju 838.500 0 0 0 0
6249 Upravna enota Škofja Loka 1.293.400 0 0 0 0
6250 Upravna enota Šmarje pri Jelšah 1.402.800 0 0 0 0
6251 Upravna enota Tolmin 932.200 0 0 0 0
6252 Upravna enota Trbovlje 760.500 0 0 0 0
6253 Upravna enota Trebnje 898.100 0 0 0 0
6254 Upravna enota Trži č 781.600 0 0 0 0
6255 Upravna enota Velenje 1.623.200 0 0 0 0
6256 Upravna enota Vrhnika 910.900 0 0 0 0
6257 Upravna enota Zagorje ob Savi 872.100 0 0 0 0
6258 Upravna enota Žalec 1.407.000 0 0 0 0
(3130) 3130-20-0024 Nudenje upravnih storitev strankam na UE 22/23 01.01.2022 31.12.2023 79.910.500 0,0% 0 79.910.000 500 0 0
PVProračunski viri 0 79.910.000 500 0 0
6201 Upravna enota Ajdovš čina 0 1.060.100 0 0 0
6202 Upravna enota Brežice 0 1.219.100 0 0 0
6203 Upravna enota Celje 0 3.000.400 0 0 0
6204 Upravna enota Cerknica 0 899.700 0 0 0
6205 Upravna enota Črnomelj 0 1.103.600 0 0 0
6206 Upravna enota Domžale 0 1.532.500 0 0 0
6207 Upravna enota Dravograd 0 507.000 0 0 0
6208 Upravna enota Gornja Radgona 0 1.029.600 0 0 0
6209 Upravna enota Grosuplje 0 1.211.500 0 0 0
6210 Upravna enota Hrastnik 0 589.500 0 0 0
6211 Upravna enota Idrija 0 706.000 0 0 0
6212 Upravna enota Ilirska Bistrica 0 732.600 0 0 0
6213 Upravna enota Izola 0 1.054.000 0 0 0
6214 Upravna enota Jesenice 0 1.216.900 0 0 0
6215 Upravna enota Kamnik 0 1.074.700 0 0 0
6216 Upravna enota Ko čevje 0 848.900 0 0 0
6217 Upravna enota Koper 0 2.025.600 0 0 0
6218 Upravna enota Kranj 0 2.892.700 0 0 0
6219 Upravna enota Krško 0 1.291.300 0 0 0
6220 Upravna enota Laško 0 809.000 0 0 0
6221 Upravna enota Lenart 0 818.200 0 0 0
6222 Upravna enota Lendava 0 1.218.600 0 0 0
6223 Upravna enota Litija 0 864.200 500 0 0
6224 Upravna enota Ljubljana 0 10.480.000 0 0 0
6225 Upravna enota Ljutomer 0 780.800 0 0 0
6226 Upravna enota Logatec 0 757.000 0 0 0
6227 Upravna enota Maribor 0 4.599.000 0 0 0
6228 Upravna enota Metlika 0 593.100 0 0 0
6229 Upravna enota Mozirje 0 727.800 0 0 0
6230 Upravna enota Murska Sobota 0 2.241.700 0 0 0
6231 Upravna enota Nova Gorica 0 2.363.100 0 0 0
6232 Upravna enota Novo mesto 0 2.491.200 0 0 0
6233 Upravna enota Ormož 0 822.800 0 0 0
6234 Upravna enota Pesnica 0 906.100 0 0 0
6235 Upravna enota Piran 0 1.000.300 0 0 0
6236 Upravna enota Postojna 0 998.400 0 0 0
6237 Upravna enota Ptuj 0 2.260.400 0 0 0
6238 Upravna enota Radlje ob Dravi 0 687.000 0 0 0
6239 Upravna enota Radov ljica 0 1.269.200 0 0 0
6240 Upravna enota Ravne na Koroškem 0 1.067.200 0 0 0
6241 Upravna enota Ribnica 0 661.800 0 0 0
6242 Upravna enota Ruše 0 819.300 0 0 0
6243 Upravna enota Sevnica 0 832.400 0 0 0
6244 Upravna enota Sežana 0 1.097.000 0 0 0
6245 Upravna enota Slovenj Gradec 0 868.700 0 0 0
6246 Upravna enota Slovenska Bistrica 0 1.201.700 0 0 0
6247 Upravna enota Slovenske Konjice 0 958.000 0 0 0
6248 Upravna enota Šentjur pri Celju 0 838.500 0 0 0
Stran 19 od 197 v EUR
6249 Upravna enota Škofja Loka 0 1.293.400 0 0 0
6250 Upravna enota Šmarje pri Jelšah 0 1.402.800 0 0 0
6251 Upravna enota Tolmin 0 932.200 0 0 0
6252 Upravna enota Trbovlje 0 760.500 0 0 0
6253 Upravna enota Trebnje 0 898.100 0 0 0
6254 Upravna enota Trži č 0 781.600 0 0 0
6255 Upravna enota Velenje 0 1.623.200 0 0 0
6256 Upravna enota Vrhnika 0 910.900 0 0 0
6257 Upravna enota Zagorje ob Savi 0 872.100 0 0 0
6258 Upravna enota Žalec 0 1.407.000 0 0 0
0404 Druge skupne administrativne službe 23.816.741 23.826.740 2.581.993 0 0
040401 Urejanje in organizacija javne uprave 22.934.997 22.944.997 1.700.250 0 0
3130-17-S003 Jezikovno usposabl janje 45.868 43.868 12.000 0 0
(3130) 3130-19-0015 Frankofonija-usposabljanje francoš čine 2019 - 2022 30.08.2019 28.02.2023 248.512 283.488 8,3% 45.868 43.868 12.000 0 0
PVProračunski viri 45.868 43.868 12.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 45.868 43.868 12.000 0 0
Ukrepi     22.889.129 22.901.129 1.688.250 0 0
(3130) 3111-11-0015 Izvajanje sej US, Komisije za pritožbe in PNK 01.01.2011 31.12.2023 175.949 45,5% 35.000 35.000 15.000 0 0
PVProračunski viri 35.000 35.000 15.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 35.000 35.000 15.000 0 0
(3130) 3111-11-0018 Organizacija usposabljanj in strokovnih izpitov 01.01.2011 31.12.2023 5.838.437 69,9% 574.132 586.132 330.000 0 0
PVProračunski viri 574.132 586.132 330.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 574.132 586.132 330.000 0 0
(3130) 3130-15-0001 Podporna dejavnost in administracija 01.01.2015 31.12.2023 143.192.316 66,0% 22.279.997 22.279.997 1.343.250 0 0
PVProračunski viri 22.279.997 22.279.997 1.343.250 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 22.279.997 22.279.997 1.343.250 0 0
040402 Nadzor na podro čju javne uprave 881.744 881.744 881.744 0 0
Ukrepi     881.744 881.744 881.744 0 0
(3131) 3112-11-0001 Inšpekcijski nadzor in izvrševanje odlo čb 01.01.2011 31.12.2023 9.228.637 70,5% 881.744 881.744 881.744 0 0
PVProračunski viri 881.744 881.744 881.744 0 0
3131 Inšpektorat za javni sektor 881.744 881.744 881.744 0 0
05ZNANOST IN INFORMACIJSKA DRUŽBA 550.537.561 416.458.281 282.821.537 74.192.350 103.355.883
tehnologije515.000 530.000 250.000 200.000 200.000
in kulturo - UNESCO515.000 530.000 250.000 200.000 200.000
3211-11-S027 Programi UNESCO 35.000 50.000 50.000 0 0
(3330) 3330-20-0002 Sodelovanje UNESCO 03.01.2020 31.12.2023 164.305 200.000 0,0% 35.000 50.000 50.000 0 0
PVProračunski viri 35.000 50.000 50.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 35.000 50.000 50.000 0 0
Ukrepi     480.000 480.000 200.000 200.000 200.000
(3330) 3211-11-0050 Izvajanje programa Unesco 01.01.2011 31.12.2022 2.707.403 71,9% 280.000 280.000 0 0 0
PVProračunski viri 280.000 280.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 280.000 280.000 0 0 0
(3330) 3330-20-0003 Center za umetno inteligenco (IRCAI) 01.01.2020 31.12.2025 1.200.000 0,0% 200.000 200.000 200.000 200.000 200.000
PVProračunski viri 200.000 200.000 200.000 200.000 200.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 200.000 200.000 200.000 200.000 200.000
0502 Znanstveno raziskovalna dejavnost 327.188.033 316.901.578 235.648.983 56.186.278 85.138.455
050201 Raziskovalni programi in projekti 300.912.187 289.872.975 227.711.212 49.590.707 1.986.222
1541-15-S002 Krepitev infrastrukture za raziskave in inovaci je 75.550.939 42.511.727 2.466.284 0 0
 EP (1541) 1541-15-0001 Krepitev infrastrukture za raziskave in inovacije 16.12.2014 31.12.2023 38.689.510 0,0% 14.066.762 18.724.090 2 0 0
PVProračunski viri 14.066.762 18.724.090 2 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 12.478.860 17.941.987 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.587.900 782.100 0 0 0
(3330) 3330-16-1105 Izkoriščanje potenciala biomase 13.05.2016 31.12.2021 7.546.153 8.628.908 101,6% 382.254 0 0 0 0
PVProračunski viri 261.781 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 261.781 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 120.472 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1112 Center odli čnosti za raziskave in inovacije 08.11.2017 31.12.2022 39.031.110 39.031.110 33,4% 12.593.949 6.287.803 0 0 0
PVProračunski viri 11.400.166 6.287.803 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 11.400.166 6.287.803 0 0 0
Stran 20 od 197 v EUR
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 484.228 0 0 0 0
BUILDING AND CIVIL ENGINEERING INSTITUTE484.228 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 709.555 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1113 Les in leseni izdelki v življenjski dobi-Woolf 27.02.2018 31.12.2022 2.793.995 2.945.250 51,2% 965.160 285.915 0 0 0
PVProračunski viri 559.573 149.611 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 559.573 149.611 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 405.587 136.304 0 0 0
(3330) 3330-18-1114 Frakcioniranje sirotkinih proteinov-Laktika 13.04.2018 31.12.2022 2.325.911 2.452.144 53,3% 736.313 303.698 0 0 0
PVProračunski viri 488.086 182.218 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 488.086 182.218 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 248.227 121.480 0 0 0
(3330) 3330-18-1115 Nova generacija genske terapije SmartGene 01.03.2018 31.12.2021 2.506.311 2.736.285 65,4% 760.795 0 0 0 0
PVProračunski viri 535.559 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 535.559 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 225.236 0 0 0 0
2777 ONKOLOŠKI INŠTITUT LJUBLJANA 225.236 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1116 Razvoj naprednega orodnega jekla RANO&STEEL 16.04.2018 31.12.2021 2.288.671 2.620.975 75,7% 556.325 0 0 0 0
PVProračunski viri 139.081 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 139.081 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 417.244 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1117 EKO plazemska obdelava semen- PLASMA 01.03.2018 31.12.2022 2.545.921 2.648.835 44,8% 893.818 272.571 0 0 0
PVProračunski viri 586.625 170.331 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 586.625 170.331 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 307.193 102.241 0 0 0
(3330) 3330-18-1118 Učinkovitejši elektromotor-MOTZART 01.03.2018 31.12.2022 2.962.694 3.156.168 46,7% 981.418 361.898 0 0 0
PVProračunski viri 598.074 209.080 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 598.074 209.080 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 383.343 152.818 0 0 0
(3330) 3330-18-1119 Napredni senzorski sistemi EAGLE 01.03.2018 31.12.2022 2.725.362 2.911.013 50,8% 964.638 319.025 0 0 0
PVProračunski viri 628.724 166.740 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 628.724 166.740 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 335.913 152.285 0 0 0
(3330) 3330-18-1120 Integrirana pametna opornica-WI BRANT 27.02.2018 31.12.2021 2.408.347 2.560.000 63,5% 768.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 460.800 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 460.800 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 307.200 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1121 Integracija navigacije -ION 12.04.2018 31.12.2021 2.318.136 2.438.000 41,1% 849.708 0 0 0 0
PVProračunski viri 506.352 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 506.352 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 343.356 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1122 Razvoj samoadaptivnih gosp. aparatov-SPOT 01.03.2018 31.12.2021 2.684.890 3.009.938 75,3% 647.992 0 0 0 0
PVProračunski viri 343.868 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 343.868 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 304.124 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1123 Inteligentni sistemi za kontrolo - ROBKONCEL 01.03.2018 31.12.2021 3.103.433 3.296.650 43,4% 875.745 0 0 0 0
PVProračunski viri 430.359 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 430.359 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 445.386 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1124 Modeliranje procesiranja Al zlitin-MARTIN 01.03.2018 31.12.2022 2.666.090 2.911.122 60,2% 782.472 192.667 0 0 0
PVProračunski viri 481.238 119.850 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 481.238 119.850 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 301.234 72.817 0 0 0
(3330) 3330-18-1125 Doseganje čistosti jekel- ČMRLJ 11.04.2018 31.12.2021 3.128.661 3.320.698 48,9% 1.127.333 0 0 0 0
PVProračunski viri 591.728 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 591.728 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 535.605 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1126 Napredni materiali za prenos mo či-MAPgears 02.03.2018 31.12.2022 2.675.596 2.710.338 37,8% 1.022.773 281.525 0 0 0
PVProračunski viri 685.765 170.186 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 685.765 170.186 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 337.008 111.339 0 0 0
(3330) 3330-18-1127 Razvoj generatorjev za pretvorbo energ. -OSCI-GEN 27.02.2018 31.12.2022 2.671.454 2.816.297 34,7% 1.066.187 366.744 0 0 0
PVProračunski viri 631.593 213.105 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 631.593 213.105 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 434.594 153.639 0 0 0
Stran 21 od 197 v EUR
(3330) 3330-18-1128 Razvoj bio-butiliranih amino smol-Bambi 01.03.2018 31.12.2022 2.636.907 2.580.034 31,2% 1.053.495 319.884 0 0 0
PVProračunski viri 632.263 180.520 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 632.263 180.520 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 421.233 139.364 0 0 0
(3330) 3330-18-1129 Turizem 4.0 obogatene turisti čne izkušnje 01.03.2018 31.12.2021 2.125.330 2.319.240 56,6% 311.850 0 0 0 0
PVProračunski viri 275.814 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 275.814 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 36.036 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1130 Baterija visokih obremenitev-3H Baterije 02.03.2018 31.12.2021 1.453.563 1.545.275 45,4% 515.092 0 0 0 0
PVProračunski viri 381.067 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 381.067 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 134.024 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1131 Storitve za varnost v omrežjih 5G Varnost 01.03.2018 31.12.2022 2.808.202 3.024.274 39,7% 1.051.378 133.400 0 0 0
PVProračunski viri 609.897 60.910 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 609.897 60.910 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 441.481 72.490 0 0 0
(3330) 3330-18-1132 Optimizacija polimernih izdelkov-CoSiMA 01.03.2018 31.12.2022 2.720.762 2.964.188 38,9% 839.853 271.717 0 0 0
PVProračunski viri 533.550 172.619 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 533.550 172.619 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 306.303 99.098 0 0 0
(3330) 3330-18-1133 Robotizirana delovna mesta - ROBOTOOL-1 01.03.2018 31.12.2021 2.683.502 2.888.453 56,9% 962.722 0 0 0 0
PVProračunski viri 661.324 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 661.324 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 301.398 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1134 Multifunkcijski ovoj objektov- DOM+ 02.03.2018 31.12.2022 2.868.708 2.983.276 30,2% 1.071.130 393.075 0 0 0
PVProračunski viri 673.756 200.541 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 673.756 200.541 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 397.375 192.534 0 0 0
(3330) 3330-18-1135  Izločanje antibiotikov - AB FREE 01.03.2018 31.12.2022 2.747.480 2.964.010 42,8% 889.525 414.331 0 0 0
PVProračunski viri 618.137 211.473 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 618.137 211.473 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 271.388 202.858 0 0 0
(3330) 3330-18-1136 Napredni materiali-NexGenHVEC 01.03.2018 31.12.2022 2.408.230 2.608.941 46,6% 752.044 121.379 0 0 0
PVProračunski viri 399.726 60.270 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 399.726 60.270 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 352.318 61.109 0 0 0
(3330) 3330-18-1137 Nadgradnja raziskovalnih infrastruktur- HPC RIVR 29.05.2018 31.12.2021 20.247.190 20.281.810 25,4% 9.233.736 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.231.626 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 9.231.626 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.110 0 0 0 0
7090 UNIVERZA V MARIBORU 2.110 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1138 Raziskovalci na za četku kariere 2.1 29.03.2019 31.12.2022 7.310.877 8.069.148 29,9% 2.460.804 1.435.469 0 0 0
PVProračunski viri 2.460.804 1.435.469 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.460.804 1.435.469 0 0 0
(3330) 3330-19-1139 Razvoj raziskovalne infrastrukture CLARIN 11.01.2019 31.12.2021 528.271 477.933 43,2% 152.315 0 0 0 0
PVProračunski viri 91.700 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 91.700 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 60.615 0 0 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 60.615 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1142 Razvoj raziskovalne infrastrukture EPOS 19.11.2018 31.12.2021 1.826.964 1.826.964 30,0% 396.284 0 0 0 0
PVProračunski viri 396.284 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 396.284 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1143 Razvoj raziskovalne infrastrukture LifeWatch 16.11.2018 31.12.2021 3.299.977 3.299.977 30,0% 2.251.648 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.251.648 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.251.648 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1144 Razvoj raziskovalne infrastrukture EATRIS 20.11.2018 31.12.2021 2.208.000 2.368.000 22,3% 20.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 20.000 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1145 Razvoj raziskovalne infrastrukture ELIKSIR 20.11.2018 31.12.2021 5.276.005 5.288.546 30,2% 2.421.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.421.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.421.000 0 0 0 0
(3330) 3330-20-1146 Biotehnološko sti čišče NIB-1. faza 24.10.2017 31.12.2023 20.777.441 20.777.441 3,9% 7.450.923 9.724.943 2.466.282 0 0
PVProračunski viri 7.450.923 9.724.943 2.466.282 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.450.923 9.724.943 2.466.282 0 0
Stran 22 od 197 v EUR
(3340) 3340-19-0051 Mreža centrov raziskovalnih umetnosti in kulture 22.02.2019 31.12.2022 3.315.000 4.500.000 18,5% 1.037.500 500.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.037.500 500.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.037.500 500.000 0 0 0
(3340) 3340-19-0053 Platforma za sodobno raziskovalno umetnost 22.02.2019 31.12.2022 3.315.000 4.500.000 17,6% 1.037.500 500.000 0 0 0
(3340) 3340-20-0048 Razvoj slovenš čine v digitalnem okolju 12.02.2020 31.12.2022 3.702.493 4.002.493 0,0% 1.600.500 1.301.593 0 0 0
PVProračunski viri 1.600.000 1.300.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.600.000 1.300.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 500 1.593 0 0 0
3330-19-S001 Financiran je RRD 225.244.928 247.244.928 225.244.928 49.590.707 1.986.222
(3330) 3330-19-0001 Usposabljanje in razvoj znans kadrov 2019-2022 01.01.2019 31.12.2023 137.749.128 140.700.000 36,5% 28.181.159 28.181.159 28.181.159 0 0
PVProračunski viri 28.181.159 28.181.159 28.181.159 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 28.181.159 28.181.159 28.181.159 0 0
(3330) 3330-19-0002 Raziskovalna dejavnost 2019-2022 01.01.2019 31.12.2023 668.007.562 642.400.000 30,8% 140.189.349 162.189.349 140.189.349 0 0
PVProračunski viri 140.189.349 162.189.349 140.189.349 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 140.189.349 162.189.349 140.189.349 0 0
(3330) 3330-19-0003 Ustanoviteljske obv in infrast prog.2019-2022 01.01.2019 31.12.2024 231.217.656 243.050.000 32,1% 38.504.485 38.504.485 38.504.485 38.504.485 0
PVProračunski viri 38.504.485 38.504.485 38.504.485 38.504.485 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 38.504.485 38.504.485 38.504.485 38.504.485 0
(3330) 3330-19-0004 Mednarodno znanstveno sodelovanje 2019-2022- ARRS 01.01.2019 31.12.2025 14.106.078 16.150.000 25,2% 1.986.222 1.986.222 1.986.222 1.986.222 1.986.222
PVProračunski viri 1.986.222 1.986.222 1.986.222 1.986.222 1.986.222
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.986.222 1.986.222 1.986.222 1.986.222 1.986.222
(3330) 3330-19-0005 Znanstvena literatura in OSIC 2019-2022 01.01.2019 31.12.2023 37.222.387 32.500.000 27,5% 7.283.713 7.283.713 7.283.713 0 0
PVProračunski viri 7.283.713 7.283.713 7.283.713 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.283.713 7.283.713 7.283.713 0 0
(3330) 3330-19-0006 Raziskovalna oprema 2019-2022 01.01.2019 31.12.2024 45.600.001 53.500.000 12,3% 9.100.000 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0
PVProračunski viri 9.100.000 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 9.100.000 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0
Ukrepi     116.320 116.320 0 0 0
(3330) 3330-19-0009 Podporne aktivnosti znanosti 2019-2022 01.01.2019 31.12.2022 422.640 38,3% 116.320 116.320 0 0 0
PVProračunski viri 116.320 116.320 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 116.320 116.320 0 0 0
050202 Mednarodne aktivnosti na podro čju znanosti 10.887.434 13.256.621 4.997.019 3.654.819 0
3211-11-S015 Mednarodno sodelovan je in okvirni pro grami EU 3.726.237 6.242.143 4.585.486 3.654.819 0
 EP (3330) 3330-18-0023 EU aktivnosti na podro čju znanosti 2020-2024 24.08.2017 31.12.2024 18.561.299 0,0% 3.430.456 6.242.143 4.585.486 3.654.819 0
PVProračunski viri 3.430.456 6.242.143 4.585.486 3.654.819 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.430.456 6.242.143 4.585.486 3.654.819 0
(3330) 3330-14-0007 Mednarodno znanstveno sodelovanje MIZŠ 19.08.2013 31.12.2021 11.275.289 12.609.644 97,0% 85.667 0 0 0 0
PVProračunski viri 85.667 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 85.667 0 0 0 0
(3330) 3330-15-0018 EU aktivnosti na podro čju znanosti 12.01.2015 31.12.2021 2.361.755 2.500.000 61,3% 210.114 0 0 0 0
PVProračunski viri 210.114 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 210.114 0 0 0 0
3330-19-S002 Projekti ERA s podro čja biotehnolo gije 451.333 451.333 69.333 0 0
(3330) 3330-20-5001 Sintetične mikrobne skupnosti za limonen izdelke 13.12.2018 31.03.2023 1.354.000 1.354.000 0,0% 451.333 451.333 69.333 0 0
PVProračunski viri 69.333 69.333 69.333 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 69.333 69.333 69.333 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 382.000 382.000 0 0 0
3330-19-S003 Projekti ERA s podro čja medicine 1.544.733 1.531.014 0 0 0
(3330) 3330-20-5002 Raziskava o diagnostiki nevroendokrinih novotvorb 26.07.2018 30.06.2022 690.843 690.843 0,0% 230.281 230.281 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 70.000 70.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 160.281 160.281 0 0 0
(3330) 3330-20-5003 Personaliziran pristop do zdravil za alergijo 24.07.2018 30.06.2022 1.564.629 1.564.629 0,0% 521.543 521.543 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 451.543 451.543 0 0 0
(3330) 3330-20-5005 Biomolekularne analize za zdravljenje acne inversa 13.07.2018 30.04.2022 2.365.008 2.378.727 0,0% 792.909 779.190 0 0 0
PVProračunski viri 70.000 56.281 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 70.000 56.281 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 722.909 722.909 0 0 0
Stran 23 od 197 v EUR
3330-19-S004 Projekti s podro čja človeških mož ganov in grafena 1.025.348 892.348 342.200 0 0
(3330) 3330-20-5004 Laserska izdelava grafenskih elektrod 12.02.2020 31.12.2023 1.237.600 1.237.600 0,0% 412.533 412.533 69.200 0 0
PVProračunski viri 69.200 69.200 69.200 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 69.200 69.200 69.200 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 343.333 343.333 0 0 0
(3330) 3330-20-5006 Električno vodeni feromagnetizem v polprevodnikih 12.02.2020 31.12.2023 1.000.550 1.000.550 0,0% 333.517 200.517 203.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 263.517 130.517 133.000 0 0
(3330) 3330-20-5007 Premazi in hibridi za zaznavanja tlaka 12.02.2020 31.12.2023 837.894 837.894 0,0% 279.298 279.298 70.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 209.298 209.298 0 0 0
3330-20-S001 ForestValue - ERA gozdarstvo in lesarstvo 4.039.783 4.039.783 0 0 0
(3330) 3330-20-5008 Mali gozdovi - veliki igralci 14.08.2018 31.01.2022 1.810.259 1.818.600 3,4% 606.200 606.200 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 536.200 536.200 0 0 0
(3330) 3330-20-5009 Uporaba drobnega lesa 14.08.2018 09.02.2022 1.222.101 1.225.000 5,5% 408.333 408.333 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 338.333 338.333 0 0 0
(3330) 3330-20-5010 Križno laminirane lesne konstrukcije 13.08.2018 09.02.2022 1.312.314 1.312.314 5,3% 437.438 437.438 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 367.438 367.438 0 0 0
(3330) 3330-20-5011 Inovativno oblikovanje lesenih gradbenih komponent 14.08.2018 28.02.2022 2.362.343 2.364.492 2,9% 788.164 788.164 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 718.164 718.164 0 0 0
(3330) 3330-20-5012 Inovativne strategije upravljanja gozdov 14.08.2018 30.04.2022 1.620.576 1.620.576 4,3% 540.192 540.192 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 470.192 470.192 0 0 0
(3330) 3330-20-5013 Odziv visokih lesenih stavb na veter 13.08.2018 28.02.2022 2.020.495 2.023.425 3,3% 674.475 674.475 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 604.475 604.475 0 0 0
(3330) 3330-20-5014 Specifikacija u činkovitosti lesa 14.08.2018 28.02.2022 1.752.330 1.754.941 3,8% 584.980 584.980 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 514.980 514.980 0 0 0
Ukrepi     100.000 100.000 0 0 0
(3330) 3211-11-0018 Mednarodne aktivnosti na podro čju znanosti 01.01.2011 31.12.2022 16.318.495 98,6% 100.000 100.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 100.000 100.000 0 0 0
umetnosti640.000 640.000 0 0 0
Ukrepi     640.000 640.000 0 0 0
(3911) 3911-11-0001 Znanstveno raziskovalni center 01.01.2011 31.12.2022 5.741.285 75,9% 640.000 640.000 0 0 0
PVProračunski viri 640.000 640.000 0 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 640.000 640.000 0 0 0
050204 Podpora raziskovalni infrastrukturi 14.748.412 13.131.982 2.940.752 2.940.752 83.152.234
3211-11-S008 Sofinanciran je investici j v raziskov. de javnosti 2.604.151 3.344.705 2.473.764 2.473.764 82.558.258
 EP (3330) 3330-18-0003 Nove investicije na podro čju znanosti 01.01.2018 31.12.2024 8.508.605 0,0% 465.500 3.078.009 2.473.764 2.473.764 0
PVProračunski viri 465.500 3.078.009 2.473.764 2.473.764 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 465.500 3.078.009 2.473.764 2.473.764 0
(3330) 3211-06-0004 Kmetijski inštitut Slovenije-Jablje 18.04.2011 31.12.2027 35.424.089 35.424.088 3,3% 50.000 0 0 0 34.199.028
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 50.000 0 0 0 34.199.028
3482 KMETIJSKI INŠTITUT SLOVENIJE 50.000 0 0 0 34.199.028
Stran 24 od 197 v EUR
(3330) 3211-11-0038 Center za nove tehnologije-IJS-2.faza-leasing 03.02.2011 31.12.2039 21.507.487 21.507.487 9,9% 330.000 0 0 0 19.022.601
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 330.000 0 0 0 19.022.601
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 330.000 0 0 0 19.022.601
(3330) 3330-18-0061 Izgradnja Centra znanosti 22.12.2017 31.12.2028 31.185.279 26.102.483 3,1% 1.758.651 266.696 0 0 27.378.366
PVProračunski viri 1.758.651 266.696 0 0 27.378.366
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.758.651 266.696 0 0 27.378.366
3211-11-S014 Podpora raziskovalni infrastrukturi 2.851.834 494.850 296.988 296.988 593.976
(3330) 3211-09-0005 Podpora raziskovalni infrastrukturi 16.10.2007 31.12.2022 25.777.483 21.481.236 90,5% 2.404.846 47.862 0 0 0
PVProračunski viri 2.404.846 47.862 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.404.846 47.862 0 0 0
(3330) 3330-18-0021 Investicije v opremo na ARRS 2018-2021 18.08.2017 31.12.2022 943.670 1.140.000 36,9% 150.000 150.000 0 0 0
PVProračunski viri 150.000 150.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 150.000 150.000 0 0 0
(3330) 3330-20-8203 Oprema za delovanje IZUM 2021-2024 10.08.2020 31.12.2026 1.781.928 2.000.000 0,0% 296.988 296.988 296.988 296.988 593.976
PVProračunski viri 296.988 296.988 296.988 296.988 593.976
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 296.988 296.988 296.988 296.988 593.976
Ukrepi     9.292.427 9.292.427 170.000 170.000 0
(3330) 3211-11-0026 Delovanje ARRS 01.01.2011 31.12.2022 39.651.081 78,8% 3.915.427 3.915.427 0 0 0
PVProračunski viri 3.915.427 3.915.427 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.915.427 3.915.427 0 0 0
(3330) 3211-11-0027 Delovanje IZUM in informacijska infrastruktura 01.01.2011 31.12.2022 54.083.329 80,6% 5.047.000 5.047.000 0 0 0
PVProračunski viri 5.047.000 5.047.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 5.047.000 5.047.000 0 0 0
(3330) 3211-11-0030 Promocija programov, recenzije in ekspertize 01.01.2011 31.12.2022 1.414.435 73,8% 160.000 160.000 0 0 0
PVProračunski viri 160.000 160.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 160.000 160.000 0 0 0
(3330) 3330-17-0002 Ravnanje s stvarnim premoženjem - znanost 01.01.2017 31.12.2024 1.325.158 42,9% 170.000 170.000 170.000 170.000 0
PVProračunski viri 170.000 170.000 170.000 170.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 170.000 170.000 170.000 170.000 0
0503Človeški viri v podporo znanosti 3.344.627 3.363.627 236.154 175.265 386.660
050301 Podporna dejavnost Sloven ske akademije znanosti in umetnosti 1.644.627 1.663.627 236.154 175.265 386.660
3911-11-S001 Investici je SAZU 128.148 122.148 195.854 153.165 386.660
 EP (3911) 3911-20-0001 Vlaganja v osnovna sredstva 2021 do 2024 06.08.2019 31.12.2024 90.000 0,0% 0 0 50.000 40.000 0
PVProračunski viri 0 0 50.000 40.000 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 0 0 50.000 40.000 0
(3911) 3911-13-0001 Investicijsko vzdrževanje objektov 2014-2017 22.02.2012 31.12.2023 133.169 160.000 55,2% 19.228 11.228 15.000 0 0
PVProračunski viri 19.228 11.228 15.000 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 19.228 11.228 15.000 0 0
(3911) 3911-14-0001 Nabave knjig in arhivskega gradiva 2014-2018 19.02.2013 31.12.2024 47.942 58.000 53,5% 4.000 4.000 6.689 7.000 0
PVProračunski viri 4.000 4.000 6.689 7.000 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 4.000 4.000 6.689 7.000 0
(3911) 3911-17-0001 Manjše nabave OS 2018-2021 30.06.2016 31.12.2024 158.731 192.000 47,0% 15.000 15.500 35.000 17.000 0
PVProračunski viri 15.000 15.500 35.000 17.000 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 15.000 15.500 35.000 17.000 0
(3911) 3911-18-0003 Rekonstrukcija Finžgarjeve hiše 30.03.2018 31.12.2028 914.006 914.006 9,9% 89.920 91.420 89.165 89.165 386.660
PVProračunski viri 89.920 91.420 89.165 89.165 356.660
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 89.920 91.420 89.165 89.165 356.660
3911-11-S002 Donaci je SAZU 29.007 35.400 40.300 22.100 0
(3911) 3911-07-0001 Sestanki in posveti 24.08.2006 31.12.2021 15.550 18.500 63,0% 4.761 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.761 0 0 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 4.761 0 0 0 0
(3911) 3911-07-0004 Odkup umetniških del 24.11.2006 31.12.2021 98.421 110.000 98,9% 581 0 0 0 0
PVProračunski viri 581 0 0 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 581 0 0 0 0
(3911) 3911-19-0001 Znanstvena periodika SAZU 20.12.2018 31.12.2023 47.702 50.000 28,8% 9.465 12.000 8.500 0 0
PVProračunski viri 9.465 12.000 8.500 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 9.465 12.000 8.500 0 0
(3911) 3911-19-0002 Urejanje zapuš čin 05.08.2019 31.12.2024 108.500 110.000 4,5% 14.200 23.400 31.800 22.100 0
PVProračunski viri 14.200 23.400 31.800 22.100 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 14.200 23.400 31.800 22.100 0
Stran 25 od 197 v EUR
Ukrepi     1.487.472 1.506.079 0 0 0
(3911) 3911-11-0003 Podporne dejavnosti - SAZU 01.01.2011 31.12.2022 16.298.717 80,6% 1.487.472 1.506.079 0 0 0
PVProračunski viri 1.487.472 1.506.079 0 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 1.487.472 1.506.079 0 0 0
050302 Mladi raziskovalci, mobilnost in spodbude najboljšim raziskovalcem 210.000 210.000 0 0 0
Ukrepi     210.000 210.000 0 0 0
(3330) 3211-11-0023 Spodbujanje najboljših raziskovalcev 01.01.2011 31.12.2022 2.094.849 70,8% 210.000 210.000 0 0 0
PVProračunski viri 210.000 210.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 210.000 210.000 0 0 0
050304Članske nagrade akademikom 1.490.000 1.490.000 0 0 0
Ukrepi     1.490.000 1.490.000 0 0 0
(3911) 3911-11-0002 Članske nagrade akademikom 01.01.2011 31.12.2022 17.397.653 82,1% 1.490.000 1.490.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.490.000 1.490.000 0 0 0
3911 Slovenska akademija znanosti in umetnosti 1.490.000 1.490.000 0 0 0
0504 Podpora tehnološkim razvojnim projektom 185.078.575 74.646.964 40.176.899 17.630.807 17.630.767
050402 Znanstveno raziskovalno delo v kmetijstvu in gozdarstvu 18.372.124 18.607.295 20.531.844 17.630.807 17.630.767
2311-11-S034 Projekti ERA net 16.121.094 16.897.998 18.990.636 16.089.598 16.089.559
 EP (2330) 2330-17-0034 ERA NET - kmetijstvo 13.02.2017 31.12.2025 418.479 0,0% 84.487 83.488 83.488 83.488 83.528
PVProračunski viri 84.487 83.488 83.488 83.488 83.528
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 84.487 83.488 83.488 83.488 83.528
(2330) 2330-17-0033 ERA NET Trajnostna živinoreja 07.02.2017 31.12.2021 321.815 340.532 92,6% 13.732 0 0 0 0
PVProračunski viri 13.732 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 13.732 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0026 ERA NET CORE Organic Cofund 22.01.2018 31.12.2022 904.348 924.169 11,6% 8.837 786.400 0 0 0
PVProračunski viri 8.837 1.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 8.837 1.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 785.400 0 0 0
(2330) 2330-20-0024 Pospeševanje trajnost. in krožnega biogospodarstva 21.08.2019 31.12.2023 2.999.838 2.999.838 0,0% 38.400 22.000 2.901.038 0 0
PVProračunski viri 38.400 22.000 8.225 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 38.400 22.000 8.225 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 0 106.000 0 0
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 0 0 106.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 2.786.813 0 0
(2330) 2330-20-0045 Pametno, trajnostno upravljanje s kmet. tlemi 01.02.2020 31.01.2025 80.000.000 8.000.000 0,0% 15.975.638 16.006.110 16.006.110 16.006.110 16.006.031
PVProračunski viri 54.544 69.780 69.780 69.780 69.740
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 54.544 69.780 69.780 69.780 69.740
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 54.544 69.780 69.780 69.780 69.740
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 54.544 69.780 69.780 69.780 69.740
SOVDrugi sovlagatelji 15.866.550 15.866.550 15.866.550 15.866.550 15.866.550
2330-13-S007 Raziskave v kmeti jstvu in gozdarstvu 1.333.144 1.709.297 1.541.209 1.541.209 1.541.209
 EP (2330) 2330-17-0032 Raziskovalna dejavnost v kmetijstvu in gozdarstvu 13.02.2017 31.12.2025 7.197.586 0,0% 665.062 1.541.209 1.541.209 1.541.209 1.541.209
PVProračunski viri 665.062 1.541.209 1.541.209 1.541.209 1.541.209
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 665.062 1.541.209 1.541.209 1.541.209 1.541.209
(2330) 2330-18-0025 MedVitis - Ohranjanje raznolikosti vinske trte 06.03.2018 31.12.2021 227.000 227.000 20,7% 180.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 177.000 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0031 Aplikativni raziskovalni projekti v kmet.2018 27.07.2018 31.12.2021 738.009 1.200.013 26,6% 200.053 0 0 0 0
PVProračunski viri 46.052 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 46.052 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 150.001 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY150.001 0 0 0 0
(2330) 2330-19-0020 Blaženje stresa koruze v lu či klimatskih sprememb 08.01.2019 31.12.2022 350.087 400.117 6,3% 144.019 84.049 0 0 0
PVProračunski viri 44.000 34.019 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 44.000 34.019 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 100.019 50.030 0 0 0
RESEARCH AGENCY100.019 50.030 0 0 0
(2330) 2330-19-0021 Izboljšanje kakovosti slovenskih belih vin 07.01.2019 31.12.2022 350.058 400.087 6,3% 144.009 84.039 0 0 0
PVProračunski viri 44.000 34.009 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 44.000 34.009 0 0 0
Stran 26 od 197 v EUR
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 100.009 50.030 0 0 0
RESEARCH AGENCY100.009 50.030 0 0 0
2330-18-S002 Ciljni raziskovalni pro jekti - razpis 2018 907.886 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0034 CRP18 Nekemi čne metode zatiranje plevela 30.07.2018 31.12.2021 103.377 120.000 48,5% 43.799 0 0 0 0
PVProračunski viri 31.434 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 31.434 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 12.365 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY12.365 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0035 CRP18 Obvladovanje plodove vinske mušice 30.07.2018 31.12.2021 114.994 130.000 29,3% 72.811 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.714 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 54.714 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 18.097 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY18.097 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0036 CRP18 Detekcija virusov influence tipa A 27.07.2018 31.12.2021 155.110 180.000 48,5% 65.736 0 0 0 0
PVProračunski viri 47.220 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 47.220 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 18.516 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY18.516 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0038 CRP18 Obvladovanja paratuberkuloze 30.07.2018 31.12.2021 132.685 150.000 29,3% 83.997 0 0 0 0
PVProračunski viri 63.117 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 63.117 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 20.880 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY20.880 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0039 CRP18 Sistem uporabe DNA markerjev 26.07.2018 31.12.2021 97.339 110.000 29,3% 61.669 0 0 0 0
PVProračunski viri 46.400 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 46.400 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 15.269 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY15.269 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0042 CRP18 Spremljanje ekon. položaja kmet.gospod. 19.07.2018 31.12.2021 114.994 130.000 29,1% 72.987 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.890 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 54.890 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0045 CRP18 Spremljanja ponudbe gozdarskih storitev 27.07.2018 31.12.2021 95.531 105.000 57,3% 35.440 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.021 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 24.021 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 11.419 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY11.419 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0046 CRP18 Vzpost. sistema vzor čnih kmetij 30.07.2018 31.12.2021 176.914 200.000 29,2% 112.261 0 0 0 0
PVProračunski viri 84.420 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 84.420 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 27.841 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY27.841 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0048 CRP18 Pove čanja rodovitnosti tal 27.07.2018 31.12.2021 150.377 170.000 29,3% 95.135 0 0 0 0
PVProračunski viri 71.470 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 71.470 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 23.665 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY23.665 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0051 CRP18 Uporabnost tujerodnih drevesnih vrst 26.07.2018 31.12.2021 127.375 140.000 57,6% 46.846 0 0 0 0
PVProračunski viri 31.620 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 31.620 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 15.226 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY15.226 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0052 CRP18 Presoja uspešnosti obnove gozdov 27.07.2018 31.12.2021 113.745 125.000 57,5% 41.932 0 0 0 0
PVProračunski viri 28.360 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 28.360 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 13.572 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY13.572 0 0 0 0
Stran 27 od 197 v EUR
(2330) 2330-18-0053 CRP18 Vzroki in vplivi vetroloma 27.07.2018 31.12.2021 118.276 130.000 57,4% 43.717 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.580 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 29.580 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 14.137 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY14.137 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0055 CRP18 Spremljanja ulova smrekovih podlubnikov 30.07.2018 31.12.2021 122.825 135.000 57,4% 45.371 0 0 0 0
PVProračunski viri 30.690 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 30.690 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 14.681 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY14.681 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0057 CRP18 Premostitev vrzeli v biogospodarstvu 19.07.2018 31.12.2021 161.242 180.000 42,2% 82.570 0 0 0 0
PVProračunski viri 59.950 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 59.950 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 22.620 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY22.620 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0058 CRP18 Divjad v nelovnih površinah 30.07.2018 31.12.2021 82.066 94.890 62,1% 3.615 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 3.615 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY3.615 0 0 0 0
Ukrepi     10.000 0 0 0 0
(2330) 2330-17-0045 Ekspertize na podro čju gozdarstva; 2017-2021 18.08.2017 31.12.2021 60.409 82,1% 10.000 0 0 0 0
050403 Podpora tehnološkim razvojnim projektom 166.706.451 56.039.669 19.645.055 0 0
1541-15-S003 Spodbu janje naložb pod jetij v R&R 166.706.451 56.039.669 19.645.055 0 0
 EP (1541) 1541-15-0002 Spodbujanje naložb podjetij v R&R 16.12.2014 31.12.2023 103.545.709 0,0% 46.491.641 21.298.771 16.823.927 0 0
PVProračunski viri 46.491.641 21.298.771 16.823.927 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 2.400.002 2 2 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 32.581.006 3.733.992 10.073.925 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 5.976.145 8.114.777 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 5.534.489 9.450.000 6.750.000 0 0
(2130) 2130-18-0012 Lamelna vetrna turbina z dodatno funkcijo SME 2 20.09.2017 31.12.2021 3.344.668 3.443.436 36,8% 101.170 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.956 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 9.956 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 91.214 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1701 Napredni mehatronski štan čni sistem 05.10.2017 31.12.2021 453.307 453.463 50,8% 81.616 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 26.500 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 55.116 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1702 Sistem za avtomatsko vodena vozila A-Nomad 09.10.2017 31.12.2021 1.408.910 1.410.466 51,8% 274.001 0 0 0 0
PVProračunski viri 69.354 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 69.354 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 204.647 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1705 Zdravniki.si - storitev v oblaku 09.10.2017 31.12.2021 735.505 892.281 49,6% 111.163 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.290 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 20.290 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 90.873 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1706 Inteligentni modularni drobilnik 09.10.2017 31.12.2021 994.103 1.000.000 54,7% 200.000 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1707 Platforma za upravljanje elektri čnih polnilnic 09.10.2017 31.12.2021 1.108.688 1.115.508 52,8% 172.168 0 0 0 0
PVProračunski viri 30.318 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 30.318 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 141.850 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1708 Sistem za pametno usmerjanje 06.10.2017 31.12.2021 603.408 613.050 53,9% 79.450 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.475 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 20.475 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 58.975 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1709 Platforma za virtualizacijo proizvodnega okolja 06.10.2017 31.12.2021 1.090.881 1.090.881 49,8% 223.905 0 0 0 0
PVProračunski viri 49.923 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 49.923 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 173.982 0 0 0 0
Stran 28 od 197 v EUR
(2130) 2130-18-1711 Razvoj kompleksnega polimernega mrežnega filtra 06.10.2017 31.12.2021 838.386 848.484 56,6% 92.121 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 10.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 82.121 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1712 Bioaktivni prehranski dodatki 09.10.2017 31.12.2021 1.239.592 1.240.000 52,2% 242.500 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 27.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 215.500 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1714 Ultra kompaktna pogonska enota za pametne rešitve 06.10.2017 31.12.2021 711.741 719.630 53,3% 110.917 0 0 0 0
PVProračunski viri 27.596 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 27.596 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 83.321 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1715 Sistem oddaljenega nadzora odvodnikov 06.10.2017 31.12.2021 891.756 1.000.390 46,5% 250.524 0 0 0 0
PVProračunski viri 75.106 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 75.106 0 0 0 0
(2130) 2130-19-0011 Nova generacija elektri čnih pogonov v kolesu SME 2 11.09.2018 31.12.2021 2.115.750 2.322.500 0,0% 1.147.750 0 0 0 0
PVProračunski viri 616.650 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 616.650 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 531.100 0 0 0 0
(2130) 2130-19-0012 DiaVit naprava za kontrolo krvnega sladkorja SME 2 10.09.2018 31.12.2021 1.641.637 1.864.500 32,8% 93.870 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.091 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 54.091 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 39.779 0 0 0 0
(2130) 2130-19-0013 Smart Ski: Nova revolucija smu čanja SME 2 12.09.2018 31.12.2021 424.619 517.143 49,1% 44.774 0 0 0 0
PVProračunski viri 26.864 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 26.864 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 17.910 0 0 0 0
(2130) 2130-19-1802 Energetska Platforma za Pametna Mesta 25.07.2018 31.12.2022 586.711 592.189 27,4% 200.689 111.641 0 0 0
PVProračunski viri 73.588 29.064 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 73.588 29.064 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 127.101 82.577 0 0 0
(2130) 2130-19-1803 Specializirani vagon s prilagodljivim kontejnerjem 24.07.2018 31.12.2022 1.348.187 1.350.644 27,8% 398.516 215.946 0 0 0
PVProračunski viri 97.830 24.802 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 97.830 24.802 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 300.686 191.144 0 0 0
(2130) 2130-19-1804 Portal za napoved in obra čun porabe energije 02.07.2018 31.12.2022 1.160.000 1.160.000 29,3% 386.490 192.006 0 0 0
PVProračunski viri 149.870 52.628 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 149.870 52.628 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 236.620 139.378 0 0 0
(2130) 2130-19-1805 Pametna platforma za upravljanje investicij 25.07.2018 31.12.2022 1.119.165 1.313.604 0,0% 612.458 155.907 0 0 0
PVProračunski viri 156.024 32.309 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 156.024 32.309 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 456.434 123.599 0 0 0
(2130) 2130-19-1808 Virtualni varnostni center 25.07.2018 31.12.2022 1.103.149 1.185.792 15,0% 370.080 218.459 0 0 0
PVProračunski viri 45.890 11.699 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.890 11.699 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 324.190 206.760 0 0 0
(2130) 2130-19-1809 Ključavnica postane digitalna brez poseganja 13.07.2018 31.12.2022 844.160 883.516 23,1% 309.673 100.078 0 0 0
PVProračunski viri 124.489 19.691 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 124.489 19.691 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 185.185 80.387 0 0 0
(2130) 2130-19-1810 Inovativni svetlobno - akusti čni sistem 30.07.2018 31.12.2022 1.578.403 1.578.403 27,4% 485.504 349.452 0 0 0
PVProračunski viri 189.928 121.902 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 189.928 121.902 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 295.576 227.550 0 0 0
(2130) 2130-19-1811 IsoFree - ekološka protikorozijska zaš čita 25.07.2018 31.12.2022 1.284.727 1.284.727 14,4% 440.237 448.191 0 0 0
PVProračunski viri 168.909 168.690 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 168.909 168.690 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 271.328 279.500 0 0 0
(2130) 2130-19-1812 Napredno strešno okno za prikolice in kamperje 27.07.2018 31.12.2021 1.282.968 1.489.220 2,3% 752.932 0 0 0 0
PVProračunski viri 59.796 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 59.796 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 693.136 0 0 0 0
Stran 29 od 197 v EUR
(2130) 2130-19-1813 Optični sistem za izvajanje meritev kisika 25.07.2018 31.12.2022 1.032.075 1.032.088 27,0% 346.636 215.115 0 0 0
PVProračunski viri 131.499 65.739 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 131.499 65.739 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 215.137 149.377 0 0 0
(2130) 2130-19-1814 Mobilna reciklažna enota 25.07.2018 31.12.2022 799.842 800.000 25,8% 244.000 190.000 0 0 0
PVProračunski viri 82.000 55.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 82.000 55.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 162.000 135.000 0 0 0
(2130) 2130-19-1815 Varovanje osebnih podatkov pri analizi e-pošte 27.07.2018 31.12.2022 830.541 923.971 24,2% 275.899 163.596 0 0 0
PVProračunski viri 95.000 45.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 95.000 45.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 180.899 118.596 0 0 0
(2130) 2130-19-1816 Pametna multiplatforma Združena Srca 30.07.2018 31.12.2021 674.600 674.600 50,3% 134.782 0 0 0 0
PVProračunski viri 21.625 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 21.625 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 113.158 0 0 0 0
(2130) 2130-19-1817 Napovedovanje razmer za cestne odseke 30.07.2018 31.12.2022 657.432 657.432 20,5% 218.496 196.502 0 0 0
PVProračunski viri 82.616 71.619 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 82.616 71.619 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 135.880 124.883 0 0 0
(2130) 2130-19-1818 Tehnološko inovativna mobilna aplikacija 30.07.2018 31.12.2021 651.000 651.000 48,7% 144.575 0 0 0 0
PVProračunski viri 30.455 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 30.455 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 114.121 0 0 0 0
(2130) 2130-19-1819 Podpora vzdrževanja opreme z uporabo pametnih o čal 23.07.2018 31.12.2022 979.230 979.237 32,7% 304.326 163.281 0 0 0
PVProračunski viri 104.534 34.012 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 104.534 34.012 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 199.792 129.269 0 0 0
(2130) 2130-19-1820 Polimerno ohišje za industrijo vodnih števcev 20.07.2018 31.12.2022 776.249 788.000 29,5% 243.000 151.000 0 0 0
PVProračunski viri 92.000 46.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 92.000 46.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 151.000 105.000 0 0 0
(2130) 2130-19-1821 Biorazgradljivo enkapsulirana dišava 25.07.2018 31.12.2022 1.044.674 1.052.869 25,5% 307.453 208.445 0 0 0
PVProračunski viri 97.112 47.608 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 97.112 47.608 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 210.341 160.837 0 0 0
(2130) 2130-19-6001 Mono-agregatna hidravli čna dvižna miza 10.05.2018 31.12.2021 242.200 284.277 42,2% 108.121 0 0 0 0
PVProračunski viri 45.471 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.471 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 62.650 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6002 Razvoj inovativnega elektromotorja EMATOMIM 08.05.2018 31.12.2021 384.459 445.642 48,1% 159.481 0 0 0 0
PVProračunski viri 69.665 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 69.665 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 89.816 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6003 Razvoj platforme za kefalometri čne analize 08.05.2018 31.12.2021 542.137 628.878 46,5% 238.847 0 0 0 0
PVProračunski viri 101.115 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 101.115 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 137.733 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6004 TRONLogistic - u činkovito obvladovanje transporta 09.05.2018 31.12.2021 491.487 552.036 40,7% 237.379 0 0 0 0
PVProračunski viri 106.578 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 106.578 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 130.801 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6005 Nova modularna platforma vgradnih pe čic BIO-MEGA 09.05.2018 31.12.2021 1.626.733 2.020.137 32,5% 663.298 0 0 0 0
PVProračunski viri 164.040 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 164.040 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 499.259 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6006 Zame, zate, za nas 10.05.2018 31.12.2021 1.618.729 2.196.908 32,1% 465.279 0 0 0 0
PVProračunski viri 99.124 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 99.124 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 366.155 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6007 Sistem modularno sestavljivih toplotnih črpalk 10.05.2018 31.12.2021 871.302 1.049.920 39,5% 400.970 0 0 0 0
PVProračunski viri 131.376 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 131.376 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 269.594 0 0 0 0
Stran 30 od 197 v EUR
(2130) 2130-19-6008 Optimiziran prenos podatkov po opti čnem vlaknu 10.05.2018 31.12.2021 320.239 391.655 62,8% 85.706 0 0 0 0
PVProračunski viri 25.068 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 25.068 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 60.638 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6009 Železniški zavorni disk za potniški promet 10.05.2018 31.12.2021 1.645.178 2.033.804 33,5% 753.673 0 0 0 0
PVProračunski viri 185.918 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 185.918 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 567.755 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6010 Merilna oprema zajemanja in procesiranja podatkov 10.05.2018 31.12.2021 734.185 995.750 61,0% 273.700 0 0 0 0
PVProračunski viri 95.795 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 95.795 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 177.905 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6011 Naravna kozmetika na osnovi izvle čkov bučnih semen 10.05.2018 31.12.2021 470.852 554.408 44,3% 207.128 0 0 0 0
PVProračunski viri 90.798 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 90.798 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 116.330 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6012 Pametna energetska avtomatska drsna vrata 09.05.2018 31.12.2021 587.112 670.677 41,1% 290.753 0 0 0 0
PVProračunski viri 118.603 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 118.603 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 172.150 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6013 Razvoj hibridnega elektronskega sistema C3V 09.05.2018 31.12.2021 1.118.641 1.340.904 0,0% 435.339 0 0 0 0
PVProračunski viri 106.358 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 106.358 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 328.981 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6014 Razvoj nadomestne LI-Ion trakcijske baterije 08.05.2018 31.12.2021 691.374 912.433 50,5% 270.064 0 0 0 0
PVProračunski viri 64.716 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 64.716 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 205.348 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6015 Razvoj novih skupin svežih testenin 10.05.2018 31.12.2021 381.199 522.660 43,5% 160.535 0 0 0 0
PVProračunski viri 40.134 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 40.134 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 120.401 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6016 Generična platforma za zajemanje podatkov 08.05.2018 31.12.2021 1.169.036 1.395.870 45,5% 523.451 0 0 0 0
PVProračunski viri 183.208 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 183.208 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 340.243 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6017 Lahkoagregatne samozgoš čevalne betonske stene 10.05.2018 31.12.2021 998.098 1.173.043 40,2% 495.639 0 0 0 0
PVProračunski viri 164.681 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 164.681 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 330.957 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6018 Razvoj fenolnih pen z vsebnostjo lignina 11.05.2018 31.12.2021 1.180.750 1.455.466 33,3% 535.108 0 0 0 0
PVProračunski viri 180.026 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 180.026 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 355.082 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6019 Razvoj storitve varnostno-operativnega centra 07.05.2018 31.12.2021 1.289.706 1.390.577 0,0% 681.261 0 0 0 0
PVProračunski viri 159.518 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 159.518 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 521.742 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6020 Avtomatizirano brizganje komponent 10.05.2018 31.12.2021 619.989 746.270 37,3% 261.330 0 0 0 0
PVProračunski viri 86.216 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 86.216 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 175.115 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6021 Izdelki z osnovno aktivno u činkovino zeolit 10.05.2018 31.12.2021 501.075 581.595 39,7% 214.284 0 0 0 0
PVProračunski viri 92.297 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 92.297 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 121.987 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6022 Elektronska lokacijska informacija 10.05.2018 31.12.2021 310.188 336.653 43,8% 81.109 0 0 0 0
PVProračunski viri 33.334 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 33.334 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 47.774 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6023 Univerzalni varilni sistem 08.05.2018 31.12.2021 939.052 1.119.343 31,3% 410.407 0 0 0 0
PVProračunski viri 136.466 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 136.466 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 273.941 0 0 0 0
Stran 31 od 197 v EUR
(2130) 2130-19-6024 Razvoj elektri čnega motorja 09.05.2018 31.12.2021 983.935 1.152.400 31,4% 614.663 0 0 0 0
PVProračunski viri 151.933 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 151.933 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 462.730 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6025 Razvoj prenosnega merilnika vlage v tleh 10.05.2018 31.12.2021 231.489 253.724 28,2% 141.752 0 0 0 0
PVProračunski viri 63.788 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 63.788 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 77.963 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6026 Razvoj procesa izdelave kompleksnih masivnih oblik 10.05.2018 31.12.2021 496.382 565.165 45,0% 234.729 0 0 0 0
PVProračunski viri 105.628 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 105.628 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 129.101 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6027 Razvoj novih proizvodov in izboljšave procesov 07.05.2018 31.12.2021 1.627.868 1.704.511 23,1% 731.199 0 0 0 0
PVProračunski viri 173.747 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 173.747 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 557.452 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6028 Rezalni noži na osnovi vakuumskega spajkanja 03.05.2018 31.12.2021 3.486.022 4.347.680 12,6% 1.530.764 0 0 0 0
PVProračunski viri 128.882 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 128.882 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.401.882 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6029 Bivalna enota z inteligentnim upravljanjem 10.05.2018 31.12.2021 1.467.310 1.648.550 31,8% 717.255 0 0 0 0
PVProračunski viri 214.401 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 214.401 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 502.854 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6030 Digitalni voznik 10.05.2018 31.12.2021 981.532 1.170.422 40,5% 469.589 0 0 0 0
PVProračunski viri 126.365 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 126.365 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 343.224 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6031 Komunikacijska platforma nove generacije - Loop 10.05.2018 31.12.2021 822.984 1.209.900 78,6% 163.166 0 0 0 0
PVProračunski viri 54.229 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 54.229 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 108.938 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6032 Izolacijski materiali za sisteme priprave hrane 09.05.2018 31.12.2021 1.479.936 1.854.460 18,1% 572.105 0 0 0 0
PVProračunski viri 142.360 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 142.360 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 429.744 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6033 Platforma za povezovanje deležnikov 07.05.2018 31.12.2021 1.047.756 1.241.201 29,4% 466.838 0 0 0 0
PVProračunski viri 153.917 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 153.917 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 312.920 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6034 Procesna laboratorijska oprema 10.05.2018 31.12.2021 682.472 809.046 40,6% 320.918 0 0 0 0
PVProračunski viri 107.411 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 107.411 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 213.507 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6035 Meritve biorazgradljivosti plastike 04.05.2018 31.12.2021 737.924 861.516 46,2% 339.121 0 0 0 0
PVProračunski viri 145.517 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 145.517 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 193.604 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6036 Pametni leseni drogovi za distribucijska omrežja 09.05.2018 31.12.2021 690.771 821.880 51,0% 301.330 0 0 0 0
PVProračunski viri 122.335 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 122.335 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 178.995 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6037 Razvoj monocoque karbonskega kolesarskega okvirja 10.05.2018 31.12.2021 250.305 304.520 50,0% 108.570 0 0 0 0
PVProračunski viri 40.572 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 40.572 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 67.998 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6038 Inteligentna platforma T-SENSE 09.05.2018 31.12.2021 935.844 1.091.253 44,9% 425.948 0 0 0 0
PVProračunski viri 156.603 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 156.603 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 269.345 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6039 Kriogenski hladilni sistem 05.05.2018 31.12.2021 728.532 862.234 46,9% 299.553 0 0 0 0
PVProračunski viri 113.476 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 113.476 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 186.077 0 0 0 0
Stran 32 od 197 v EUR
(2130) 2130-19-6040 Zaščitna stikala na diferen čni tok 09.05.2018 31.12.2021 1.455.769 1.594.617 28,0% 513.868 0 0 0 0
PVProračunski viri 157.510 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 157.510 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 356.358 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6041 Energetska podatkovna infrastruktura 10.05.2018 31.12.2021 1.786.617 2.140.545 34,0% 503.618 0 0 0 0
PVProračunski viri 113.829 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 113.829 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 389.788 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6042 MightyFields z glasovnim upravljanjem 11.05.2018 31.12.2021 492.961 592.425 54,3% 196.560 0 0 0 0
PVProračunski viri 84.402 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 84.402 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 112.158 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6043 Portfolio zdravil v inovativni dozirni obliki 11.05.2018 31.12.2021 579.055 641.748 32,1% 187.404 0 0 0 0
PVProračunski viri 84.332 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 84.332 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 103.072 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6044 Nova generacija kompozitnih akrilnih ploš č 11.05.2018 31.12.2021 1.425.485 1.974.197 64,2% 645.539 0 0 0 0
PVProračunski viri 163.832 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 163.832 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 481.707 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6045 Sistem in plaforma za izdajo integralnega ra čuna 09.05.2018 31.12.2021 788.501 955.715 49,4% 347.130 0 0 0 0
PVProračunski viri 121.112 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 121.112 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 226.018 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6046 Interopreabilna IoT komunikacijska naprava 11.05.2018 31.12.2021 989.256 1.159.994 42,7% 443.582 0 0 0 0
PVProračunski viri 168.764 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 168.764 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 274.818 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6047 Pametno mesto - energetska platforma 11.05.2018 31.12.2021 732.835 866.263 37,1% 314.912 0 0 0 0
PVProračunski viri 135.949 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 135.949 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 178.963 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6048 Multikomponentne mešanice plinov 09.05.2018 31.12.2021 1.388.678 1.736.283 36,1% 648.865 0 0 0 0
PVProračunski viri 160.291 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 160.291 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 488.574 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6049 Metoda ddPCR na osnovi nukleinskih kislin 09.05.2018 31.12.2021 713.410 824.281 42,8% 315.629 0 0 0 0
PVProračunski viri 133.755 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 133.755 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 181.874 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6050 Sistem za magnetno čiščenje pene čih vin 08.05.2018 31.12.2021 568.682 675.476 49,5% 247.430 0 0 0 0
PVProračunski viri 100.695 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.695 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 146.735 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6051 Vključevanje koncepta healthness na JV Evrope 10.05.2018 31.12.2021 1.515.410 1.794.140 23,4% 634.658 0 0 0 0
PVProračunski viri 151.839 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 151.839 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 482.818 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6052 Pametna rešitev za upravljanje (ladijskih) kabin 08.05.2018 31.12.2021 762.370 922.640 44,8% 343.490 0 0 0 0
PVProračunski viri 112.835 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 112.835 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 230.655 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6053 ISG elektromotor 10.05.2018 31.12.2021 947.314 1.156.019 16,6% 445.007 0 0 0 0
PVProračunski viri 189.453 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 189.453 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 255.554 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6054 Aplikacija za na črtovanje zdravstvene oskrbe 09.05.2018 31.12.2021 1.137.847 1.336.500 16,8% 533.036 0 0 0 0
PVProračunski viri 197.042 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 197.042 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 335.995 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6055 EKG - elektronska naprava za varovanje starejših 09.05.2018 31.12.2021 954.751 1.109.312 65,8% 418.062 0 0 0 0
PVProračunski viri 188.128 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 188.128 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 229.934 0 0 0 0
Stran 33 od 197 v EUR
(2130) 2130-19-6056 Aparatura za aplikacijo medicinskih plinov 28.08.2018 31.12.2021 989.162 1.220.962 62,4% 280.680 0 0 0 0
PVProračunski viri 97.281 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 97.281 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 183.399 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6057 Haskap zdrav obrok - kot napitek in prigrizek 10.05.2018 31.12.2021 759.954 855.532 39,2% 298.338 0 0 0 0
PVProračunski viri 125.438 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 125.438 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 172.900 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6058 Proizvodna celica personalizirane kozmetike 10.05.2018 31.12.2021 925.975 1.145.572 65,2% 338.045 0 0 0 0
PVProračunski viri 145.975 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 145.975 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 192.069 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6059 Kineziološki sistem v obliki pametne majice 21.08.2018 31.12.2021 1.130.916 1.330.467 38,1% 530.971 0 0 0 0
PVProračunski viri 166.919 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 166.919 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 364.052 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6060 Pametnih kompozitni negorljivi materiali 08.05.2018 31.12.2021 806.532 990.617 33,2% 342.412 0 0 0 0
PVProračunski viri 127.388 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 127.388 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 215.024 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6061 Multimodalni kontejnerski razkladalni sistem 09.05.2018 31.12.2021 1.601.847 1.907.761 37,6% 669.910 0 0 0 0
PVProračunski viri 173.274 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 173.274 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 496.636 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6062 Razvoj pametnega manipulacijskega sistema 05.05.2018 31.12.2021 977.128 1.151.090 49,7% 407.619 0 0 0 0
PVProračunski viri 174.023 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 174.023 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 233.595 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6063 Razvoj inovativne avtomatizirane dvižne mize 08.05.2018 31.12.2021 983.297 1.139.580 46,7% 450.280 0 0 0 0
PVProračunski viri 197.204 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 197.204 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 253.076 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6064 Avtomatizirana rešitev pametne razsvetljave 09.05.2018 31.12.2021 930.851 1.127.609 22,8% 390.442 0 0 0 0
PVProračunski viri 139.350 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 139.350 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 251.092 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6065 Nadzor nad delovanjem kmetijskih strojev 07.05.2018 31.12.2021 799.005 933.337 41,8% 371.251 0 0 0 0
PVProračunski viri 161.641 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 161.641 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 209.610 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6066 Avtomatski stroj za tkanje izdelkov iz žice 10.05.2018 31.12.2021 575.212 633.585 32,2% 277.260 0 0 0 0
PVProračunski viri 120.267 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 120.267 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 156.993 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6067 Smart Stop - Pametno postajališ če 10.05.2018 31.12.2021 911.764 1.079.100 0,0% 683.413 0 0 0 0
PVProračunski viri 167.811 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 167.811 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 515.602 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6068 Razvoj nove družine lahkih tovornih prikolic 09.05.2018 31.12.2021 588.087 723.937 42,3% 271.446 0 0 0 0
PVProračunski viri 67.861 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 67.861 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 203.585 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6069 Utorna vpenjalna miza za CNC stroje 08.05.2018 31.12.2021 1.156.844 1.388.380 45,3% 521.768 0 0 0 0
PVProračunski viri 179.339 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 179.339 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 342.429 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6070 Disperzijski premaz brez biocidov 09.05.2018 31.12.2021 899.981 1.124.777 50,6% 364.250 0 0 0 0
PVProračunski viri 110.396 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 110.396 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 253.854 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6071 Sistem za nadzor vozila in voznika z uporabo AI 08.05.2018 31.12.2021 943.530 1.167.368 15,6% 451.076 0 0 0 0
PVProračunski viri 186.559 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 186.559 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 264.517 0 0 0 0
Stran 34 od 197 v EUR
(2130) 2130-19-6072 Blockchain platforma za souporabo tiskalnikov 22.08.2018 31.12.2021 826.349 912.455 20,0% 286.418 0 0 0 0
PVProračunski viri 89.352 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 89.352 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 197.066 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6073 Mobilna samozadostna bioenergetska enota 10.05.2018 31.12.2021 983.604 1.175.796 47,0% 396.318 0 0 0 0
PVProračunski viri 163.853 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 163.853 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 232.465 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6074 Robotska celica z naprednim 3D strojnim vidom 10.05.2018 31.12.2021 1.321.772 1.586.720 44,2% 574.746 0 0 0 0
PVProračunski viri 177.762 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 177.762 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 396.984 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6075 Pametno multikomponentno embalažno steklo 10.05.2018 31.12.2021 1.146.989 1.332.205 40,1% 523.492 0 0 0 0
PVProračunski viri 188.323 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 188.323 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 335.169 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6076 Merilni sistem za merjenje dimenzij vzorcev 11.05.2018 31.12.2021 399.258 433.684 33,2% 136.255 0 0 0 0
PVProračunski viri 42.264 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 42.264 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 93.991 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6077 Platforma spremljanja družbenega stanja in razvoja 10.05.2018 31.12.2021 644.387 792.194 68,2% 176.530 0 0 0 0
PVProračunski viri 63.373 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 63.373 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 113.157 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6078 Storitev upravljanja in zaklju čevanja transakcij 08.05.2018 31.12.2021 820.989 989.973 59,6% 261.204 0 0 0 0
PVProračunski viri 76.420 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 76.420 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 184.785 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6079 Načrtovanje za pametna mesta s tehnologijami AI 08.05.2018 31.12.2021 1.242.168 1.468.890 43,7% 554.025 0 0 0 0
PVProračunski viri 189.073 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 189.073 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 364.953 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6080 Ekstrakti iz konoplje za naravno kozmetiko 08.05.2018 31.12.2021 703.752 825.737 46,7% 310.282 0 0 0 0
PVProračunski viri 131.594 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 131.594 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 178.687 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6081 Pametni premaz za obdelavo aluminija 11.05.2018 31.12.2021 1.208.972 1.449.269 43,4% 558.476 0 0 0 0
PVProračunski viri 190.890 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 190.890 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 367.586 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6082 Trajni antimikrobni pametni premaz 11.05.2018 31.12.2021 1.179.904 1.323.755 20,2% 426.175 0 0 0 0
PVProračunski viri 155.744 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 155.744 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 270.431 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6083 Pametni energetsko u činkoviti prezra čevalni sistem 10.05.2018 31.12.2021 1.168.937 1.410.703 43,8% 512.734 0 0 0 0
PVProračunski viri 182.926 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 182.926 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 329.808 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6084 Razvoj pametne tržnice 10.05.2018 31.12.2021 1.085.279 1.295.598 45,3% 501.172 0 0 0 0
PVProračunski viri 165.693 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 165.693 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 335.479 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6085 Univerzalna inteligentna pnevmatska stiskalnica 04.05.2018 31.12.2021 987.446 1.161.228 44,0% 441.810 0 0 0 0
PVProračunski viri 173.996 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 173.996 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 267.813 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6086 Platforma za podporo investicijam-GreenInvestTech 11.05.2018 31.12.2021 1.019.850 1.141.025 45,8% 394.542 0 0 0 0
PVProračunski viri 150.498 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 150.498 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 244.043 0 0 0 0
(2130) 2130-19-6087 Razvoj elektromotorja z integrirano elektroniko 10.05.2018 31.12.2021 1.765.224 1.987.943 40,2% 536.452 0 0 0 0
PVProračunski viri 134.113 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 134.113 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 402.339 0 0 0 0
Stran 35 od 197 v EUR
(2130) 2130-19-9001 Pilotno demonstracijski center 19.12.2018 31.12.2022 4.117.467 4.329.264 9,5% 991.720 1.242.247 0 0 0
PVProračunski viri 400.934 910.296 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 400.934 910.296 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 590.786 331.951 0 0 0
(2130) 2130-19-9002 Podprto okolje z umetno inteligenco 20.12.2018 31.12.2022 4.503.377 4.638.473 7,8% 1.821.283 1.117.623 0 0 0
PVProračunski viri 487.367 533.328 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 487.367 533.328 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.333.916 584.295 0 0 0
(2130) 2130-19-9003 Tovarna prihodnosti za lažje komponente vozil 17.12.2018 31.12.2022 18.515.875 18.914.963 0,8% 9.568.826 2.484.442 0 0 0
PVProračunski viri 2.533.173 2.310.138 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.533.173 2.310.138 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.035.653 174.303 0 0 0
(2130) 2130-19-9004 Genomski podatkovno-storitveni ekosistem 21.12.2018 31.12.2022 3.655.138 4.020.335 6,3% 1.544.204 1.096.849 0 0 0
PVProračunski viri 716.977 822.104 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 716.977 822.104 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 827.227 274.745 0 0 0
(2130) 2130-19-9005 Odpadki kot vir sekundarnih surovin 21.12.2018 31.12.2022 3.909.363 7.769.748 27,1% 1.926.400 128.477 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.926.400 128.477 0 0 0
(2130) 2130-19-9006 Integriran stavbni kompozit z umetno inteligenco 21.12.2018 31.12.2022 8.692.065 14.715.482 0,0% 6.699.225 98.173 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.699.225 98.173 0 0 0
(2130) 2130-19-9007 Brezkontaktno polnjenje elektri čnih vozil 21.12.2018 31.12.2022 3.940.033 8.114.326 0,0% 1.630.944 476.952 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.630.944 476.952 0 0 0
(2130) 2130-19-9008 Trajnostne rešitve za uvajanje e-mobilnosti 20.12.2018 31.12.2021 3.405.290 3.407.311 34,1% 709.280 0 0 0 0
PVProračunski viri 603.772 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 603.772 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 105.508 0 0 0 0
(2130) 2130-19-9009 Pametna Mikro Pivovarna 5.0 20.12.2018 31.12.2022 2.747.319 2.976.676 14,8% 1.315.680 625.392 0 0 0
PVProračunski viri 700.285 420.114 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 700.285 420.114 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 615.395 205.278 0 0 0
(2130) 2130-19-9010 Zdravo zrnje 14.12.2018 31.12.2022 3.599.094 4.117.666 24,4% 1.104.955 1.040.518 0 0 0
PVProračunski viri 461.269 721.127 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 461.269 721.127 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 643.686 319.391 0 0 0
(2130) 2130-19-9011 Razvoj visoko tehnološkega laboratorija 27.12.2018 31.12.2021 7.079.311 7.730.313 0,5% 3.460.360 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.356.250 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.356.250 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 104.111 0 0 0 0
(2130) 2130-19-9012 Umetna inteligenca za aktivno upravljanje energije 20.12.2018 31.12.2022 7.475.165 8.159.344 3,7% 2.829.779 2.741.298 0 0 0
PVProračunski viri 1.060.522 1.523.222 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.060.522 1.523.222 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.769.257 1.218.077 0 0 0
(2130) 2130-19-9013 Samo učljivi stroji za integracijo v platformo 17.12.2018 31.12.2022 4.985.592 5.029.701 6,8% 1.758.374 645.610 0 0 0
PVProračunski viri 624.271 231.813 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 624.271 231.813 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.134.103 413.796 0 0 0
(2130) 2130-19-9014 Integrirano pilotno okolje trajnostne mobilnosti 20.12.2018 31.12.2022 11.722.855 13.038.306 6,3% 3.950.983 3.719.449 0 0 0
PVProračunski viri 1.505.825 2.724.771 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.505.825 2.724.771 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.445.158 994.679 0 0 0
(2130) 2130-19-9015 Pametni dom prihodnosti za udobno in zdravo okolje 17.12.2018 31.12.2022 13.132.449 15.852.230 11,9% 5.410.089 1.559.110 0 0 0
PVProračunski viri 1.702.106 1.330.838 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.702.106 1.330.838 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.707.983 228.272 0 0 0
(2130) 2130-19-9016 Demo pilot Turizem 4.0 20.12.2018 31.12.2021 5.065.130 10.711.439 37,2% 1.432.452 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.432.452 0 0 0 0
(2130) 2130-19-9017 Interaktivna platforma za internet stvari 24.12.2018 31.12.2021 3.864.691 4.471.998 0,0% 2.082.731 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.232.335 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.232.335 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 850.397 0 0 0 0
(2130) 2130-19-9018 Integralna rešitev za optimizacijo proizvodnje 13.12.2018 31.12.2022 5.272.741 5.790.215 1,4% 1.511.778 2.351.212 0 0 0
PVProračunski viri 390.120 1.643.932 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 390.120 1.643.932 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.121.659 707.280 0 0 0
Stran 36 od 197 v EUR
(2130) 2130-19-9019 PAMETNA DEKORACIJA IN FUNKCIONALIZACIJA EMBSTEKLA 21.12.2018 31.12.2022 7.496.020 7.671.107 0,7% 1.014.319 2.279.573 0 0 0
PVProračunski viri 431.044 2.089.651 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 431.044 2.089.651 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 583.275 189.922 0 0 0
(2130) 2130-19-9020 Senzorska platforma za napoved kakovosti zraka 24.12.2018 31.12.2022 3.184.265 3.230.799 26,8% 1.411.475 367.450 0 0 0
PVProračunski viri 674.508 261.249 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 674.508 261.249 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 736.967 106.201 0 0 0
(2130) 2130-19-9021 Napredne simulacije v medicini 27.12.2018 31.12.2021 1.839.652 2.229.715 8,5% 803.367 0 0 0 0
PVProračunski viri 746.316 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 746.316 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 57.050 0 0 0 0
(2130) 2130-19-9022 Uporaba naravnih sestavin v kozmeti čni industriji 18.12.2018 31.12.2022 2.712.484 2.721.233 31,6% 913.853 459.707 0 0 0
PVProračunski viri 443.959 323.797 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 443.959 323.797 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 469.894 135.910 0 0 0
(2130) 2130-19-9025 Nov poslovni model transportnih rešitev v prometu 28.12.2018 31.12.2021 2.682.612 5.352.016 34,3% 1.433.382 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.433.382 0 0 0 0
(2130) 2130-19-9026 Blockchain energetsko trgovanje z vmesnikom 27.12.2018 31.12.2022 3.983.595 4.629.075 13,5% 1.433.636 941.678 0 0 0
PVProračunski viri 690.674 934.428 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 690.674 934.428 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 742.962 7.250 0 0 0
(2130) 2130-19-9027 Blockchain portal za izvajalce in naro čnike 24.12.2018 31.12.2021 2.833.634 3.096.212 13,2% 1.829.614 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.099.545 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.099.545 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 730.070 0 0 0 0
(2130) 2130-19-9028 Procesno nadzorna platforma obogatene resni čnosti 21.12.2018 31.12.2022 4.233.058 4.238.095 11,2% 1.312.605 1.465.075 0 0 0
PVProračunski viri 393.810 865.250 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 393.810 865.250 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 918.795 599.825 0 0 0
(2130) 2130-19-9029 Celovita uporaba prožnosti 19.12.2018 31.12.2021 8.569.857 9.388.416 1,0% 1.956.405 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.144.569 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.144.569 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 811.836 0 0 0 0
(2130) 2130-19-9030 Sistem za u činkovito in transparentno proizvodnjo 12.12.2018 31.12.2022 4.137.724 4.190.169 18,4% 1.360.684 479.425 0 0 0
PVProračunski viri 420.065 296.885 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 420.065 296.885 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 940.620 182.540 0 0 0
(2130) 2130-19-9031 Napredno in transparentno testiranje kontejnerjev 21.12.2018 31.12.2022 5.111.808 5.878.729 9,2% 1.580.355 1.314.073 0 0 0
PVProračunski viri 603.925 1.051.113 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 603.925 1.051.113 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 976.430 262.960 0 0 0
(2130) 2130-19-9032 Vitka modularna maloserijska robotska linija 28.12.2018 31.12.2022 3.600.326 4.137.873 11,8% 1.039.666 1.143.890 0 0 0
PVProračunski viri 300.564 877.237 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 300.564 877.237 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 739.102 266.652 0 0 0
(2130) 2130-20-0011 Platforma za elektronske ra čune in garancije SME 2 30.08.2019 31.12.2021 2.288.699 2.288.699 4,5% 1.276.213 0 0 0 0
PVProračunski viri 612.582 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 612.582 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 663.631 0 0 0 0
(2130) 2130-20-0012 Električni avto za invalide na vozi čkih SME 2 05.09.2019 31.12.2021 2.490.884 2.490.884 4,6% 1.442.221 0 0 0 0
PVProračunski viri 865.333 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 865.333 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 576.889 0 0 0 0
(2130) 2130-20-0013 Digitalizacija farmacevtske proizvodnje SME 2 10.09.2019 31.12.2021 2.964.500 2.964.500 7,9% 1.916.075 0 0 0 0
PVProračunski viri 958.038 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 958.038 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 958.038 0 0 0 0
(2130) 2130-20-0014 Nov tip pretvornika energije valov SME 2 11.09.2019 31.12.2021 2.846.250 2.846.250 11,0% 1.523.750 0 0 0 0
PVProračunski viri 910.500 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 910.500 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 613.250 0 0 0 0
(2130) 2130-20-0015 Platforma za nujno pomo č in triažo SME 2 11.09.2019 31.12.2021 1.305.000 1.305.000 7,9% 479.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 201.450 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 201.450 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 278.050 0 0 0 0
Stran 37 od 197 v EUR
(2130) 2130-20-1903 mIA - Inteligentni Arhiv 30.06.2020 31.12.2023 1.063.345 1.063.345 0,0% 159.890 344.645 558.810 0 0
PVProračunski viri 26.835 119.212 226.295 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 26.835 119.212 226.295 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 133.055 225.432 332.515 0 0
(2130) 2130-20-1906 Sistem za ugotavljanje protimikrobne odpornosti 29.06.2020 31.12.2023 935.550 935.550 0,0% 263.894 348.072 323.584 0 0
PVProračunski viri 60.822 102.911 90.667 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 60.822 102.911 90.667 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 203.072 245.161 232.917 0 0
(2130) 2130-20-1909 Razvoj inteligentnih standardnih logisti čnih enot 30.06.2020 31.12.2023 426.703 426.703 0,0% 91.902 150.813 183.988 0 0
PVProračunski viri 13.392 36.957 50.227 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 13.392 36.957 50.227 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 78.510 113.856 133.761 0 0
(2130) 2130-20-1910 Univerzalna konfigurabilna platforma 30.06.2020 31.12.2023 1.119.407 1.119.407 1,5% 329.855 329.846 296.520 0 0
PVProračunski viri 100.000 99.995 83.332 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.000 99.995 83.332 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 229.855 229.850 213.187 0 0
(2130) 2130-20-1911 Digitalno orodje za zdravniške konzilije 30.06.2020 31.12.2023 816.730 816.730 0,0% 114.962 267.292 434.477 0 0
PVProračunski viri 20.988 97.153 180.745 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 20.988 97.153 180.745 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 93.974 170.139 253.732 0 0
(2130) 2130-20-1912 Termomehani čna dehitinacija insektne biomase 30.06.2020 31.12.2023 921.425 921.425 0,0% 299.407 314.069 307.949 0 0
PVProračunski viri 96.124 103.455 100.395 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 96.124 103.455 100.395 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 203.284 210.615 207.555 0 0
(2130) 2130-20-1913 Zelene strehe za zadržanje nevihtnih voda 29.06.2020 31.12.2023 976.753 976.753 0,0% 331.943 331.943 312.867 0 0
PVProračunski viri 100.000 100.000 92.370 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.000 100.000 92.370 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 231.943 231.943 220.498 0 0
(2130) 2130-20-1914 Platforma za spremljanje logisti čega voznega parka 16.12.2019 31.12.2023 830.984 830.984 0,0% 176.161 251.891 402.933 0 0
PVProračunski viri 13.247 51.112 126.633 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 13.247 51.112 126.633 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 162.914 200.779 276.300 0 0
(3330) 3330-17-1201 Konzorcij za prenos tehnologij- KTT 28.07.2017 31.12.2022 5.939.070 5.939.070 38,7% 1.200.000 1.544.490 0 0 0
PVProračunski viri 1.200.000 1.544.490 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.200.000 1.544.490 0 0 0
0505 Informacijska družba in elektronske komunikacije 34.411.326 21.016.112 6.509.501 0 0
050501 Urejanje podro čja informacijske družbe in elektronskih komuni kacij 9.232.370 9.048.062 1.207.938 0 0
3130-20-S001 Projekti e-vkl jučenosti 496.718 581.678 493.678 0 0
 EP (3130) 3130-20-0014 Projekti e-vklju čenosti in digitalnih veš čin 01.01.2020 31.12.2023 299.000 0,0% 60.000 150.000 69.000 0 0
PVProračunski viri 60.000 150.000 69.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 60.000 150.000 69.000 0 0
(3130) 3130-20-0020 Ekosistem digitalne preobrazbe CARPE DIGEM 20.06.2018 31.01.2023 1.737.410 1.737.410 0,3% 436.718 431.678 424.678 0 0
PVProračunski viri 12.780 7.740 740 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 12.780 7.740 740 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 423.938 423.938 423.938 0 0
3130-20-S002 Upravl janje interneta 150.000 150.000 102.000 0 0
(3130) 3130-20-0017 Upravljanje interneta 23.08.2019 31.12.2023 517.000 434.000 6,4% 150.000 150.000 102.000 0 0
PVProračunski viri 150.000 150.000 102.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 150.000 150.000 102.000 0 0
3211-11-S018 Sofinanciran je investici j v Arnes 1.900.000 1.900.000 0 0 0
(3330) 3330-17-0016 JZ Arnes-investicije v IKT opremo 2017-2020 27.07.2016 31.12.2022 7.716.175 7.516.682 28,5% 1.900.000 1.900.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.900.000 1.900.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.900.000 1.900.000 0 0 0
3211-11-S019 Raziskave in razvo j na področju e-stor.in e-vsebin 1.179.653 880.384 400.000 0 0
 EP (3130) 3130-20-0013 Projekti skupnega programa AAL 01.01.2020 31.12.2023 1.065.500 0,0% 249.978 317.126 400.000 0 0
PVProračunski viri 249.978 317.126 400.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 249.978 317.126 400.000 0 0
(3130) 3130-18-0017 vINCI-integrirana podpora za doma čo oskrbo 01.11.2017 30.09.2021 1.242.632 1.267.189 49,0% 309.281 0 0 0 0
PVProračunski viri 10.022 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 10.022 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 299.258 0 0 0 0
(3130) 3130-19-0010 Organiziraj moje življenje 19.07.2018 30.06.2022 2.261.184 2.274.398 24,5% 620.394 563.259 0 0 0
PVProračunski viri 140.000 82.874 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 140.000 82.874 0 0 0
Stran 38 od 197 v EUR
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 20.140 20.130 0 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 20.140 20.130 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 460.254 460.254 0 0 0
Ukrepi     5.506.000 5.536.000 212.260 0 0
(3130) 3130-17-0024 Sodelovanje v mednarodnih projektih s podro čja ID 01.01.2017 31.12.2023 7.001 0,0% 1.000 1.000 5.000 0 0
PVProračunski viri 1.000 1.000 5.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.000 1.000 5.000 0 0
(3130) 3130-17-0026 Dvig usposobljenosti podjetij za uporabo IKT 01.01.2017 31.12.2023 214.613 4,5% 50.000 80.000 40.000 0 0
PVProračunski viri 50.000 80.000 40.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 50.000 80.000 40.000 0 0
(3130) 3130-17-0027 Podpora razvoja infrastr. elektronskih komunikacij 01.01.2017 31.12.2023 1.026.888 55,0% 130.000 130.000 167.260 0 0
PVProračunski viri 130.000 130.000 167.260 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 130.000 130.000 167.260 0 0
(3330) 3211-11-0066 Delovanje javnega zavoda Arnes 01.01.2011 31.12.2022 55.641.046 78,8% 5.325.000 5.325.000 0 0 0
PVProračunski viri 5.325.000 5.325.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 5.325.000 5.325.000 0 0 0
050502 Razvoj širokopasovnih omrežij 17.449.837 9.281.859 3.621.562 0 0
1541-15-S004 Razvo j širokopasovnih storite v 17.449.837 9.281.859 3.621.562 0 0
 EP (1541) 1541-15-0003 Razvoj širokopasovnih storitev 16.12.2014 31.12.2023 30.031.248 0,0% 16.927.826 9.281.859 3.621.562 0 0
PVProračunski viri 16.927.826 9.281.859 3.621.562 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 16.927.824 9.281.857 3.621.560 0 0
(3130) 3130-18-0013 Promocija digitalizacije Slovenije 07.06.2018 31.12.2021 525.000 650.000 0,6% 522.011 0 0 0 0
PVProračunski viri 522.011 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 522.011 0 0 0 0
050503 Razvoj in promocija na podro čju elektronskih komunikacij 5.329.119 286.191 2 0 0
1541-15-S005 Krepitev aplikaci j IKT 5.329.119 286.191 2 0 0
 EP (1541) 1541-15-0004 Krepitev aplikacij IKT 16.12.2014 31.12.2023 8 0,0% 2 2 2 0 0
(2552) 2552-16-0001 Nepremičninski in prostorski informacijski sistem 11.11.2015 31.12.2021 13.835.000 13.910.000 61,2% 3.558.786 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.558.786 0 0 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 3.558.786 0 0 0 0
(2552) 2552-16-0002 Izboljšava in zajem podatkov 11.11.2015 31.12.2021 6.765.000 6.690.000 91,5% 244.073 0 0 0 0
PVProračunski viri 244.073 0 0 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 244.073 0 0 0 0
(2552) 2552-16-0003 Podpora vodenju projekta 11.11.2015 31.12.2021 1.755.000 1.755.000 54,6% 468.872 0 0 0 0
PVProračunski viri 468.872 0 0 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 468.872 0 0 0 0
(3130) 3130-17-0038 Gospodar - centralna evidenca nepremi čnin 26.04.2016 31.12.2022 824.041 770.000 20,2% 487.658 65.517 0 0 0
PVProračunski viri 487.658 65.517 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 487.658 65.517 0 0 0
(3340) 3340-17-0020 eDediščina 15.07.2016 31.12.2022 2.000.001 2.000.000 44,9% 569.729 220.672 0 0 0
PVProračunski viri 569.729 220.672 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 569.729 220.672 0 0 0
050505 Informacijska in kibernetska va rnost 2.400.000 2.400.000 1.680.000 0 0
3132-20-S001 Izgradnja zmo gljivosti za informaci jsko varnost 922.000 922.000 747.680 0 0
(3132) 3132-20-0003 Investicije in investicijsko vzdrževanje 22.08.2019 31.12.2023 1.074.200 1.028.400 1,2% 277.000 277.000 231.200 0 0
PVProračunski viri 277.000 277.000 231.200 0 0
3132 Uprava RS za informacijsko varnost 277.000 277.000 231.200 0 0
(3132) 3132-20-0004 Zmogljivosti informacijske varnosti 22.08.2019 31.12.2023 2.452.080 2.323.560 7,3% 645.000 645.000 516.480 0 0
PVProračunski viri 645.000 645.000 516.480 0 0
3132 Uprava RS za informacijsko varnost 645.000 645.000 516.480 0 0
Ukrepi     1.478.000 1.478.000 932.320 0 0
(3132) 3132-20-0001 Delovanje Uprave RS za informacijsko varnost 01.01.2020 31.12.2023 3.074.720 11,5% 1.003.000 1.003.000 528.320 0 0
PVProračunski viri 1.003.000 1.003.000 528.320 0 0
3132 Uprava RS za informacijsko varnost 1.003.000 1.003.000 528.320 0 0
(3132) 3132-20-0002 Izvajanje nalog Uprave RS za informacijsko varnost 01.01.2020 31.12.2023 1.811.849 0,0% 475.000 475.000 404.000 0 0
PVProračunski viri 475.000 475.000 404.000 0 0
3132 Uprava RS za informacijsko varnost 475.000 475.000 404.000 0 0
Stran 39 od 197 v EUR
06LOKALNA SAMOUPRAVA 164.263.468 156.286.825 105.855.782 5.607.053 487.445
ravni6.000.000 6.000.000 7.060.000 0 0
060101 Podpora lokalni samoupravi ter koordinacija državne in lokalne ravni 6.000.000 6.000.000 7.060.000 0 0
Ukrepi     6.000.000 6.000.000 7.060.000 0 0
(3130) 1536-11-0005 Sofinanciranje skupnih ob činskih uprav 01.01.2011 31.12.2023 70.504.714 64,5% 5.946.500 5.946.500 7.000.000 0 0
PVProračunski viri 5.946.500 5.946.500 7.000.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 5.946.500 5.946.500 7.000.000 0 0
(3130) 1536-11-0006 Svetov. ob činam in sistem med. sodelovanja 01.01.2011 31.12.2023 878.394 78,3% 53.500 53.500 60.000 0 0
PVProračunski viri 53.500 53.500 60.000 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 53.500 53.500 60.000 0 0
0602 Sofinanciranje dejavnosti ob čin, ožjih delov ob čin in zvez ob čin 0 17.000.000 0 0 0
060201 Finančna izravnava ob činam 0 17.000.000 0 0 0
Ukrepi     0 17.000.000 0 0 0
(1611) 1611-11-0031 Finančna izravnava ob činam 01.01.2011 31.12.2022 165.221.117 89,7% 0 17.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 0 17.000.000 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 0 17.000.000 0 0 0
0603 Lokalno razvojna infrastruktura 127.821.322 110.671.469 85.539.920 1.230.731 79.661
060301 Lokalno razvojna infrastruktura 127.821.322 110.671.469 85.539.920 1.230.731 79.661
1536-11-S009 Investici je v lokalno razvo jno infrastrukturo ZFO 79.464.039 79.429.833 76.457.976 167.673 0
 EP (2130) 2130-16-0002 Sofinanciranje investicijskih projektov ob čin 01.01.2016 31.12.2023 269.455.321 0,0% 70.818.098 75.000.000 75.000.000 0 0
PVProračunski viri 70.818.098 75.000.000 75.000.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 70.818.098 75.000.000 75.000.000 0 0
(2130) 2130-15-3094 Fekalna kanalizacija Josipdol 16.01.2014 31.12.2021 1.092.003 1.107.437 91,4% 141.702 0 0 0 0
PVProračunski viri 141.702 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 141.702 0 0 0 0
(2130) 2130-17-3169 Kolesarska povezava med zgornjo in spodnjo dolino 30.11.2016 31.12.2020 530.857 561.192 38,0% 227.729 0 0 0 0
PPUO Občine 227.729 0 0 0 0
7503 OBČINA BOHINJ 227.729 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3058 Sekundarni vodovodi - 2. del 18.12.2017 31.12.2021 800.000 800.000 33,4% 220.840 0 0 0 0
PPUO Občine 220.840 0 0 0 0
7516 OBČINA ČRNOMELJ 220.840 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3170 Infrastrukturna ureditev na pokopališ ču Brežice 19.12.2017 31.12.2021 648.560 580.000 53,7% 100.000 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 100.000 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3233 Obnova infrastrukture v Bohinjski Češnjici 19.10.2016 31.12.2021 2.003.346 2.003.346 56,9% 611.992 0 0 0 0
PPUO Občine 611.992 0 0 0 0
7503 OBČINA BOHINJ 611.992 0 0 0 0
(2130) 2130-18-3260 Obrtna cona Šalovci 19.01.2018 31.12.2023 775.265 809.740 16,9% 249.540 173.519 8.000 0 0
PPUO Občine 249.540 173.519 8.000 0 0
7532 OBČINA ŠALOVCI 249.540 173.519 8.000 0 0
(2130) 2130-18-3262 Sanacija skladiš č soli v Portorožu 20.10.2015 31.12.2022 311.339 297.000 71,3% 0 89.425 0 0 0
PPUO Občine 0 89.425 0 0 0
7590 OBČINA PIRAN 0 89.425 0 0 0
(2130) 2130-19-3071 Prizidek Osnovne šole Antona Globo čnika 13.12.2017 31.12.2021 7.064.087 6.220.548 21,1% 554.689 0 0 0 0
PPUO Občine 554.689 0 0 0 0
7594 OBČINA POSTOJNA 554.689 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3072 Izgradnja vrtca Frankolovo 15.12.2016 31.12.2021 2.046.423 2.046.423 19,3% 45.448 0 0 0 0
PPUO Občine 45.448 0 0 0 0
7639 OBČINA VOJNIK 45.448 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3086 Ureditev cest v ob čini Nazarje 2019- 2024 24.01.2019 31.12.2024 1.415.221 1.415.221 17,7% 249.127 249.209 249.783 167.673 0
PVProračunski viri 129.090 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 129.090 0 0 0 0
PPUO Občine 120.037 249.209 249.783 167.673 0
7582 OBČINA NAZARJE 120.037 249.209 249.783 167.673 0
(2130) 2130-19-3135 Gasilski dom in skladiš če Sežana 14.12.2017 31.12.2022 3.690.535 3.690.535 1,3% 1.650.688 1.792.617 0 0 0
PPUO Občine 1.650.688 1.792.617 0 0 0
7611 OBČINA SEŽANA 1.650.688 1.792.617 0 0 0
(2130) 2130-19-3173 Dograditev 2. Osnovne šole Slovenska Bistrica 17.04.2018 31.12.2023 1.700.991 1.770.991 21,8% 40.380 1.050.000 220.000 0 0
PPUO Občine 40.380 1.050.000 220.000 0 0
7613 OBČINA SLOVENSKA BISTRICA 40.380 1.050.000 220.000 0 0
Stran 40 od 197 v EUR
(2130) 2130-19-3233 Poslovna cona Terminal Sežana 27.03.2019 31.12.2021 946.151 946.151 35,9% 104.676 0 0 0 0
PPUO Občine 104.676 0 0 0 0
7611 OBČINA SEŽANA 104.676 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3248 Obnova osnovne šole s telovadnico v Mirnu 26.03.2019 31.12.2023 4.033.238 5.276.892 14,9% 948.937 970.762 980.193 0 0
PPUO Občine 948.937 970.762 980.193 0 0
7574 OBČINA MIREN - KOSTANJEVICA 948.937 970.762 980.193 0 0
(2130) 2130-19-3255 Adaptacija Šole Gabrovka-Poš Dole in vrtec Dole 20.12.2017 31.12.2021 899.239 899.239 75,0% 124.793 0 0 0 0
PPUO Občine 124.793 0 0 0 0
7559 OBČINA LITIJA 124.793 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3257 Gasilski dom z ve čnamensko dvorano Srpenica 07.02.2019 31.12.2021 1.637.223 1.660.568 30,8% 337.230 0 0 0 0
PPUO Občine 287.230 0 0 0 0
7505 OBČINA BOVEC 287.230 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3023 Rekonstrukcija ceste Ivanja vas - Mirna Pe č   15.12.2019 31.12.2022 587.403 587.403 0,0% 283.404 54.301 0 0 0
PVProračunski viri 145.698 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 145.698 0 0 0 0
PPUO Občine 137.706 54.301 0 0 0
7669 OBČINA MIRNA PE Č 137.706 54.301 0 0 0
(2130) 2130-20-3046 Rekonstrukcija voziš ča v območju BPT v Trži ču 10.10.2019 31.12.2021 720.000 720.000 8,7% 340.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 300.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 300.000 0 0 0 0
PPUO Občine 40.000 0 0 0 0
7631 OBČINA TRŽIČ 40.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3069 Rekonstrukcija javne poti Lo čica-Dol-Tabor 07.10.2019 31.12.2021 162.987 162.987 0,6% 77.031 0 0 0 0
PVProračunski viri 77.031 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 77.031 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3075 Obnova železnega mostu čez Krko v Brežicah 22.03.2019 31.12.2021 889.142 889.142 2,2% 70.000 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 70.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3103 Prizidek vrtca Agata Poljane 06.02.2017 31.12.2021 2.356.052 2.356.052 12,7% 1.399.527 0 0 0 0
PVProračunski viri 411.262 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 411.262 0 0 0 0
PPUO Občine 988.265 0 0 0 0
7526 OBČINA GORENJA VAS-POLJANE 988.265 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3104 Rekonstrukcija poti Železne Dveri 13.01.2020 31.12.2021 857.000 857.000 6,8% 258.000 0 0 0 0
PPUO Občine 258.000 0 0 0 0
7562 OBČINA LJUTOMER 258.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3124 Večnamenski objekt v Diva či 30.01.2018 31.12.2021 172.487 172.487 0,0% 10.692 0 0 0 0
PPUO Občine 10.692 0 0 0 0
7518 OBČINA DIVAČA 10.692 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3185 Obnova Sitarjeve hiše 20.02.2020 31.12.2021 423.227 423.227 0,0% 177.244 0 0 0 0
PVProračunski viri 175.523 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 175.523 0 0 0 0
PPUO Občine 1.721 0 0 0 0
7656 OBČINA DOLENJSKE TOPLICE 1.721 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3193 Cesta Brdo - Zlato Polje - Pšajnovica 25.02.2020 31.12.2022 490.000 490.000 0,0% 226.817 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 170.099 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 170.099 0 0 0 0
PPUO Občine 56.718 50.000 0 0 0
7567 OBČINA LUKOVICA 56.718 50.000 0 0 0
(2130) 2130-20-3236 Izgradnja parkiriš ča v zaselku Sibirija, Jezersko 10.01.2019 31.12.2021 61.238 61.238 23,7% 45.750 0 0 0 0
PVProračunski viri 45.140 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.140 0 0 0 0
PPUO Občine 610 0 0 0 0
7662 OBČINA JEZERSKO 610 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3238 Obnova mrliške vežice, Mestno pokopališ če Šk. Loka 26.09.2017 31.12.2021 211.538 211.538 4,2% 149.705 0 0 0 0
PVProračunski viri 149.705 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 149.705 0 0 0 0
1536-11-S010 Komunalno opreml janje romskih naseli j 3.000.000 3.000.000 1.000.000 1.000.000 0
 EP (2130) 2130-16-0001 Infrastruktura ob čin z romsko etni čno skupnostjo 01.01.2016 31.12.2024 8.072.500 0,0% 3.000.000 3.000.000 1.000.000 1.000.000 0
PVProračunski viri 3.000.000 3.000.000 1.000.000 1.000.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.000.000 3.000.000 1.000.000 1.000.000 0
1536-11-S017 Dodatni ukrepi za problemska obmo čja 36.762.400 16.000.000 5.000.000 1 1
 EP (2130) 1536-11-0022 Dodatni ukrepi za problemska obmo čja 01.01.2011 31.12.2023 81.963.103 0,0% 36.500.000 16.000.000 5.000.000 0 0
PVProračunski viri 36.500.000 16.000.000 5.000.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 36.500.000 16.000.000 5.000.000 0 0
Stran 41 od 197 v EUR
(2130) 2130-14-8201 Koordinacija, promocija in skrbništvo programa HRT 01.07.2014 31.12.2021 658.946 431.225 77,8% 120.000 0 0 0 0
(2130) 2130-14-8601 Koordinacija programa Maribor s širšo okolico 18.06.2014 31.12.2021 440.090 416.750 86,2% 42.400 0 0 0 0
PVProračunski viri 42.400 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 42.400 0 0 0 0
(2130) 2130-16-8001 Mikrokreditiranje na problemskih obmo čjih 01.07.2016 31.12.2024 41.840.001 41.840.001 100,0% 0 0 0 1 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 0 0 1 0
9604 JAVNI SKLAD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA PODJETNIŠTVO 0 0 0 1 0
(2130) 2130-17-8101 Izvajanje Programa Pokolpje 2020 19.05.2016 31.12.2021 763.627 720.000 78,1% 100.000 0 0 0 0
1541-15-S027 Vlaganja v okviru strate gij lokalne ga razvo ja 4.323.997 8.477.074 3.018.137 0 0
 EP (1541) 1541-15-0026 Vlaganja v okviru strategij lokalnega razvoja 16.12.2014 31.12.2023 7.047.650 0,0% 177.479 5.167.198 1.202.866 0 0
PVProračunski viri 177.479 5.167.198 1.202.866 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 177.477 5.167.196 1.202.864 0 0
(2130) 2130-16-5001 Strategija lokalnega razvoja Mežiške doline 30.09.2016 31.12.2023 2.241.558 1.904.297 53,5% 407.843 425.152 128.263 0 0
PVProračunski viri 298.449 284.712 128.263 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 98.539 99.380 21.118 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 199.910 185.332 107.144 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 109.394 140.439 0 0 0
(2130) 2130-16-5002 Strategija lokalnega razvoja Loškega pogorja 06.07.2016 31.12.2023 2.581.912 2.503.722 40,0% 568.600 407.711 472.855 0 0
PVProračunski viri 502.619 363.724 406.874 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 132.883 85.018 43.250 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 369.735 278.705 363.624 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 65.982 43.988 65.982 0 0
(2130) 2130-16-5003 Strategija lokalnega razvoja Upravne enote Ormož 09.09.2016 31.12.2023 1.851.705 1.623.847 38,8% 332.144 287.259 345.082 0 0
PVProračunski viri 317.484 267.714 310.877 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 227.484 127.992 74.537 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 90.000 139.722 236.340 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 14.659 19.546 34.205 0 0
(2130) 2130-16-5004 Strategija lokalnega razvoja Lastovica 09.09.2016 31.12.2023 1.427.460 1.623.847 19,7% 368.538 424.612 258.725 0 0
PVProračunski viri 340.268 382.207 209.253 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 220.268 192.215 18.474 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 120.000 189.992 190.778 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 28.270 42.405 49.472 0 0
(2130) 2130-16-5005 Strategija lokalnega razvoja za LAS DRAVA 30.09.2016 31.12.2022 1.990.836 1.978.908 35,3% 598.786 653.047 0 0 0
PVProračunski viri 443.728 442.429 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 173.728 19.293 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 270.000 423.137 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 155.057 210.618 0 0 0
(2130) 2130-16-5006 Strategija lokalnega razvoja Zasavje 30.09.2016 31.12.2022 1.739.704 1.711.444 53,1% 489.087 232.069 0 0 0
PVProračunski viri 479.087 227.426 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 149.087 47.930 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 330.000 179.496 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.000 4.643 0 0 0
(2130) 2130-16-5007 Strategija lokalnega razvoja LAS s ciljem 12.10.2016 31.12.2023 2.506.490 2.035.445 31,0% 852.281 443.729 354.747 0 0
PVProračunski viri 744.609 400.661 322.446 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 121.406 136.525 88.310 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 623.203 264.136 234.136 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 107.671 43.068 32.301 0 0
(2130) 2130-16-5008 Strategija lokalnega razvoja Notranjske 30.09.2016 31.12.2023 2.128.993 1.683.406 33,9% 529.240 436.296 255.599 0 0
PVProračunski viri 465.879 362.375 234.479 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 165.879 42.375 17.972 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 300.000 320.000 216.507 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 63.361 73.921 21.120 0 0
2130-16-S002 Regionalni razvo j 4.000.000 3.700.000 0 0 0
 EP (2130) 2130-16-0006 Razvoj obmo čij narodnih skupnosti 01.01.2016 31.12.2022 4.780.000 0,0% 1.000.000 3.700.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.000.000 3.700.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.000.000 3.700.000 0 0 0
 EP (2130) 2130-16-0007 Enotne regijske garancijske sheme 01.01.2016 31.12.2021 6.000.000 0,0% 3.000.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.000.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.000.000 0 0 0 0
Stran 42 od 197 v EUR
Ukrepi     270.887 64.563 63.808 63.057 79.660
(2130) 2130-18-3041 Upravljanje z dolgom SKB banke 2018 01.01.2018 31.12.2025 785.174 78,5% 28.614 28.276 27.938 27.603 27.264
PPUO Občine 28.614 28.276 27.938 27.603 27.264
7631 OBČINA TRŽIČ 28.614 28.276 27.938 27.603 27.264
(2130) 2130-18-3082 Odplačilo letnih obv.-KD Banka (ob č. Sodražica) 01.01.2018 31.12.2021 228.881 74,6% 57.291 0 0 0 0
PVProračunski viri 57.075 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 57.075 0 0 0 0
PPUO Občine 216 0 0 0 0
7678 OBČINA SODRAŽICA 216 0 0 0 0
(2130) 2130-19-3049 Upravljanje z dolgom ob čine Ljubno 18.03.2019 31.12.2026 233.840 0,0% 36.704 36.287 35.869 35.454 52.397
PPUO Občine 36.704 36.287 35.869 35.454 52.397
7561 OBČINA LJUBNO 36.704 36.287 35.869 35.454 52.397
(2130) 2130-20-3073 Odplačilo letnih obveznosti-športna dvorana Trata 01.02.2020 30.11.2021 285.714 50,0% 142.857 0 0 0 0
PVProračunski viri 142.857 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 142.857 0 0 0 0
(2130) 2130-20-3074 Delno odpla čilo kredita - Obnova Cankarjevega trga 01.03.2020 31.12.2021 16.417 155,8% 5.420 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.420 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 5.420 0 0 0 0
0604 Koordinacija razvoja regij 30.442.146 22.615.356 13.255.862 4.376.321 407.783
060401 Regionalni razvoj 30.442.146 22.615.356 13.255.862 4.376.321 407.783
1536-11-S008 Sofinanciran je izvedbenih na črtov RRP 1.750.000 1.750.000 1.250.001 0 0
 EP (2130) 2130-16-0004 Sofinanciranje razvojnih nalog RRA 01.01.2016 31.12.2023 860.368 0,0% 220.010 220.010 1 0 0
PVProračunski viri 220.010 220.010 1 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 220.010 220.010 1 0 0
(2130) 2130-16-0008 Sofinanciranje splošnih razvojnih nalog RRA 11.08.2015 31.12.2023 9.080.072 7.840.000 53,0% 1.250.000 1.250.000 1.250.000 0 0
PVProračunski viri 1.250.000 1.250.000 1.250.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.250.000 1.250.000 1.250.000 0 0
(2130) 2130-16-0011 Sofinanciranje izvedbe regijskih garancijskih shem 12.08.2015 31.12.2022 1.644.840 1.960.000 59,9% 279.990 279.990 0 0 0
PVProračunski viri 279.990 279.990 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 279.990 279.990 0 0 0
1541-15-S036 ČEZMEJNO IN TRANSNACIONALNO SODELOVANJE 14-20-TP 4.041.535 2.920.634 3.437.317 0 0
(1541) 1541-15-0036 Evropsko teritorialno sodelovanje 2014-2020 19.06.2014 31.12.2023 14.712.980 14.413.385 42,7% 1.996.052 2.279.296 3.262.755 0 0
PVProračunski viri 1.996.052 2.279.296 3.262.755 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 1.996.052 2.279.296 3.262.755 0 0
(1541) 1541-16-9002 Interreg Europe - SYMBI 01.04.2016 31.03.2021 159.222 170.331 88,5% 2.331 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.331 0 0 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 2.331 0 0 0 0
(1541) 1541-17-8001 Dodatna podporna to čka 08.11.2016 31.12.2022 1.520.000 1.520.000 10,7% 927.000 70.594 0 0 0
PVProračunski viri 927.000 70.594 0 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 927.000 70.594 0 0 0
(1541) 1541-18-9003 Finančni instrumenti za inovacije 15.05.2018 31.05.2023 1.453.385 1.620.025 27,5% 357.985 128.475 174.563 0 0
PVProračunski viri 35.700 6.575 9.663 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 35.700 6.575 9.663 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 322.285 121.900 164.900 0 0
(1541) 1541-20-9001 Pametna mala in srednja pod. za ind. 4.0 - SMARTY 12.12.2019 31.12.2022 2.289.500 2.289.500 0,0% 758.167 442.269 0 0 0
PVProračunski viri 26.667 15.561 0 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 26.667 15.561 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 731.500 426.708 0 0 0
1541-17-S001 Izvajanje FM NOR in EGP 2014-2021 11.734.211 15.208.322 7.139.743 4.330.921 407.783
 EP (1541) 1541-17-0001 Programiranje obdobja 2014-2021 NOR in EGP 09.05.2016 31.12.2025 34.875.500 0,0% 10.703.000 14.300.000 6.000.000 3.500.000 116.500
PVProračunski viri 10.703.000 14.300.000 6.000.000 3.500.000 116.500
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 10.703.000 14.300.000 6.000.000 3.500.000 116.500
(1541) 1541-18-0002 Podpora upravljanju prog NOR in EGP FM 2014-2021 15.09.2016 31.08.2025 4.909.869 4.790.883 13,2% 1.031.211 908.322 1.139.743 830.921 291.283
PVProračunski viri 1.031.211 908.322 1.139.743 830.921 291.283
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 939.000 816.000 1.097.486 830.921 291.283
1611 Ministrstvo za finance 49.953 50.065 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 42.258 42.257 42.257 0 0
2130-20-S002 Ukrepi re gionalne politike 1.000.000 1.000.000 0 0 0
 EP (2130) 2130-20-8132 Spodbujanje skladnega regionalnega razvoja 04.08.2020 31.12.2022 5.000.000 0,0% 1.000.000 1.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.000.000 1.000.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.000.000 1.000.000 0 0 0
Ukrepi     11.916.400 1.736.400 1.428.800 45.400 0
(1541) 1541-14-0001 Mednarodno povezovanje 01.01.2011 31.12.2023 1.810.699 42,7% 288.000 288.000 288.000 0 0
PVProračunski viri 288.000 288.000 288.000 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 288.000 288.000 288.000 0 0
Stran 43 od 197 v EUR
(2130) 1536-11-0011 Študije, vred., rd., delavnice, RRP, RSKR 01.01.2011 31.12.2023 703.803 17,8% 197.200 197.200 100.000 0 0
PVProračunski viri 197.200 197.200 100.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 197.200 197.200 100.000 0 0
(2130) 2130-16-0003 Razvojni ukrepi SRRS 01.01.2016 31.12.2023 15.510.908 11,0% 10.950.000 950.000 950.000 0 0
PVProračunski viri 10.950.000 950.000 950.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 10.950.000 950.000 950.000 0 0
(2130) 2130-16-7080 Izvajanje nalog RC MS-Program Pomurje 2010-2017 21.07.2016 31.12.2021 479.728 82,0% 60.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 60.000 0 0 0 0
(2130) 2130-16-8021 Upravljavska provizija za mikrokreditiranje 01.07.2016 31.12.2024 1.972.000 47,7% 298.400 178.400 90.800 45.400 0
PVProračunski viri 298.400 178.400 90.800 45.400 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 298.400 178.400 90.800 45.400 0
(2130) 2130-18-0001 Ciljni raziskovalni program 01.01.2018 31.12.2022 525.022 31,9% 122.800 122.800 0 0 0
PVProračunski viri 122.800 122.800 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 122.800 122.800 0 0 0
07OBRAMBA IN ZAŠ ČITA 635.949.316 685.332.572 214.636.671 204.605.000 217.005.000
0701 Upravljanje obrambnega sistema in krizno upravljanje 65.635.715 61.497.199 14.202.219 5.000 15.000
070101 Skupne obrambne funkcije in obrambno na črtovanje 38.094.785 38.606.574 0 0 0
1911-11-S001 Civilne zmo gljivosti 264.750 0 0 0 0
(1911) 1911-18-0001 Posodobitev kartografskih podlag 20.07.2017 31.12.2021 378.709 325.317 64,2% 2.824 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.824 0 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 2.824 0 0 0 0
(1911) 1911-20-0002 Širitev informacijskega sistema NCKU 11.12.2019 31.12.2021 268.026 268.026 3,7% 135.076 0 0 0 0
PVProračunski viri 135.076 0 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 135.076 0 0 0 0
(1911) 1911-20-0003 Nadgradnja z modulom "kriti čna infrastruktura" 11.12.2019 31.12.2021 183.508 161.974 0,0% 126.850 0 0 0 0
PVProračunski viri 126.850 0 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 126.850 0 0 0 0
Ukrepi     37.830.035 38.606.574 0 0 0
(1911) 1911-11-0003 Notranja revizija 01.01.2010 31.12.2022 140.637 77,3% 13.000 13.000 0 0 0
PVProračunski viri 13.000 13.000 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 13.000 13.000 0 0 0
(1911) 1911-11-0006 Obveščevalne, protiobveš čevalne, varnostne naloge 01.01.2011 31.12.2022 76.608.091 74,2% 8.479.401 8.828.094 0 0 0
PVProračunski viri 8.479.401 8.828.094 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 8.479.401 8.828.094 0 0 0
(1911) 1911-11-0009 Krizno upravljanje 01.01.2011 31.12.2022 9.797.846 89,2% 475.578 475.578 0 0 0
PVProračunski viri 475.578 475.578 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 475.578 475.578 0 0 0
(1911) 1911-11-0011 Vodenje in komuniciranje MO 01.01.2011 31.12.2022 10.717.575 76,5% 1.125.500 1.125.500 0 0 0
PVProračunski viri 1.125.500 1.125.500 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 1.125.500 1.125.500 0 0 0
(1911) 1911-11-0019 Zagotavljanje kadra za vojaško obrambo 01.01.2011 31.12.2022 9.317.089 74,3% 961.610 961.610 0 0 0
PVProračunski viri 961.610 961.610 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 961.610 961.610 0 0 0
(1911) 1911-16-0001 Raziskave v podporo obrambi in zaš čiti 01.01.2016 31.12.2022 7.481.018 26,1% 2.500.000 2.500.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.500.000 2.500.000 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 2.500.000 2.500.000 0 0 0
(1911) 1911-18-0005 Skupna kadrovska, finan čna in druga podpora 01.01.2018 31.12.2022 116.237.252 56,3% 24.274.946 24.702.792 0 0 0
PVProračunski viri 24.274.946 24.702.792 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 24.274.946 24.702.792 0 0 0
070102 Mednarodno obrambno sodelovanje 6.562.027 6.562.027 0 0 0
Ukrepi     6.562.027 6.562.027 0 0 0
(1911) 1911-11-0010 Obrambna politika in obrambno planiranje 01.01.2010 31.12.2022 45.464.217 81,4% 3.824.927 3.839.927 0 0 0
PVProračunski viri 3.824.927 3.839.927 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 3.824.927 3.839.927 0 0 0
(1911) 1911-11-0014 Prispevki za skupne mednarodne programe 01.01.2011 31.12.2022 22.761.292 77,8% 2.293.100 2.296.100 0 0 0
PVProračunski viri 2.293.100 2.296.100 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 2.293.100 2.296.100 0 0 0
(1911) 1911-11-0018 Civilne zmogljivosti za mednarodne operacije 01.01.2011 31.12.2022 5.054.940 81,5% 444.000 426.000 0 0 0
PVProračunski viri 444.000 426.000 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 444.000 426.000 0 0 0
Stran 44 od 197 v EUR
070103 Oprema in infrastruktura 20.238.903 15.585.338 14.202.219 5.000 15.000
1911-11-S002 Gradn je, rekonstrukci je in vzdrževan je objektov 1.118.363 0 0 0 0
(1911) 1911-20-0006 Nadzidava garaže MORS 18.07.2019 31.12.2021 1.568.363 1.568.363 0,0% 1.118.363 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.118.363 0 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 1.118.363 0 0 0 0
1911-11-S007 Delovan je informaci jsko komunikaci jskega sistema 1.400.000 1.200.000 0 0 0
 EP (1911) 1911-20-0007 Tehnična in komunikacijska oprema MO 07.08.2020 31.12.2022 2.600.000 0,0% 1.400.000 1.200.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.400.000 1.200.000 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 1.400.000 1.200.000 0 0 0
1911-13-S001 Oprema in infrastruktura 17.090.740 13.803.538 14.202.219 5.000 15.000
 EP (1911) 1911-20-0008 Izvajanje Nacionalnega programa ISF 07.08.2020 31.12.2023 1.007.000 0,0% 180.000 400.000 427.000 0 0
PVProračunski viri 180.000 400.000 427.000 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 180.000 400.000 427.000 0 0
(1911) 1911-17-0002 Vzdrževanje in nadgradnja KIS MO 2018-2023 11.07.2016 31.12.2023 31.041.470 25.867.892 37,0% 6.238.345 6.238.538 4.769.399 0 0
PVProračunski viri 6.238.345 6.238.538 4.769.399 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 6.206.345 6.206.538 4.737.399 0 0
1913 Inšpektorat RS za varstvo pred naravnimi in drugimi nesre čami 32.000 32.000 32.000 0 0
(1911) 1911-17-0003 Varstvo kulturne dediš čine - Kenotaf 1991 24.05.2017 31.12.2027 70.781 85.000 50,6% 5.000 5.000 5.000 5.000 15.000
PVProračunski viri 5.000 5.000 5.000 5.000 15.000
1911 Ministrstvo za obrambo 5.000 5.000 5.000 5.000 15.000
(1911) 1911-20-0001 Razvoj in vzdrževanje obrambnih zmogljivosti 23.08.2019 31.12.2023 31.799.035 34.000.000 17,5% 5.942.385 6.695.410 9.000.820 0 0
PVProračunski viri 5.942.385 6.695.410 9.000.820 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 5.819.125 6.572.410 8.922.820 0 0
1913 Inšpektorat RS za varstvo pred naravnimi in drugimi nesre čami 78.000 78.000 78.000 0 0
1915 Inšpektorat RS za obrambo 45.260 45.000 0 0 0
(1911) 1911-20-0005 Pridobitev 41 službenih stanovanj 03.07.2018 31.12.2022 6.096.870 6.096.870 2,3% 4.725.010 464.590 0 0 0
PVProračunski viri 4.725.010 464.590 0 0 0
1714 Policija 1.442.550 0 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 1.500.000 464.590 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.782.460 0 0 0 0
Ukrepi     629.800 581.800 0 0 0
(1911) 1911-11-0007 Izvajanje procesov opremljanja in nabave 01.01.2011 31.12.2022 11.695.915 87,0% 629.800 581.800 0 0 0
PVProračunski viri 629.800 581.800 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 629.800 581.800 0 0 0
070104 Nadzor na podro čju obrambe 740.000 743.260 0 0 0
Ukrepi     740.000 743.260 0 0 0
(1915) 1915-11-0001 Inšpekcijski nadzor na podro čju obrambe 01.01.2011 31.12.2022 8.561.566 81,8% 740.000 743.260 0 0 0
PVProračunski viri 740.000 743.260 0 0 0
1915 Inšpektorat RS za obrambo 740.000 743.260 0 0 0
0702 Vojaška obramba 514.020.235 564.675.095 164.700.000 184.500.000 173.100.000
070201 Upravljanje, izobraž evanje in oskrba ka drov sloven ske vojske 297.510.000 307.030.000 8.000.000 0 0
1914-11-S004 Uniforme in osebna oprema 16.000.000 20.000.000 8.000.000 0 0
(1914) 1914-18-0003 Oskrba z uniformo SV 21.07.2017 31.12.2022 49.005.168 50.400.000 50,6% 10.000.000 14.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 10.000.000 14.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 10.000.000 14.000.000 0 0 0
(1914) 1914-20-0004 Oprema bojevnika 31.07.2019 31.12.2023 21.796.763 20.000.000 3,6% 6.000.000 6.000.000 8.000.000 0 0
PVProračunski viri 6.000.000 6.000.000 8.000.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 6.000.000 6.000.000 8.000.000 0 0
Ukrepi     281.510.000 287.030.000 0 0 0
(1914) 1914-11-0011 Izobraževanje in usposabljanje posameznikov 01.01.2011 31.12.2022 31.545.270 74,0% 3.500.000 4.500.000 0 0 0
PVProračunski viri 3.500.000 4.500.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 3.500.000 4.500.000 0 0 0
(1914) 1914-11-0012 Nezgodno zavarovanje 01.01.2011 31.12.2022 6.588.554 79,7% 580.000 580.000 0 0 0
PVProračunski viri 580.000 580.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 580.000 580.000 0 0 0
(1914) 1914-11-0013 Upravljanje s kadri na dolžnostih v tujini 01.01.2011 31.12.2022 81.004.343 80,0% 7.600.000 7.800.000 0 0 0
PVProračunski viri 7.600.000 7.800.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 7.600.000 7.800.000 0 0 0
(1914) 1914-11-0014 Upravljanje s kadri na MOM 01.01.2011 31.12.2022 253.859.855 82,4% 21.100.000 21.300.000 0 0 0
PVProračunski viri 21.100.000 21.300.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 21.100.000 21.300.000 0 0 0
(1914) 1914-11-0015 Upravljanje s kadri v RS 01.01.2011 31.12.2022 2.512.092.141 79,6% 244.000.000 248.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 244.000.000 248.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 244.000.000 248.000.000 0 0 0
Stran 45 od 197 v EUR
(1914) 1914-11-0016 Nadomestila pripadnikov pogodbene rezerve 01.01.2011 31.12.2022 38.756.352 84,3% 2.750.000 2.750.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.750.000 2.750.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 2.750.000 2.750.000 0 0 0
(1914) 1914-11-0017 Zdravstveno varstvo 01.01.2011 31.12.2022 8.806.560 51,5% 1.980.000 2.100.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.980.000 2.100.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.980.000 2.100.000 0 0 0
070202 Operativno delovanje in pripravljenost slovenske vojske 110.673.143 120.835.000 13.000.000 13.000.000 0
1914-11-S005 Oprema in strelivo za operativno delovan je 22.020.000 20.000.000 13.000.000 13.000.000 0
(1914) 1914-18-0001 Opremljanje in operativno delovanje SV 17.02.2016 31.12.2021 14.350.954 12.300.000 62,6% 3.020.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.020.000 0 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 3.020.000 0 0 0 0
(1914) 1914-20-0001 Strelivo SV 26.07.2019 31.12.2024 59.184.586 50.000.000 3,6% 13.000.000 15.000.000 13.000.000 13.000.000 0
PVProračunski viri 13.000.000 15.000.000 13.000.000 13.000.000 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 13.000.000 15.000.000 13.000.000 13.000.000 0
(1914) 1914-20-0003 Pehotna oborožitev 06.07.2019 31.12.2022 11.401.201 12.500.000 2,7% 6.000.000 5.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 6.000.000 5.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 6.000.000 5.000.000 0 0 0
Ukrepi     88.653.143 100.835.000 0 0 0
(1914) 1914-11-0004 Delovanje v RS 01.01.2011 31.12.2022 207.085.426 81,7% 16.000.000 18.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 16.000.000 18.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 16.000.000 18.000.000 0 0 0
(1914) 1914-11-0005 Delovanje v mednarodnih operacijah in misijah 01.01.2011 31.12.2022 58.437.476 80,3% 5.300.000 5.500.000 0 0 0
PVProračunski viri 5.300.000 5.500.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 5.300.000 5.500.000 0 0 0
(1914) 1914-11-0007 Lastna dejavnost-oddaja (ne)premi čnin 01.01.2011 31.12.2022 9.884.166 81,5% 739.000 850.000 0 0 0
PVProračunski viri 739.000 850.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 739.000 850.000 0 0 0
(1914) 1914-11-0010 Usposabljanje in vaje 01.01.2011 31.12.2022 33.102.335 68,8% 4.700.000 5.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 4.700.000 5.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 4.700.000 5.000.000 0 0 0
(1914) 1914-16-0001 Delovanje v tujini 01.01.2016 31.12.2022 17.035.559 64,0% 2.750.000 2.950.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.750.000 2.950.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 2.750.000 2.950.000 0 0 0
(1914) 1914-20-0011 Helikopterska nujna medicinska pomo č 01.01.2020 31.12.2022 5.435.000 34,3% 1.700.000 2.035.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.700.000 2.035.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.700.000 2.035.000 0 0 0
(1914) 1914-20-0012 Delovanje letala Falcon 01.01.2020 31.12.2022 11.150.000 28,3% 3.000.000 4.300.000 0 0 0
PVProračunski viri 3.000.000 4.300.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 3.000.000 4.300.000 0 0 0
(1914) 1914-20-0013 Mednarodno vojaško sodelovanje 01.01.2020 31.12.2022 2.841.398 13,4% 1.035.062 1.200.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.035.062 1.200.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.035.062 1.200.000 0 0 0
(1914) 1914-20-0014 Vzdrževanje materialnih sredstev 01.01.2020 31.12.2022 114.577.553 16,9% 39.429.081 50.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 39.429.081 50.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 39.429.081 50.000.000 0 0 0
(1914) 1914-20-0015 Vzdrževanje vojaške infrastrukture 01.01.2020 31.12.2022 31.817.004 16,1% 14.000.000 11.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 14.000.000 11.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 14.000.000 11.000.000 0 0 0
070203 Infrastruktura in opremljenost sloven ske vojske 94.205.012 122.636.015 143.700.000 171.500.000 173.100.000
1914-11-S002 Lokalna infrastruktura 1.200.000 1.000.000 0 0 0
(1914) 1914-20-0010 Sofinanciranje lokalne infrastrukture 31.07.2019 31.12.2022 3.090.000 3.000.000 19,4% 1.200.000 1.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.200.000 1.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.200.000 1.000.000 0 0 0
1914-11-S006 Infrastruktura SV 7.500.000 4.365.000 10.000.000 10.000.000 8.600.000
(1914) 1914-11-0022 Prilagoditev infrastrukture profesionalizaciji SV 01.01.2011 31.12.2021 12.866.195 15.155.223 59,3% 5.100.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.100.000 0 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 5.100.000 0 0 0 0
(1914) 1914-11-0023 Vzpostavitev tehni čnega varovanja objektov 01.01.2011 31.12.2022 7.385.382 6.154.792 56,2% 1.400.000 1.365.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.400.000 1.365.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.400.000 1.365.000 0 0 0
(1914) 1914-17-0001 Osrednje vadiš če SV Postojna 2017-2027 22.07.2009 31.12.2025 32.722.732 40.829.390 0,4% 1.000.000 3.000.000 10.000.000 10.000.000 8.600.000
PVProračunski viri 1.000.000 3.000.000 10.000.000 10.000.000 8.600.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.000.000 3.000.000 10.000.000 10.000.000 8.600.000
Stran 46 od 197 v EUR
1914-11-S007 Opreml janje SV z glavno opremo in modernizaci ja 85.505.012 117.271.015 133.700.000 161.500.000 164.500.000
 EP (1914) 1914-17-0002 Investicije Slovenske vojske 01.01.2019 31.12.2025 287.600.000 0,0% 44.600.000 53.000.000 40.000.000 50.000.000 100.000.000
PVProračunski viri 44.600.000 53.000.000 40.000.000 50.000.000 100.000.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 44.600.000 53.000.000 40.000.000 50.000.000 100.000.000
(1914) 1914-09-0002 Projekt Letališ če Cerklje 01.07.2008 31.12.2022 71.552.368 73.702.000 94,5% 2.133.012 1.159.615 0 0 0
PVProračunski viri 2.133.012 1.159.615 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 133.012 159.615 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 2.000.000 1.000.000 0 0 0
(1914) 1914-18-0005 Bojno kolesno vozilo 8x8 07.08.2017 31.12.2025 247.500.000 206.340.000 0,0% 0 15.000.000 80.000.000 100.000.000 52.500.000
PVProračunski viri 0 15.000.000 80.000.000 100.000.000 52.500.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 0 15.000.000 80.000.000 100.000.000 52.500.000
(1914) 1914-19-0001 Lahka kolesna oklepna vozila 4x4 08.03.2017 31.12.2022 32.011.999 32.000.000 61,7% 6.000.000 6.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 6.000.000 6.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 6.000.000 6.000.000 0 0 0
(1914) 1914-20-0002 Opremljanje z glavno vojaško opremo 29.11.2017 31.12.2022 82.654.699 100.000.000 18,7% 28.597.140 36.611.400 0 0 0
PVProračunski viri 28.597.140 36.611.400 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 28.597.140 36.611.400 0 0 0
(1914) 1914-20-0005 Oprema skupin za usmerjanje letalske podpore 23.03.2010 31.12.2025 7.000.000 7.000.000 0,0% 1.500.000 500.000 1.000.000 2.000.000 2.000.000
PVProračunski viri 1.500.000 500.000 1.000.000 2.000.000 2.000.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.500.000 500.000 1.000.000 2.000.000 2.000.000
(1914) 1914-20-0006 Mornariška oprema 19.04.2019 31.12.2025 7.600.117 8.000.000 7,9% 500.000 2.000.000 1.500.000 1.500.000 1.500.000
PVProračunski viri 500.000 2.000.000 1.500.000 1.500.000 1.500.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 500.000 2.000.000 1.500.000 1.500.000 1.500.000
(1914) 1914-20-0007 Oborožitev in oprema specialnih sil 09.04.2019 31.12.2025 6.742.149 6.000.000 2,7% 1.000.000 1.000.000 1.000.000 1.000.000 1.500.000
PVProračunski viri 1.000.000 1.000.000 1.000.000 1.000.000 1.500.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.000.000 1.000.000 1.000.000 1.000.000 1.500.000
(1914) 1914-20-0008 Elektronska oprema 31.07.2019 31.12.2025 23.000.000 25.000.000 0,0% 0 2.000.000 7.000.000 7.000.000 7.000.000
PVProračunski viri 0 2.000.000 7.000.000 7.000.000 7.000.000
1914 Generalštab Slovenske vojske 0 2.000.000 7.000.000 7.000.000 7.000.000
(1914) 1914-20-0009 Bojna inženirska oprema 06.07.2015 31.12.2023 5.549.720 6.000.000 0,0% 1.174.860 0 3.200.000 0 0
PVProračunski viri 1.174.860 0 3.200.000 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 1.174.860 0 3.200.000 0 0
okoljem11.632.080 14.174.080 0 0 0
Ukrepi     11.632.080 14.174.080 0 0 0
(1914) 1914-11-0001 Sodelovanje z doma čim okoljem 01.01.2011 31.12.2022 3.282.459 89,4% 174.080 174.080 0 0 0
PVProračunski viri 174.080 174.080 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 174.080 174.080 0 0 0
(1914) 1914-20-0016 Prispevki za delovanje Nata 01.01.2020 31.12.2022 8.144.460 25,0% 2.855.000 3.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.855.000 3.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 2.855.000 3.000.000 0 0 0
(1914) 1914-20-0017 Prispevki skupni varnostni in obrambni politiki EU 01.01.2020 31.12.2022 2.420.104 14,0% 220.000 2.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 220.000 2.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 220.000 2.000.000 0 0 0
(1914) 1914-20-0018 Prispevki za misije in operacije OZN 01.01.2020 31.12.2022 11.414.420 37,1% 5.235.000 6.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 5.235.000 6.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 5.235.000 6.000.000 0 0 0
(1914) 1914-20-0019 Ostali mednarodni prispevki 01.01.2020 31.12.2022 11.256.582 20,3% 3.148.000 3.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 3.148.000 3.000.000 0 0 0
1914 Generalštab Slovenske vojske 3.148.000 3.000.000 0 0 0
0703 Varstvo pred naravnimi in drugimi nesre čami 56.293.366 59.160.278 35.734.452 20.100.000 43.890.000
070301 Delovanje sistema za zaš čito, reševanje in pomo č 22.373.950 25.405.833 26.379.352 19.000.000 42.790.000
1912-11-S011 Sofinanciran je požarne varnosti 0 9.210.000 19.000.000 19.000.000 42.790.000
 EP (1912) 1912-20-0009 Opremljanje in sofinanciranje gasilskih enot 01.01.2021 31.12.2026 90.000.000 0,0% 0 9.210.000 19.000.000 19.000.000 42.790.000
PVProračunski viri 0 9.210.000 19.000.000 19.000.000 42.790.000
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 0 9.210.000 19.000.000 19.000.000 42.790.000
1912-11-S014 Mednarodni pro jekti 2.607.800 3.777.383 7.379.352 0 0
 EP (1912) 1912-18-0007 R&R projekti in Mehanizem civilne zaš čite EU 01.01.2018 31.12.2023 6.805.485 0,0% 513.181 3.146.152 3.146.152 0 0
PVProračunski viri 513.181 3.146.152 3.146.152 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 513.181 3.146.152 3.146.152 0 0
(1912) 1912-17-0002 Tečaji MBC TEC 26.11.2015 31.12.2021 3.237.813 3.473.392 84,1% 10.000 0 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 10.000 0 0 0 0
Stran 47 od 197 v EUR
(1912) 1912-19-0001 Praktična vaja civilne zaš čite SI QUAKE 2020 10.09.2018 31.12.2021 1.049.612 1.094.271 40,9% 553.275 0 0 0 0
PVProračunski viri 553.275 0 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 553.275 0 0 0 0
(1912) 1912-19-0003 Odpornost na nesre če v lokalnih skupnostih-RESILOC 05.04.2019 31.12.2023 4.299.293 5.281.563 0,1% 40.494 15.950 4.200.000 0 0
PVProračunski viri 40.494 15.950 4.200.000 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 40.494 15.950 4.200.000 0 0
(1912) 1912-19-0004 Zmogljivosti analiziranja naravnih nesre č-SMAZIR 10.07.2019 31.12.2023 147.808 166.800 24,0% 8.200 0 33.200 0 0
PVProračunski viri 8.200 0 33.200 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 8.200 0 33.200 0 0
(1912) 1912-20-0003 Adaptacija modula za pre črpavanje vode 11.10.2019 31.12.2021 1.008.221 1.008.670 25,6% 187.150 0 0 0 0
PVProračunski viri 187.150 0 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 187.150 0 0 0 0
(1912) 1912-20-0007 Načrtovanje in izvedba te čajev MBC in TEC 01.01.2020 31.12.2022 1.782.900 1.782.900 0,0% 1.200.000 572.900 0 0 0
PVProračunski viri 1.200.000 572.900 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 1.200.000 572.900 0 0 0
(1912) 1912-20-0008 Štabne vaje za odzivne zmogljivosti EU 01.01.2020 31.12.2022 1.346.838 1.346.838 0,0% 80.000 40.000 0 0 0
PVProračunski viri 80.000 40.000 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 80.000 40.000 0 0 0
(1912) 1912-20-0010 Ranljivost protipoplavnih sistemov in objektov 01.01.2020 31.12.2022 586.192 586.192 0,0% 15.500 2.381 0 0 0
PVProračunski viri 15.500 2.381 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 15.500 2.381 0 0 0
1912-11-S016 Upravl janje s sredstvi požarne ga sklada 7.990.000 5.600.000 0 0 0
(1912) 1912-17-0003 Opremljanje in usposabljanje gasilskih enot 12.07.2016 31.12.2022 45.998.533 40.000.000 68,2% 7.990.000 5.600.000 0 0 0
PVProračunski viri 7.990.000 5.600.000 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 7.990.000 5.600.000 0 0 0
1912-11-S019 Odzivnost in delovan je reševalnih enot 10.200.000 5.317.300 0 0 0
(1912) 1912-17-0001 Sofinanciranje dejav. zaš čite, reševanja in pomo či 12.07.2016 31.12.2022 47.700.102 40.000.000 65,5% 10.200.000 5.317.300 0 0 0
PVProračunski viri 10.200.000 5.317.300 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 10.200.000 5.317.300 0 0 0
Ukrepi     1.576.150 1.501.150 0 0 0
(1912) 1912-11-0002 Ocenjevanje škode po naravnih in drugih nesre čah 01.01.2011 31.12.2022 3.146.866 97,0% 40.000 40.000 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 40.000 40.000 0 0 0
(1912) 1912-11-0003 Delovanje služb, komisij, enot in štabov CZ 01.01.2011 31.12.2022 14.874.511 83,3% 1.066.150 1.066.150 0 0 0
PVProračunski viri 1.066.150 1.066.150 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 1.066.150 1.066.150 0 0 0
(1912) 1912-11-0014 Mednarodno sodelovanje v mednarodnih povezavah 01.01.2011 31.12.2022 2.220.817 79,8% 250.000 175.000 0 0 0
PVProračunski viri 250.000 175.000 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 250.000 175.000 0 0 0
(1912) 1912-11-0021 Sofinanciranje programa razminiranja 01.01.2011 31.12.2022 2.700.942 85,5% 220.000 220.000 0 0 0
PVProračunski viri 220.000 220.000 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 220.000 220.000 0 0 0
070302 Pripravljenost sistema za zaš čito, reševanje in pomo č 31.041.967 30.836.996 9.355.100 1.100.000 1.100.000
1912-11-S002 Informaci jski in komunkaci jski sistem 6.253.850 6.253.850 6.240.000 0 0
(1912) 1912-18-0003 Komunikacijski in informacijski sistem VNDM 28.07.2017 31.12.2023 24.151.497 22.939.690 17,1% 6.253.850 6.253.850 6.240.000 0 0
PVProračunski viri 6.253.850 6.253.850 6.240.000 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 6.253.850 6.253.850 6.240.000 0 0
1912-11-S009 Državne rezerve in oprema enot civilne zaš čite 5.359.568 4.606.268 1.515.100 0 0
(1912) 1912-18-0001 Razvojni projekti v URSZR 28.07.2017 31.12.2022 1.133.025 1.000.000 23,9% 385.268 385.268 0 0 0
PVProračunski viri 385.268 385.268 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 385.268 385.268 0 0 0
(1912) 1912-18-0002 Oprema in sredstva za delovanje 28.07.2017 31.12.2023 2.431.101 2.727.000 25,0% 497.000 221.000 1.059.100 0 0
PVProračunski viri 497.000 221.000 1.059.100 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 497.000 221.000 1.059.100 0 0
(1912) 1912-18-0004 Državne rezerve MS in oprema enot ZIR 07.08.2017 31.12.2023 20.239.033 17.060.400 42,1% 4.477.300 4.000.000 456.000 0 0
PVProračunski viri 4.477.300 4.000.000 456.000 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 4.477.300 4.000.000 456.000 0 0
1912-11-S015 Adaptaci ja in rekonstrukci ja infrastrukture URSZR 3.107.999 3.130.000 1.600.000 1.100.000 1.100.000
(1912) 1912-20-0001 Upravljanje z nepremi čninami URSZR 21.08.2019 31.12.2025 10.857.999 9.430.000 3,6% 3.107.999 3.130.000 1.600.000 1.100.000 1.100.000
PVProračunski viri 3.107.999 3.130.000 1.600.000 1.100.000 1.100.000
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 3.107.999 3.130.000 1.600.000 1.100.000 1.100.000
Ukrepi     16.320.550 16.846.878 0 0 0
(1912) 1912-11-0004 Izobraževanje in usposabljanje sil za zaš čito 01.01.2011 31.12.2022 6.699.203 80,9% 572.000 645.000 0 0 0
PVProračunski viri 572.000 645.000 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 572.000 645.000 0 0 0
Stran 48 od 197 v EUR
(1912) 1912-11-0008 Izvajanje preventivne dejavnosti 01.01.2011 31.12.2022 4.623.660 76,5% 488.000 525.000 0 0 0
PVProračunski viri 488.000 525.000 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 488.000 525.000 0 0 0
(1912) 1912-11-0013 Delovanje sistema varstva pred nesre čami 01.01.2011 31.12.2022 140.220.603 79,2% 13.665.000 13.941.328 0 0 0
PVProračunski viri 13.665.000 13.941.328 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 13.665.000 13.941.328 0 0 0
(1912) 1912-11-0015 Zagotavljanje pogojev za delovanje ICZR 01.01.2011 31.12.2022 11.596.713 79,4% 1.055.550 1.195.550 0 0 0
PVProračunski viri 1.055.550 1.195.550 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 1.055.550 1.195.550 0 0 0
(1912) 1912-11-0017 Pogodbeno opravljanje službe v civilni zaš čiti 01.01.2011 31.12.2022 4.407.496 73,3% 540.000 540.000 0 0 0
PVProračunski viri 540.000 540.000 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 540.000 540.000 0 0 0
070303 Inšpekcijske in prekrškovne naloge 2.877.449 2.917.449 0 0 0
Ukrepi     2.877.449 2.917.449 0 0 0
(1913) 1913-16-0001 Inšpekcijske in prekrškovne naloge IRSVNDN 01.01.2016 31.12.2022 17.887.074 66,0% 2.877.449 2.917.449 0 0 0
PVProračunski viri 2.877.449 2.917.449 0 0 0
1913 Inšpektorat RS za varstvo pred naravnimi in drugimi nesre čami 2.877.449 2.917.449 0 0 0
08NOTRANJE ZADEVE IN VARNOST 501.518.486 512.188.576 322.559.399 310.921.270 336.827.381
zadev40.061.131 47.503.776 24.131.486 24.373.897 22.413.766
080101 Urejanje sistema notranjih zadev 39.160.346 46.552.553 23.414.419 23.656.830 21.696.699
1711-17-S001 Prostorski in delovni po goji 13.256.245 19.496.083 4.394.000 4.636.411 2.676.280
 EP (1711) 1711-20-0002 Investicijsko vzdrževanje in oprema MNZ 30.08.2019 31.12.2024 21.907.988 0,0% 8.179.875 11.286.713 1.205.700 1.205.700 0
PVProračunski viri 8.179.875 11.286.713 1.205.700 1.205.700 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 0 58.600 0 0 0
1714 Policija 8.179.875 11.228.113 1.205.700 1.205.700 0
(1711) 1711-20-0001 Informacijska strojna in programska oprema MNZ 28.08.2019 31.12.2024 2.922.963 2.897.000 1,6% 721.000 649.350 512.000 754.331 0
PVProračunski viri 721.000 649.350 512.000 754.331 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 721.000 649.350 512.000 754.331 0
(1711) 1711-20-0011 Oprema poslovnih prostorov 2021-2025 06.08.2020 31.12.2025 2.728.390 2.198.390 0,0% 518.350 990.000 406.680 406.680 406.680
PVProračunski viri 518.350 990.000 406.680 406.680 406.680
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 158.350 100.000 126.680 126.680 126.680
1714 Policija 360.000 890.000 280.000 280.000 280.000
(1711) 1711-20-0012 Investicijsko vzdrževanje 2021-2025 06.08.2020 31.12.2025 17.215.960 12.845.960 0,0% 3.837.020 6.570.020 2.269.620 2.269.700 2.269.600
PVProračunski viri 3.837.020 6.570.020 2.269.620 2.269.700 2.269.600
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 272.020 200.020 217.620 217.620 217.600
1714 Policija 3.565.000 6.370.000 2.052.000 2.052.080 2.052.000
Ukrepi     25.904.101 27.056.470 19.020.419 19.020.419 19.020.419
(1711) 1711-17-0001 Urejanje notranjih zadev 01.01.2017 31.12.2025 201.435.035 42,9% 25.904.101 27.056.470 19.020.419 19.020.419 19.020.419
PVProračunski viri 25.904.101 27.056.470 19.020.419 19.020.419 19.020.419
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 25.904.101 27.056.470 19.020.419 19.020.419 19.020.419
080103 Nadzor na podro čju notranjih zadev 900.785 951.223 717.067 717.067 717.067
Ukrepi     900.785 951.223 717.067 717.067 717.067
(1715) 1715-17-0001 Zagotavljanje pogojev za inšpekcijske nadzore 01.01.2017 31.12.2025 7.199.111 43,2% 900.785 951.223 717.067 717.067 717.067
PVProračunski viri 900.785 951.223 717.067 717.067 717.067
1715 Inšpektorat RS za notranje zadeve 900.785 951.223 717.067 717.067 717.067
0802 Policijska in kriminalisti čna dejavnost 430.301.238 434.382.602 293.604.513 286.226.373 314.092.615
080201 Javni red in splošna va rnosti ljudi in premoženja 406.734.842 418.957.328 287.067.713 280.489.573 308.355.815
1714-17-S001 Zagotavljanje delovnih po gojev in opreme polici je 28.440.600 28.790.812 15.081.040 9.385.900 36.369.142
(1714) 1714-16-0003 CAPEX - Infrastruktura DRO po standardu TETRA 06.11.2009 31.12.2024 9.798.849 8.900.000 2,4% 6.145.000 3.027.500 127.500 127.500 0
PVProračunski viri 6.145.000 3.027.500 127.500 127.500 0
1714 Policija 6.145.000 3.027.500 127.500 127.500 0
(1714) 1714-17-0014 Nakup prevoznih sredstev 15.07.2016 31.12.2024 35.519.729 29.979.729 39,7% 10.624.000 3.742.400 3.202.400 3.202.400 0
PVProračunski viri 10.624.000 3.742.400 3.202.400 3.202.400 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 99.000 242.400 242.400 242.400 0
1714 Policija 10.500.000 3.500.000 2.960.000 2.960.000 0
1715 Inšpektorat RS za notranje zadeve 25.000 0 0 0 0
Stran 49 od 197 v EUR
(1714) 1714-17-0015 Oprema za zaš čito podatkov 22.07.2016 31.12.2024 3.463.533 3.390.000 29,0% 1.000.000 140.000 640.000 640.000 0
PVProračunski viri 1.000.000 140.000 640.000 640.000 0
1714 Policija 1.000.000 140.000 640.000 640.000 0
(1714) 1714-19-0002 Sanacija streliš ča v Policijski akademiji Tacen 05.11.2018 31.12.2022 2.882.895 2.402.414 0,5% 110.000 2.757.892 0 0 0
PVProračunski viri 110.000 2.757.892 0 0 0
1714 Policija 110.000 2.757.892 0 0 0
(1714) 1714-19-0003 Nakup novih patruljnih plovil 20.08.2018 31.12.2023 4.000.000 4.000.000 0,0% 0 0 4.000.000 0 0
PVProračunski viri 0 0 4.000.000 0 0
1714 Policija 0 0 4.000.000 0 0
(1714) 1714-19-0006 Opremljanje obratov prehrane 22.03.2019 31.12.2022 362.643 362.750 9,4% 64.700 14.300 0 0 0
PVProračunski viri 64.700 14.300 0 0 0
1714 Policija 64.700 14.300 0 0 0
(1714) 1714-19-0007 Počitniška dejavnost 22.03.2019 31.12.2023 758.533 821.426 13,0% 178.100 154.920 95.140 0 0
PVProračunski viri 178.100 154.920 95.140 0 0
1714 Policija 178.100 154.920 95.140 0 0
(1714) 1714-20-0002 Nakup ve čnamenskega transportnega helikopterja 28.08.2019 31.12.2023 15.000.000 15.000.000 0,0% 0 13.400.000 1.600.000 0 0
PVProračunski viri 0 13.400.000 1.600.000 0 0
1714 Policija 0 13.400.000 1.600.000 0 0
(1714) 1714-20-0007 Posebna tehni čna sredstva Policija 2021-2025 05.08.2020 31.12.2025 8.308.000 8.308.000 0,0% 3.820.000 1.320.000 1.056.000 1.056.000 1.056.000
PVProračunski viri 3.820.000 1.320.000 1.056.000 1.056.000 1.056.000
1714 Policija 3.820.000 1.320.000 1.056.000 1.056.000 1.056.000
(1714) 1714-20-0009 Informacijsko-telekomunikacijska infrastruktura 07.08.2020 31.12.2025 15.742.600 15.742.600 0,0% 4.753.800 2.348.800 2.880.000 2.880.000 2.880.000
PVProračunski viri 4.753.800 2.348.800 2.880.000 2.880.000 2.880.000
1714 Policija 4.753.800 2.348.800 2.880.000 2.880.000 2.880.000
(1714) 1714-20-0010 Oprema za komunikacije, varovanje in nadzor 07.08.2020 31.12.2025 2.870.000 2.870.000 0,0% 645.000 785.000 480.000 480.000 480.000
PVProračunski viri 645.000 785.000 480.000 480.000 480.000
1714 Policija 645.000 785.000 480.000 480.000 480.000
(1714) 1714-20-0012 Investicijsko vzdrževanje stanovanj Policije 21-25 07.08.2020 31.12.2025 3.000.000 3.000.000 0,0% 600.000 600.000 600.000 600.000 600.000
1714 Policija 600.000 600.000 600.000 600.000 600.000
(1714) 1714-20-0013 Oprema za nadzor prometa 07.08.2020 31.12.2025 2.200.000 2.200.000 0,0% 500.000 500.000 400.000 400.000 400.000
PVProračunski viri 500.000 500.000 400.000 400.000 400.000
1714 Policija 500.000 500.000 400.000 400.000 400.000
Ukrepi     378.294.242 390.166.516 271.986.673 271.103.673 271.986.673
(1714) 1714-17-0002 Varovanje dolo čenih oseb in objektov 01.01.2017 31.12.2025 2.637.163 46,1% 350.000 300.000 240.000 240.000 240.000
PVProračunski viri 350.000 300.000 240.000 240.000 240.000
1714 Policija 350.000 300.000 240.000 240.000 240.000
(1714) 1714-17-0003 Javni red in splošna varnost ljudi in premoženja 01.01.2017 31.12.2025 88.019.324 39,1% 12.198.000 11.933.000 9.010.400 9.010.400 9.010.400
PVProračunski viri 12.198.000 11.933.000 9.010.400 9.010.400 9.010.400
1714 Policija 12.198.000 11.933.000 9.010.400 9.010.400 9.010.400
(1714) 1714-17-0004 Nadzor varnosti cestnega prometa 01.01.2017 31.12.2025 12.238.863 48,5% 1.558.960 1.558.960 1.015.168 1.015.168 1.015.168
PVProračunski viri 1.558.960 1.558.960 1.015.168 1.015.168 1.015.168
1714 Policija 1.558.960 1.558.960 1.015.168 1.015.168 1.015.168
(1714) 1714-17-0007 Operativna podpora policijskim nalogam 01.01.2017 31.12.2025 300.445.670 44,8% 36.728.402 38.190.453 27.879.700 26.996.700 27.879.700
PVProračunski viri 36.728.402 38.190.453 27.879.700 26.996.700 27.879.700
1714 Policija 36.728.402 38.190.453 27.879.700 26.996.700 27.879.700
(1714) 1714-17-0008 Plače policije 01.01.2017 31.12.2025 2.466.629.195 44,0% 323.938.380 334.663.603 232.040.048 232.040.048 232.040.048
PVProračunski viri 323.938.380 334.663.603 232.040.048 232.040.048 232.040.048
1714 Policija 323.938.380 334.663.603 232.040.048 232.040.048 232.040.048
(1714) 1714-17-0009 Pomožna policija 01.01.2017 31.12.2025 22.079.444 42,2% 3.520.500 3.520.500 1.801.357 1.801.357 1.801.357
PVProračunski viri 3.520.500 3.520.500 1.801.357 1.801.357 1.801.357
1714 Policija 3.520.500 3.520.500 1.801.357 1.801.357 1.801.357
080202 Kriminalisti čna dejavnost 13.902.956 8.485.124 5.624.800 4.824.800 4.824.800
1714-17-S002 EU sredstva 2014-2020 5.786.926 2.270.844 800.000 0 0
 EP (1714) 1714-20-0001 EU projekti - centralizirani programi 31.08.2020 31.12.2023 2.500.000 0,0% 850.000 850.000 800.000 0 0
PVProračunski viri 850.000 850.000 800.000 0 0
1714 Policija 850.000 850.000 800.000 0 0
(1714) 1714-15-0006 Policjsko sodelovanje in boj proti kriminalu - ISF 29.07.2015 31.12.2022 13.352.385 12.764.088 79,8% 1.289.376 1.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.289.376 1.000.000 0 0 0
1714 Policija 1.289.376 1.000.000 0 0 0
(1714) 1714-18-0136 Twin.Srbija-Boj proti trgovini z ljudmi 12.09.2018 31.03.2021 1.028.832 1.000.000 68,0% 40.000 0 0 0 0
1714 Policija 40.000 0 0 0 0
(1714) 1714-19-0001 Izboljšanje odzivanja na težje oblike nasilja 10.04.2018 31.05.2021 2.940.547 2.929.074 0,1% 2.898.858 0 0 0 0
1714 Policija 27.000 0 0 0 0
Stran 50 od 197 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 2.871.858 0 0 0 0
(1714) 1714-20-0003 Izboljšanje odzivanja na zlo čine iz sovraštva 17.12.2019 14.04.2022 219.068 219.068 2,5% 78.268 10.800 0 0 0
PVProračunski viri 78.268 10.800 0 0 0
1714 Policija 78.268 10.800 0 0 0
(1714) 1714-20-0004 Mednarodno policijsko tajno delovanje 17.12.2019 14.04.2022 592.031 560.062 6,1% 280.031 72.000 0 0 0
PVProračunski viri 280.031 72.000 0 0 0
1714 Policija 280.031 72.000 0 0 0
(1714) 1714-20-0005 Twinning - Podpora pri ustanovitvi urada SIRENE 27.01.2020 31.12.2022 1.000.000 1.000.000 1,0% 350.394 338.044 0 0 0
PVProračunski viri 90.000 77.650 0 0 0
1714 Policija 90.000 77.650 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 260.394 260.394 0 0 0
1714-17-S003 Tehnična sredstva in pripomo čki krim de javnosti 3.900.000 1.800.000 1.520.000 1.520.000 1.520.000
(1714) 1714-20-0008 Nadgradnja inštrumentalne opreme NFL 07.08.2020 31.12.2025 4.740.000 4.740.000 0,0% 2.600.000 700.000 480.000 480.000 480.000
PVProračunski viri 2.600.000 700.000 480.000 480.000 480.000
1714 Policija 2.600.000 700.000 480.000 480.000 480.000
(1714) 1714-20-0011 Oprema za kriminalisti čno policijo 07.08.2020 31.12.2025 5.520.000 5.520.000 0,0% 1.300.000 1.100.000 1.040.000 1.040.000 1.040.000
PVProračunski viri 1.300.000 1.100.000 1.040.000 1.040.000 1.040.000
1714 Policija 1.300.000 1.100.000 1.040.000 1.040.000 1.040.000
Ukrepi     4.216.030 4.414.280 3.304.800 3.304.800 3.304.800
(1714) 1714-17-0005 Odkrivanje, zavarovanje in analiziranje dokazov 01.01.2017 31.12.2025 9.436.203 45,3% 1.150.000 1.250.000 840.000 840.000 840.000
PVProračunski viri 1.150.000 1.250.000 840.000 840.000 840.000
1714 Policija 1.150.000 1.250.000 840.000 840.000 840.000
(1714) 1714-17-0006 Preprečevanje in preiskovanje kriminalitete 01.01.2017 31.12.2025 23.150.695 39,5% 3.066.030 3.164.280 2.464.800 2.464.800 2.464.800
PVProračunski viri 3.066.030 3.164.280 2.464.800 2.464.800 2.464.800
1714 Policija 3.066.030 3.164.280 2.464.800 2.464.800 2.464.800
080203 Zunanja meja in izvajanje predpisov o tujcih 9.663.440 6.940.150 912.000 912.000 912.000
1714-14-S001 EU SKLADI - 2014-2020 7.558.440 5.800.150 0 0 0
(1714) 1714-15-0004 Vračanje - AMIF 09.10.2014 31.12.2022 5.941.579 6.230.240 72,5% 730.000 500.000 0 0 0
PVProračunski viri 730.000 500.000 0 0 0
1714 Policija 730.000 500.000 0 0 0
(1714) 1714-15-0005 Zunanje meje - ISF 29.07.2015 31.12.2022 24.969.939 23.346.168 48,0% 5.833.440 4.494.757 0 0 0
PVProračunski viri 5.833.440 4.494.757 0 0 0
1714 Policija 5.833.440 4.494.757 0 0 0
(1714) 1714-15-0007 Operativna podpora - ISF 29.07.2015 31.12.2022 6.522.265 5.706.999 75,4% 630.000 570.000 0 0 0
PVProračunski viri 630.000 570.000 0 0 0
1714 Policija 630.000 570.000 0 0 0
(1714) 1714-18-0002 FRONTEX- Upravljanje in sodelov. na zun.mejah EU 24.08.2017 30.05.2021 2.362.261 2.377.946 77,8% 60.000 0 0 0 0
1714 Policija 60.000 0 0 0 0
(1714) 1714-18-0003 CEPOL -Evropska policijska 24.08.2017 31.12.2022 123.123 105.000 71,6% 5.000 5.000 0 0 0
1714 Policija 5.000 5.000 0 0 0
(1714) 1714-19-0009 Twinning MK- Sistemi za upravljanje meje 14.12.2018 30.06.2022 1.000.000 1.000.000 12,8% 300.000 230.393 0 0 0
PVProračunski viri 100.000 30.393 0 0 0
1714 Policija 100.000 30.393 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 200.000 200.000 0 0 0
3111-11-S010 Sklad za me jo 13. pol. 965.000 0 0 0 0
(3130) 3130-18-0010 Vzdrževanje in oprema mejnih prehodov 2018-2020 05.06.2018 31.12.2021 5.546.552 5.186.928 64,0% 965.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 965.000 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 965.000 0 0 0 0
Ukrepi     1.140.000 1.140.000 912.000 912.000 912.000
(1714) 1714-17-0001 Nadzor meje in izvajanje predpisov o tujcih 01.01.2017 31.12.2025 9.348.915 45,2% 1.140.000 1.140.000 912.000 912.000 912.000
PVProračunski viri 1.140.000 1.140.000 912.000 912.000 912.000
1714 Policija 1.140.000 1.140.000 912.000 912.000 912.000
0803 Obveščevalno-varnostna dejavnost 19.571.416 18.595.916 3.353.172 1.000 1.000
080301 Obveščevalno va rnostna dejavnost 17.252.338 17.252.338 3.278.172 0 0
1524-13-S001 INVESTICIJE 3.313.325 3.313.325 3.278.172 0 0
(1524) 1524-18-0001 Nadgradnja sistemov in sredstev za teh. podporo 18.08.2017 31.12.2021 10.356.235 14.587.183 32,0% 3.313.325 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.313.325 0 0 0 0
1524 Slovenska obveš čevalno - varnostna agencija 3.313.325 0 0 0 0
(1524) 1524-20-0004 Nadgradnja tehni čnih sistemov 04.08.2020 31.12.2023 6.591.497 6.626.650 0,0% 0 3.313.325 3.278.172 0 0
PVProračunski viri 0 3.313.325 3.278.172 0 0
1524 Slovenska obveš čevalno - varnostna agencija 0 3.313.325 3.278.172 0 0
Stran 51 od 197 v EUR
Ukrepi     13.939.013 13.939.013 0 0 0
(1524) 1524-20-0001 Upravljanje človeških in tehni čnih virov 01.01.2020 31.12.2022 41.817.038 29,6% 13.939.013 13.939.013 0 0 0
PVProračunski viri 13.939.013 13.939.013 0 0 0
1524 Slovenska obveš čevalno - varnostna agencija 13.939.013 13.939.013 0 0 0
080302 Varovanje tajnih podatkov 2.319.078 1.343.578 75.000 1.000 1.000
1511-19-S001 Obravnavan je tajnih podatko v 1.382.500 410.000 75.000 1.000 1.000
 EP (1511) 1511-19-0003 Sistem za obravnavanje tajnih podatkov (TDRO) 11.01.2019 31.12.2025 1.870.500 0,0% 1.382.500 410.000 75.000 1.000 1.000
PVProračunski viri 1.382.500 410.000 75.000 1.000 1.000
1511 Generalni sekretariat vlade 1.382.500 410.000 75.000 1.000 1.000
1535-13-S001 Nakup računalniške in ostale opreme 103.000 60.001 0 0 0
(1535) 1535-20-0001 Nakup generatorja mrežnega prometa 05.07.2019 31.12.2021 257.100 290.000 3,5% 20.000 0 0 0 0
1535 Urad za varovanje tajnih podatkov 20.000 0 0 0 0
(1535) 1535-20-0002 Investicije in investicijsko vzdrževanje UVTP 18.07.2019 31.12.2022 143.001 140.000 0,0% 83.000 60.001 0 0 0
PVProračunski viri 83.000 60.001 0 0 0
1535 Urad za varovanje tajnih podatkov 83.000 60.001 0 0 0
Ukrepi     833.578 873.577 0 0 0
(1535) 1535-11-0001 Izvajanje predpisov s podro čja obrav.in varov.TP 01.01.2011 31.12.2022 6.624.806 72,2% 833.578 873.577 0 0 0
PVProračunski viri 833.578 873.577 0 0 0
1535 Urad za varovanje tajnih podatkov 833.578 873.577 0 0 0
0804 Migracije in mednarodna zaš čita 11.584.701 11.706.283 1.470.228 320.000 320.000
080401 Migracije, mednarodna zaš čita in integracija 11.584.701 11.706.283 1.470.228 320.000 320.000
1542-18-S001 Oskrba in inte gracija migranto v 2.142.100 1.564.548 0 0 0
 EP (1542) 1542-20-0003 Izvedba sklada AMIF 2021-2027 01.01.2021 31.12.2027 1.667.200 0,0% 140.000 1.527.200 0 0 0
PVProračunski viri 140.000 1.527.200 0 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 140.000 1.527.200 0 0 0
(1542) 1542-18-0005 Akcijski na črt za azil, migracije in vklju čevanje 22.08.2017 31.12.2021 7.405.501 7.639.443 65,1% 2.002.100 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.002.100 0 0 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 2.002.100 0 0 0 0
(1542) 1542-20-0004 Investicije in investicijsko vzdrževanje UOM 22-23 07.08.2020 31.12.2023 37.348 224.150 0,0% 0 37.348 0 0 0
PVProračunski viri 0 37.348 0 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 0 37.348 0 0 0
1542-20-S001 Investici je 2020 - 2021 122.074 0 0 0 0
(1542) 1542-20-0001 Investicije in investicijsko vzdrževanje 2020-21 26.07.2019 31.12.2021 254.148 244.148 8,0% 122.074 0 0 0 0
PVProračunski viri 122.074 0 0 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 122.074 0 0 0 0
1711-14-S001 EU SREDSTVA IN SKLAD AMF - 2014-2020 2.586.666 2.472.050 1.150.228 0 0
(1711) 1711-15-0001 Azil in migracije 09.10.2014 31.12.2022 6.845.156 6.111.016 66,8% 760.298 1.199.104 0 0 0
PVProračunski viri 760.298 1.199.104 0 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 760.298 1.199.104 0 0 0
(1711) 1711-15-0002 Vključevanje in zakonito priseljevanje 09.10.2014 31.12.2022 7.199.769 5.999.808 75,4% 855.000 614.846 0 0 0
PVProračunski viri 855.000 614.846 0 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 855.000 614.846 0 0 0
(1711) 1711-15-0003 Evropska migracijska mreža 22.09.2014 31.12.2022 320.183 400.000 43,0% 60.000 61.500 0 0 0
PVProračunski viri 60.000 61.500 0 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 60.000 61.500 0 0 0
(1711) 1711-16-0001 Sistem upravljanja skladov AMIF;ISF 09.10.2014 31.12.2023 4.094.285 5.117.856 41,5% 471.036 556.600 1.150.228 0 0
PVProračunski viri 471.036 556.600 1.150.228 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 466.736 552.300 1.145.928 0 0
1714 Policija 4.300 4.300 4.300 0 0
(1711) 1711-20-0010 Twinning Srbija - upravljanje migracij in azila 11.12.2019 30.06.2022 1.100.630 1.000.000 0,5% 440.332 40.000 0 0 0
PVProračunski viri 139.702 40.000 0 0 0
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 139.702 40.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 300.630 0 0 0 0
Ukrepi     6.733.861 7.669.685 320.000 320.000 320.000
(1542) 1542-18-0001 Oskrba in integracija migrantov 01.01.2018 31.12.2022 21.676.972 48,8% 4.841.694 5.744.724 0 0 0
PVProračunski viri 4.841.694 5.744.724 0 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 4.841.694 5.744.724 0 0 0
(1542) 1542-18-0002 Delovanje UOIM 01.01.2018 31.12.2022 6.668.642 50,4% 1.492.167 1.524.961 0 0 0
PVProračunski viri 1.492.167 1.524.961 0 0 0
1542 Urad Vlade Republike Slovenije za oskrbo in integracijo migrantov 1.492.167 1.524.961 0 0 0
(1711) 1711-17-0002 Migracije, mednarodna zaš čita in integracija 01.01.2017 31.12.2025 4.977.407 59,1% 400.000 400.000 320.000 320.000 320.000
PVProračunski viri 400.000 400.000 320.000 320.000 320.000
1711 Ministrstvo za notranje zadeve 400.000 400.000 320.000 320.000 320.000
Stran 52 od 197 v EUR
09PRAVOSODJE 376.554.575 403.867.316 78.360.250 67.249.319 138.133.342
0901 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju pravosodja 33.424.789 39.483.089 30.087.459 43.760.952 81.060.000
090101 Urejanje in razvoj podro čja pravosodja 15.026.974 19.261.048 20.610.459 33.816.000 80.000.000
2011-11-S007 Študi je in analize - Denacionalizaci ja 16.000 16.000 16.000 16.000 0
(2030) 2030-20-0002 Reševanje denacionalizacijskih zahtevkov 2021-2024 09.07.2019 31.12.2024 64.000 64.000 0,0% 16.000 16.000 16.000 16.000 0
PVProračunski viri 16.000 16.000 16.000 16.000 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 16.000 16.000 16.000 16.000 0
2011-11-S011 Zagotavljanje pogojev za delo PO 6.170.222 9.316.000 15.761.500 33.800.000 80.000.000
(2030) 2011-06-0055 NSS v Ljubljani 18.09.2006 31.12.2027 113.976.636 95.081.460 6,6% 230.000 600.000 7.361.500 26.000.000 72.200.000
PVProračunski viri 230.000 600.000 7.361.500 26.000.000 72.200.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 230.000 600.000 7.361.500 26.000.000 72.200.000
(2030) 2030-17-0004 Investicijsko vzdrževanje stavb PO 2018-2021 30.06.2016 31.12.2021 12.834.004 13.564.997 58,7% 4.780.222 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.780.222 0 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 4.780.222 0 0 0 0
(2030) 2030-17-0005 Nakup opreme PO 2018-2021 30.06.2016 31.12.2021 2.949.360 3.353.154 46,4% 760.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 760.000 0 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 760.000 0 0 0 0
(2030) 2030-20-0001 Nakup vozil za potrebe pravosodnih organov 11.07.2019 31.12.2023 1.430.378 1.600.000 2,1% 400.000 400.000 600.000 0 0
PVProračunski viri 400.000 400.000 600.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 400.000 400.000 600.000 0 0
(2030) 2030-20-0009 Nakup opreme pravosodnih organov 01.01.2022 31.12.2025 3.286.000 3.286.000 0,0% 0 886.000 800.000 800.000 800.000
PVProračunski viri 0 886.000 800.000 800.000 800.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 886.000 800.000 800.000 800.000
(2030) 2030-20-0010 Invest. vzdrževanje stavb pravosodnih organov 01.01.2022 31.12.2025 28.430.000 28.430.000 0,0% 0 7.430.000 7.000.000 7.000.000 7.000.000
PVProračunski viri 0 7.430.000 7.000.000 7.000.000 7.000.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 7.430.000 7.000.000 7.000.000 7.000.000
2030-18-S001 Učinkovito pravosod je 14-20 7.428.152 8.960.748 4.761.921 0 0
(2030) 2030-16-0008 Učinkovito pravosodje 16.10.2015 31.12.2023 35.036.790 34.075.952 33,2% 7.428.152 8.960.748 4.761.921 0 0
PVProračunski viri 7.428.152 8.960.748 4.761.921 0 0
1311 Ustavno sodiš če 123.515 97.580 64.926 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 3.922.443 5.103.809 2.990.684 0 0
2033 Uprava Republike Slovenije za probacijo 461.106 467.003 0 0 0
4111 Vrhovno sodiš če RS 2.921.088 3.292.356 1.706.310 0 0
2030-20-S001 Otrokom pri jazno pravosod je 933.100 488.800 71.038 0 0
(2030) 2030-20-0014 Hiša za otroke 07.08.2020 31.12.2023 1.563.588 1.563.588 0,0% 933.100 488.800 71.038 0 0
PVProračunski viri 933.100 488.800 71.038 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 933.100 488.800 71.038 0 0
Ukrepi     479.500 479.500 0 0 0
(2030) 2030-18-0001 Poprava krivic in narodna sprava 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 37.995 28,9% 11.000 11.000 0 0 0
PVProračunski viri 11.000 11.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 11.000 11.000 0 0 0
(2030) 2030-18-0002 Delovanje ŠCNR 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 1.917.513 56,6% 400.000 400.000 0 0 0
PVProračunski viri 400.000 400.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 400.000 400.000 0 0 0
(2030) 2030-18-0003 Nadz.st.upr.,izvrš.in rev.mnenj cen.in izv.21 01.01.2018 31.12.2022 197.731 41,2% 47.500 47.500 0 0 0
PVProračunski viri 47.500 47.500 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 47.500 47.500 0 0 0
(2030) 2030-18-0004 Priprava in uskl. zakonov in podzak. aktov 18-21 01.01.2018 31.12.2022 79.109 59,2% 15.000 15.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 15.000 15.000 0 0 0
(2030) 2030-18-0005 Odškodnine žrtvam kaznivih dejanj 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 16.800 0,0% 6.000 6.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 6.000 6.000 0 0 0
090102 Administracija na podro čju pravosodja 16.777.084 16.822.000 9.447.000 9.914.952 1.030.000
2030-15-S001 Nakupi opreme (vključno z inform. ) ter vozil za MP 1.312.084 1.130.000 1.030.000 1.030.000 1.030.000
(2030) 2030-17-0006 Informatizacija MP 2018-2021 30.06.2016 31.12.2021 1.161.858 1.200.732 44,2% 480.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 480.000 0 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 480.000 0 0 0 0
(2030) 2030-17-0007 Tehn. posodobitev PO - informatizacija 2018-2021 30.06.2016 31.12.2021 2.715.772 2.788.660 53,6% 732.084 0 0 0 0
PVProračunski viri 732.084 0 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 732.084 0 0 0 0
(2030) 2030-18-0010 Nakup opreme in vozil za potrebe MP 23.08.2017 31.12.2022 402.395 402.395 48,4% 100.000 100.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 100.000 100.000 0 0 0
Stran 53 od 197 v EUR
(2030) 2030-20-0011 Informatizacija pravosodnih organov 2022-2025 01.01.2022 31.12.2025 2.320.000 2.320.000 0,0% 0 580.000 580.000 580.000 580.000
PVProračunski viri 0 580.000 580.000 580.000 580.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 580.000 580.000 580.000 580.000
(2030) 2030-20-0012 Informatizacija MP 2022-2025 06.08.2020 31.12.2025 1.800.000 1.800.000 0,0% 0 450.000 450.000 450.000 450.000
PVProračunski viri 0 450.000 450.000 450.000 450.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 450.000 450.000 450.000 450.000
Ukrepi     15.465.000 15.692.000 8.417.000 8.884.952 0
(2030) 2030-18-0006 Zagotavljanje pogojev za delo PO 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 28.382.009 51,9% 6.418.000 6.618.000 0 0 0
PVProračunski viri 6.418.000 6.618.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 6.418.000 6.618.000 0 0 0
(2030) 2030-20-0003 Podporna dejavnost in administracija 01.01.2021 31.12.2024 33.867.952 0,0% 8.438.000 8.520.000 8.100.000 8.809.952 0
PVProračunski viri 8.438.000 8.520.000 8.100.000 8.809.952 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 8.438.000 8.520.000 8.100.000 8.809.952 0
(2030) 2030-20-0004 Nadzor nad izvajanjem zakon. in sprem. dejavnosti 01.01.2021 31.12.2024 300.000 0,0% 75.000 75.000 75.000 75.000 0
PVProračunski viri 75.000 75.000 75.000 75.000 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 75.000 75.000 75.000 75.000 0
(2030) 2030-20-0005 Izvajanje dela dodeljenih sodnikov na MP po ZSS 01.01.2020 31.12.2023 1.451.006 11,2% 532.000 477.000 240.000 0 0
PVProračunski viri 532.000 477.000 240.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 532.000 477.000 240.000 0 0
(2030) 2030-20-0006 Presoja ustreznosti kandidatov (57. člen ZDOdv) 01.01.2020 31.12.2023 7.500 0,0% 2.000 2.000 2.000 0 0
PVProračunski viri 2.000 2.000 2.000 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 2.000 2.000 2.000 0 0
090103 Strokovno izpopolnj evanje v pravosodju 852.732 2.762.041 30.000 30.000 30.000
2030-13-S003 Dejavnost CIP 82.732 2.012.041 30.000 30.000 30.000
(2030) 2030-17-0003 Nakup opreme za CIP 2018-2021 30.06.2016 31.12.2021 32.644 32.643 40,1% 10.000 0 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 10.000 0 0 0 0
(2030) 2030-20-0007 Formalizacija hiše za otroke Barnahus - PROMISE 3 13.06.2019 31.12.2022 2.109.320 2.109.320 0,0% 72.732 1.982.041 0 0 0
PVProračunski viri 72.732 19.556 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 72.732 19.556 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 1.962.485 0 0 0
(2030) 2030-20-0013 Nakup opreme za CIP 2022-2025 05.08.2020 31.12.2025 120.000 120.000 0,0% 0 30.000 30.000 30.000 30.000
PVProračunski viri 0 30.000 30.000 30.000 30.000
2030 Ministrstvo za pravosodje 0 30.000 30.000 30.000 30.000
Ukrepi     770.000 750.000 0 0 0
(2030) 2030-18-0007 Izobraževanje in uspos. v pravosodju 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 2.942.601 37,7% 690.000 670.000 0 0 0
PVProračunski viri 690.000 670.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 690.000 670.000 0 0 0
(2030) 2030-18-0008 Izobraževanje PDI 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 327.064 39,4% 80.000 80.000 0 0 0
PVProračunski viri 80.000 80.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 80.000 80.000 0 0 0
090104 Mednarodno pravno sodelovanje 768.000 638.000 0 0 0
Ukrepi     768.000 638.000 0 0 0
(2030) 2030-18-0009 Medn. sodel. in sodel. z evr. integracijami 18-21 01.01.2018 31.12.2022 2.393.907 38,3% 768.000 638.000 0 0 0
PVProračunski viri 768.000 638.000 0 0 0
2030 Ministrstvo za pravosodje 768.000 638.000 0 0 0
0902 Delovanje sodiš č 197.263.668 201.393.668 471.410 0 0
090201 Sodni postopki 190.501.970 194.471.970 0 0 0
4111-13-S001 Manjše investici je 767.292 734.570 0 0 0
(4111) 4111-17-0001 Manjše investicije sodiš č 2018-2022 28.06.2016 31.12.2022 3.398.948 4.045.180 45,9% 767.292 734.570 0 0 0
PVProračunski viri 767.292 734.570 0 0 0
4111 Vrhovno sodiš če RS 27.856 30.185 0 0 0
4211 Višje sodiš če v Celju 9.391 10.528 0 0 0
4212 Višje sodiš če v Kopru 8.223 9.382 0 0 0
4213 Višje sodiš če v Ljubljani 29.995 30.733 0 0 0
4214 Višje sodiš če v Mariboru 17.452 18.840 0 0 0
4215 Okrožno sodiš če v Celju 66.657 68.872 0 0 0
4216 Okrožno sodiš če v Kopru 53.162 48.626 0 0 0
4217 Okrožno sodiš če v Kranju 44.799 41.319 0 0 0
4218 Okrožno sodiš če v Ljubljani 153.140 122.953 0 0 0
4219 Okrožno sodiš če v Mariboru 80.471 74.309 0 0 0
4220 Okrožno sodiš če v Murski Soboti 35.576 34.663 0 0 0
4221 Okrožno sodiš če v Novi Gorici 28.696 26.923 0 0 0
4222 Okrožno sodiš če v Novem mestu 28.521 28.971 0 0 0
4223 Okrožno sodiš če v Krškem 16.506 22.898 0 0 0
Stran 54 od 197 v EUR
4224 Okrožno sodiš če na Ptuju 30.729 24.869 0 0 0
4225 Okrožno sodiš če v Slovenj Gradcu 17.620 19.264 0 0 0
4230 Okrajno sodiš če v Ljubljani 65.489 68.626 0 0 0
4611 Upravno sodiš če Republike Slovenije 13.133 14.865 0 0 0
5011 Višje delovno in socialno sodiš če 7.498 6.315 0 0 0
5012 Delovno sodiš če v Celju 2.419 2.570 0 0 0
5013 Delovno sodiš če v Kopru 2.685 2.948 0 0 0
5014 Delovno in socialno sodiš če v Ljubljani 21.949 20.346 0 0 0
5015 Delovno sodiš če v Mariboru 5.325 5.565 0 0 0
Ukrepi     189.734.678 193.737.400 0 0 0
(4111) 4111-20-0001 Sodni postopki na vseh sodiš čih v RS 01.01.2020 31.12.2022 558.728.628 28,2% 189.734.678 193.737.400 0 0 0
PVProračunski viri 189.734.678 193.737.400 0 0 0
4111 Vrhovno sodiš če RS 8.870.400 9.070.269 0 0 0
4211 Višje sodiš če v Celju 2.120.512 2.177.837 0 0 0
4212 Višje sodiš če v Kopru 2.098.448 2.156.058 0 0 0
4213 Višje sodiš če v Ljubljani 8.162.532 8.384.719 0 0 0
4214 Višje sodiš če v Mariboru 3.844.582 3.947.047 0 0 0
4215 Okrožno sodiš če v Celju 18.107.788 18.461.989 0 0 0
4216 Okrožno sodiš če v Kopru 12.731.263 12.970.900 0 0 0
4217 Okrožno sodiš če v Kranju 10.740.759 10.971.120 0 0 0
4218 Okrožno sodiš če v Ljubljani 32.660.212 33.272.228 0 0 0
4219 Okrožno sodiš če v Mariboru 20.188.342 20.605.746 0 0 0
4220 Okrožno sodiš če v Murski Soboti 9.005.541 9.198.660 0 0 0
4221 Okrožno sodiš če v Novi Gorici 7.850.256 8.011.806 0 0 0
4222 Okrožno sodiš če v Novem mestu 7.055.205 7.197.341 0 0 0
4223 Okrožno sodiš če v Krškem 5.918.397 6.027.722 0 0 0
4224 Okrožno sodiš če na Ptuju 7.121.423 7.261.373 0 0 0
4225 Okrožno sodiš če v Slovenj Gradcu 4.025.974 4.113.637 0 0 0
4230 Okrajno sodiš če v Ljubljani 17.286.596 17.678.247 0 0 0
4611 Upravno sodiš če Republike Slovenije 3.760.145 3.852.898 0 0 0
5011 Višje delovno in socialno sodiš če 1.635.714 1.678.840 0 0 0
5012 Delovno sodiš če v Celju 624.165 636.934 0 0 0
5013 Delovno sodiš če v Kopru 656.303 672.380 0 0 0
5014 Delovno in socialno sodiš če v Ljubljani 3.963.385 4.054.389 0 0 0
5015 Delovno sodiš če v Mariboru 1.306.736 1.335.260 0 0 0
090202 Podporne dejavnosti in administracija 647.268 777.268 471.410 0 0
4112-13-S001 Manjše investici je SS 12.000 12.000 0 0 0
(4112) 4112-17-0001 Manjše investicije Sodnega sveta 2018-2022 27.06.2016 31.12.2022 75.323 77.199 61,7% 12.000 12.000 0 0 0
4112 Sodni svet RS 12.000 12.000 0 0 0
Ukrepi     635.268 765.268 471.410 0 0
(4112) 4112-20-0001 Podporne dejavnosti in administracija 01.01.2020 31.12.2023 2.472.250 19,9% 635.268 765.268 471.410 0 0
PVProračunski viri 635.268 765.268 471.410 0 0
4112 Sodni svet RS 635.268 765.268 471.410 0 0
090204 Informatizacija sodiš č 6.114.430 6.144.430 0 0 0
4111-11-S001 Informatizaci ja sodišč 1.914.430 1.944.430 0 0 0
(4111) 4111-17-0002 eSodstvo 2018-2022 01.01.2018 31.12.2022 10.307.555 12.730.000 60,7% 1.914.430 1.944.430 0 0 0
PVProračunski viri 1.914.430 1.944.430 0 0 0
4111 Vrhovno sodiš če RS 1.914.430 1.944.430 0 0 0
Ukrepi     4.200.000 4.200.000 0 0 0
(4111) 4111-13-0002 Logistična podpora sodstva 01.01.2013 31.12.2022 37.644.214 77,7% 4.200.000 4.200.000 0 0 0
PVProračunski viri 4.200.000 4.200.000 0 0 0
4111 Vrhovno sodiš če RS 4.200.000 4.200.000 0 0 0
0903 Delovanje tožilstev 25.163.894 24.568.004 0 0 0
090301 Delovanje vrhovnega državnega tožilstva 4.164.005 3.821.784 0 0 0
4411-20-S001 Male investici je 2021-2022 64.100 57.000 0 0 0
(4411) 4411-20-0004 Male invest. državnih tožilstev in DTS 2021-2022 01.01.2021 31.12.2022 121.100 105.300 0,0% 64.100 57.000 0 0 0
PVProračunski viri 64.100 57.000 0 0 0
4411 Vrhovno državno tožilstvo RS 5.900 9.000 0 0 0
4416 Okrožno državno tožilstvo v Celju 10.000 5.000 0 0 0
4417 Okrožno državno tožilstvo v Kopru 3.000 3.000 0 0 0
4418 Okrožno državno tožilstvo v Kranju 3.000 3.000 0 0 0
4419 Okrožno državno tožilstvo v Ljubljani 5.000 5.000 0 0 0
4420 Okrožno državno tožilstvo v Mariboru 5.000 5.000 0 0 0
4421 Okrožno državno tožilstvo v Murski Soboti 5.000 3.000 0 0 0
4422 Okrožno državno tožilstvo v Novi Gorici 3.000 3.000 0 0 0
4423 Okrožno državno tožilstvo v Novem mestu 3.000 3.000 0 0 0
4424 Okrožno državno tožilstvo v Krškem 6.100 3.000 0 0 0
Stran 55 od 197 v EUR
4425 Okrožno državno tožilstvo na Ptuju 3.000 3.000 0 0 0
4426 Okrožno državno tožilstvo v Slovenj Gradcu 3.000 3.000 0 0 0
4427 Državnotožilski svet 3.000 3.000 0 0 0
4428 Specializirano državno tožilstvo Republike Slovenije 6.100 6.000 0 0 0
4411-20-S002 Povezava ISDT in eCODEX preko eEvidence 300.000 0 0 0 0
 EP (4411) 4411-20-0005 Povezava ISDT in eCODEX preko eEvidence 01.01.2020 31.12.2021 660.000 0,0% 300.000 0 0 0 0
4411 Vrhovno državno tožilstvo RS 300.000 0 0 0 0
Ukrepi     3.799.905 3.764.784 0 0 0
(4411) 4411-20-0001 Izvajanje pristojnosti VDT RS 01.01.2020 31.12.2022 10.571.531 26,7% 3.607.435 3.575.288 0 0 0
PVProračunski viri 3.607.435 3.575.288 0 0 0
4411 Vrhovno državno tožilstvo RS 3.607.435 3.575.288 0 0 0
(4411) 4411-20-0002 Izvajanje pristojnosti Državnotožilskega sveta 01.01.2020 31.12.2022 579.749 29,0% 192.470 189.496 0 0 0
PVProračunski viri 192.470 189.496 0 0 0
4427 Državnotožilski svet 192.470 189.496 0 0 0
090302 Izvajanje funkcije pregona 20.999.889 20.746.220 0 0 0
Ukrepi     20.999.889 20.746.220 0 0 0
(4411) 4411-20-0003 Izvajanje funkcije pregona 01.01.2020 31.12.2022 61.501.332 26,3% 20.999.889 20.746.220 0 0 0
PVProračunski viri 20.999.889 20.746.220 0 0 0
4416 Okrožno državno tožilstvo v Celju 2.182.554 2.226.580 0 0 0
4417 Okrožno državno tožilstvo v Kopru 1.303.447 1.290.157 0 0 0
4418 Okrožno državno tožilstvo v Kranju 1.034.910 1.068.102 0 0 0
4419 Okrožno državno tožilstvo v Ljubljani 5.028.938 4.905.544 0 0 0
4420 Okrožno državno tožilstvo v Mariboru 2.338.123 2.292.054 0 0 0
4421 Okrožno državno tožilstvo v Murski Soboti 1.037.443 1.011.715 0 0 0
4422 Okrožno državno tožilstvo v Novi Gorici 809.842 799.404 0 0 0
4423 Okrožno državno tožilstvo v Novem mestu 1.017.453 1.033.477 0 0 0
4424 Okrožno državno tožilstvo v Krškem 907.242 923.104 0 0 0
4425 Okrožno državno tožilstvo na Ptuju 860.899 841.273 0 0 0
4426 Okrožno državno tožilstvo v Slovenj Gradcu 615.114 599.924 0 0 0
4428 Specializirano državno tožilstvo Republike Slovenije 3.863.924 3.754.886 0 0 0
0904 Varstvo premoženjskih in drugih pravic ter interesov države 9.057.490 9.035.025 43.500 0 0
090401 Zastopanje Republike Slovenije in vodenje predhodnih postopkov 9.057.490 9.035.025 43.500 0 0
4514-11-S001 Investici je Državne ga odvetništva RS 57.500 45.500 43.500 0 0
(4514) 4514-20-0001 Investicije Državnega odvetništva RS 2020-2023 14.08.2019 31.12.2023 209.515 198.900 14,5% 57.500 45.500 43.500 0 0
PVProračunski viri 57.500 45.500 43.500 0 0
4514 Državno odvetništvo RS 57.500 45.500 43.500 0 0
Ukrepi     8.999.990 8.989.525 0 0 0
(4514) 4514-11-0001 Zastopanje RS in vodenje predhodnih postopkov 01.01.2011 31.12.2022 83.067.857 76,9% 8.999.990 8.989.525 0 0 0
PVProračunski viri 8.999.990 8.989.525 0 0 0
4514 Državno odvetništvo RS 8.999.990 8.989.525 0 0 0
0905 Izvrševanje kazenskih sankcij 62.727.864 81.615.030 45.257.882 21.088.367 54.673.342
090501 Izvrševanje kazenskih sankcij - za pori 60.377.864 79.265.030 45.199.382 21.043.867 54.628.342
2020-11-S001 Izvrševan je kazenskih sankci j 20.317.884 38.238.461 45.199.382 21.043.867 54.628.342
(2031) 2020-01-0002 Prenova in dozidava objektov ZPKZ Dob - zaprti del 01.03.2004 31.12.2028 86.693.229 86.693.229 21,9% 0 0 2.000.000 11.100.000 54.628.342
PVProračunski viri 0 0 2.000.000 11.100.000 54.628.342
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 0 0 2.000.000 11.100.000 54.628.342
(2031) 2031-20-0001 Investicije v obrat družbene prehrane 2021-2024 05.08.2019 31.12.2024 20.000 20.000 0,0% 5.000 5.000 5.000 5.000 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 5.000 5.000 5.000 5.000 0
(2031) 2031-20-0002 Investicijsko vzdr. in obnove URSIKS 2020-2023 31.07.2019 31.12.2023 5.148.017 5.017.911 15,0% 962.572 631.792 2.223.900 0 0
PVProračunski viri 962.572 631.792 2.223.900 0 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 962.572 631.792 2.223.900 0 0
(2031) 2031-20-0003 Nakup avtomobilov, sredstev in opreme 2021-2024 01.08.2019 31.12.2024 3.302.172 3.389.070 0,0% 679.301 963.871 847.500 811.500 0
PVProračunski viri 679.301 963.871 847.500 811.500 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 679.301 963.871 847.500 811.500 0
(2031) 2031-20-0004 Investicije v po čitniške enote URSIKS 2021-2024 05.08.2019 31.12.2024 94.000 94.000 0,0% 16.000 46.000 16.000 16.000 0
PVProračunski viri 16.000 46.000 16.000 16.000 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 16.000 46.000 16.000 16.000 0
(2031) 2031-20-0005 Reševanje prostorske problematike ZPKZ Ljubljana 31.07.2019 31.12.2024 72.341.359 72.083.744 5,3% 722.497 25.976.583 32.707.281 8.328.131 0
PVProračunski viri 722.497 25.976.583 32.707.281 8.328.131 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 722.497 25.976.583 32.707.281 8.328.131 0
(2031) 2031-20-0006 Reševanje prostorske problematike ZPKZ Ig 31.07.2019 31.12.2024 35.902.265 35.863.683 4,0% 15.952.714 9.972.015 6.899.701 783.236 0
PVProračunski viri 15.952.714 9.972.015 6.899.701 783.236 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 15.952.714 9.972.015 6.899.701 783.236 0
Stran 56 od 197 v EUR
(2031) 2031-20-0007 Nakup opreme za varovanje URSIKS 2020-2023 01.08.2019 31.12.2023 3.432.075 3.423.000 6,1% 1.979.800 643.200 500.000 0 0
PVProračunski viri 1.979.800 643.200 500.000 0 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 1.979.800 643.200 500.000 0 0
Ukrepi     40.059.980 41.026.569 0 0 0
(2031) 2020-11-0002 izvrševanje kazenskih sankcij 01.01.2011 31.12.2022 412.689.827 79,3% 40.059.980 41.026.569 0 0 0
PVProračunski viri 40.059.980 41.026.569 0 0 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 40.059.980 41.026.569 0 0 0
090503 Izvajanje probacije 2.350.000 2.350.000 58.500 44.500 45.000
2033-18-S001 Projekti Uprave RS za probaci jo 40.000 30.000 58.500 44.500 45.000
(2033) 2033-18-0002 Investicije in investicijsko vzdrževanje 02.08.2017 31.12.2021 247.322 247.322 82,0% 40.000 0 0 0 0
2033 Uprava Republike Slovenije za probacijo 40.000 0 0 0 0
(2033) 2033-20-0002 Investicije in investicijsko vzdrževanje 01.01.2022 31.12.2025 178.000 178.000 0,0% 0 30.000 58.500 44.500 45.000
PVProračunski viri 0 30.000 58.500 44.500 45.000
2033 Uprava Republike Slovenije za probacijo 0 30.000 58.500 44.500 45.000
Ukrepi     2.310.000 2.320.000 0 0 0
(2033) 2033-18-0001 Izvajanje nalog Uprave RS za probacijo 01.01.2018 31.12.2022 8.433.962 42,9% 2.310.000 2.320.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.310.000 2.320.000 0 0 0
2033 Uprava Republike Slovenije za probacijo 2.310.000 2.320.000 0 0 0
0906 Poprava preteklih krivic 48.916.870 47.772.500 2.500.000 2.400.000 2.400.000
090601 Poprava krivic in odšk odnine 48.916.870 47.772.500 2.500.000 2.400.000 2.400.000
Ukrepi     48.916.870 47.772.500 2.500.000 2.400.000 2.400.000
(1611) 1611-18-0003 Izplačila obveznosti po Zak onu o denacionalizaciji 01.01.2018 31.12.2025 3.178.888 16,9% 626.000 619.000 500.000 400.000 400.000
PVProračunski viri 626.000 619.000 500.000 400.000 400.000
1611 Ministrstvo za finance 626.000 619.000 500.000 400.000 400.000
(1611) 1611-18-0004 Izplačila odškodnin 01.01.2018 31.12.2025 159.272.654 27,4% 37.762.000 35.653.500 2.000.000 2.000.000 2.000.000
PVProračunski viri 37.762.000 35.653.500 2.000.000 2.000.000 2.000.000
1611 Ministrstvo za finance 37.762.000 35.653.500 2.000.000 2.000.000 2.000.000
(4514) 4514-11-0007 Reševanje odškodninskih zahtevkov in izpla čila 01.01.2011 31.12.2022 43.704.706 40,1% 10.528.870 11.500.000 0 0 0
PVProračunski viri 10.528.870 11.500.000 0 0 0
4514 Državno odvetništvo RS 10.528.870 11.500.000 0 0 0
10TRG DELA IN DELOVNI POGOJI 347.725.942 293.260.151 15.974.169 0 0
storitve za trg dela39.882.066 40.702.056 1.403.838 0 0
100101 Urejanje in nadzor na podro čju dela 6.254.500 6.262.500 140.000 0 0
2613-11-S001 Investici je in računalniška oprema 142.000 142.000 140.000 0 0
(2613) 2613-20-0001 Manjše invsticije IRSD 07.08.2019 31.12.2023 424.000 426.000 0,0% 142.000 142.000 140.000 0 0
PVProračunski viri 142.000 142.000 140.000 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 142.000 142.000 140.000 0 0
Ukrepi     6.112.500 6.120.500 0 0 0
(2613) 2613-11-0001 Preizkusi koordinatorjev 01.01.2011 31.12.2022 146.585 66,7% 13.500 21.500 0 0 0
PVProračunski viri 13.500 21.500 0 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 13.500 21.500 0 0 0
(2613) 2613-11-0003 Materialni stroški organa 01.01.2011 31.12.2022 5.051.407 76,3% 500.000 500.000 0 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 500.000 500.000 0 0 0
(2613) 2613-11-0005 Strokovno usposabljanje in izpopolnjevanja 01.01.2011 31.12.2022 203.052 59,5% 35.000 35.000 0 0 0
PVProračunski viri 35.000 35.000 0 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 35.000 35.000 0 0 0
(2613) 2613-11-0006 Osebna varovalna oprema in zdravstveni pregledi 01.01.2011 31.12.2022 101.110 54,2% 20.000 20.000 0 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 20.000 20.000 0 0 0
(2613) 2613-11-0007 Zagotavljanje pogojev za delo IRSD 01.01.2011 31.12.2022 50.053.174 74,9% 5.544.000 5.544.000 0 0 0
PVProračunski viri 5.544.000 5.544.000 0 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 5.544.000 5.544.000 0 0 0
100102 Podporna dejavnost trga dela 2.920.651 2.922.319 1.263.838 0 0
2611-11-S014 Investici je ZRSZ 1.315.601 1.315.601 1.060.191 0 0
 EP (2611) 2611-20-0004 Sredstva za investicije ZRSZ in JŠRIP 26.08.2018 31.12.2023 4.235.393 0,0% 1.315.601 1.315.601 1.060.191 0 0
PVProračunski viri 1.315.601 1.315.601 1.060.191 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.315.601 1.315.601 1.060.191 0 0
Stran 57 od 197 v EUR
2611-11-S028 IS varnosti in zdrav ja pri delu 27.000 27.000 0 0 0
(2611) 2611-18-0005 Vzdrževanje in nadgradnja ISVZD 17.08.2017 31.12.2022 111.117 77.756 37,9% 27.000 27.000 0 0 0
PVProračunski viri 27.000 27.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 27.000 27.000 0 0 0
Ukrepi     1.578.050 1.579.718 203.647 0 0
(2611) 2611-11-0080 Razvoj nacionalne kvalifikacijske strukture 01.01.2011 31.12.2022 8.680.360 76,4% 945.126 946.158 0 0 0
PVProračunski viri 945.126 946.158 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 945.126 946.158 0 0 0
(2611) 2611-11-0081 Vseživljenjsko u čenje 01.01.2011 31.12.2022 3.629.694 80,4% 322.365 323.001 0 0 0
PVProračunski viri 322.365 323.001 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 322.365 323.001 0 0 0
(2611) 2611-11-0087 Spremljanje, evalvacije, sofinanciranje projektov 01.01.2011 31.12.2022 738.096 81,3% 58.000 58.000 0 0 0
PVProračunski viri 58.000 58.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 58.000 58.000 0 0 0
(2611) 2611-11-0091 EK in ET na podro čju VZD ter AN Bilbao agencije 01.01.2011 31.12.2023 630.272 46,1% 89.559 89.559 71.647 0 0
PVProračunski viri 89.559 89.559 71.647 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 89.559 89.559 71.647 0 0
(2611) 2611-11-0093 Praktične smernice in metodologije na podro čju VZD 01.01.2011 31.12.2023 187.579 39,8% 35.000 35.000 28.000 0 0
PVProračunski viri 35.000 35.000 28.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 35.000 35.000 28.000 0 0
(2611) 2611-11-0094 Promocija varnosti in zdravja pri delu 01.01.2011 31.12.2023 550.659 42,7% 90.000 90.000 72.000 0 0
PVProračunski viri 90.000 90.000 72.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 90.000 90.000 72.000 0 0
(2611) 2611-11-0095 Zagotavljanje kemijske varnosti 01.01.2011 31.12.2023 172.709 15,5% 38.000 38.000 32.000 0 0
PVProračunski viri 38.000 38.000 32.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 38.000 38.000 32.000 0 0
100103 Storitve trga dela 30.706.915 31.517.237 0 0 0
Ukrepi     30.706.915 31.517.237 0 0 0
(2611) 2611-16-0006 Storitve trga dela 01.01.2016 31.12.2022 2.787.191 59,5% 505.000 535.000 0 0 0
PVProračunski viri 505.000 535.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 505.000 535.000 0 0 0
(2611) 2611-16-0007 Delovanje ZRSZ 01.01.2016 31.12.2022 195.512.205 67,6% 30.201.915 30.982.237 0 0 0
PVProračunski viri 30.201.915 30.982.237 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 30.201.915 30.982.237 0 0 0
1002 APZ - Usposabljanje in izobraževanje 2.761.399 2.761.399 0 0 0
100201 Usposabljanje in izobraž evanje 2.761.399 2.761.399 0 0 0
Ukrepi     2.761.399 2.761.399 0 0 0
(2611) 2611-16-0005 Delovanje štip., razv., invalid. in preživ. sklada 01.01.2016 31.12.2022 15.767.522 65,9% 2.661.399 2.661.399 0 0 0
PVProračunski viri 2.661.399 2.661.399 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.661.399 2.661.399 0 0 0
(3330) 3311-11-0084 Izobraževanje zaposlenih - izvajalci 01.01.2011 31.12.2022 16.683.955 98,8% 100.000 100.000 0 0 0
1004 APZ - Spodbude za zaposlovanje 65.626.078 43.666.480 7.507.873 0 0
100401 Spodbude za zaposlovanje 65.626.078 43.666.480 7.507.873 0 0
1541-15-S022 Dostop do delovnih mest za iskalce zaposlitve 47.370.255 32.598.443 6.564.121 0 0
 EP (1541) 1541-15-0021 Dostop do delovnih mest za iskalce zaposlitve 16.12.2014 31.12.2023 1.040.149 0,0% 575.999 464.146 2 0 0
PVProračunski viri 575.999 464.146 2 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 575.997 464.144 0 0 0
(2611) 2611-16-8111 Usposabljanje na delovnem mestu 11.09.2015 31.12.2022 12.149.909 12.149.909 62,3% 2.255.637 1.099.040 0 0 0
PVProračunski viri 2.255.637 1.099.040 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.255.637 1.099.040 0 0 0
(2611) 2611-16-8112 Neformalno izobraževanje in usposabljanje 11.09.2015 31.12.2022 6.414.023 6.264.023 60,7% 1.100.000 1.090.414 0 0 0
PVProračunski viri 1.100.000 1.090.414 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.100.000 1.090.414 0 0 0
(2611) 2611-16-8113 Spodbujanje  zaposlovanja - Zaposli.me 11.09.2015 31.12.2023 136.078.048 136.282.060 48,8% 32.247.994 23.448.449 6.564.119 0 0
PVProračunski viri 32.247.994 23.448.449 6.564.119 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 32.247.994 23.448.449 6.564.119 0 0
(2611) 2611-16-8121 Izvajanje storitev za brezposelne 11.09.2015 31.12.2022 15.859.231 15.857.591 66,6% 2.440.344 2.440.363 0 0 0
PVProračunski viri 2.440.344 2.440.363 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.440.344 2.440.363 0 0 0
Stran 58 od 197 v EUR
(2611) 2611-16-8122 Razvoj storitev VKO in nadalj. krepitev NKT za VKO 20.05.2016 31.12.2022 3.576.207 3.494.400 64,6% 627.847 509.521 0 0 0
PVProračunski viri 627.847 509.521 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 627.847 509.521 0 0 0
(2611) 2611-16-8123 Usklajevanje ponudbe in povpraševanja 26.05.2016 31.12.2022 2.257.383 2.285.500 55,4% 454.920 348.041 0 0 0
PVProračunski viri 454.920 348.041 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 454.920 348.041 0 0 0
(2611) 2611-17-8114 Štartaj kariero s potencialom 10.01.2017 31.12.2021 1.000.000 1.000.000 63,2% 211.673 0 0 0 0
PVProračunski viri 211.673 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 211.673 0 0 0 0
(2611) 2611-17-8115 Praktični programi za spodbujanje zaposl. (MIC) 12.06.2017 31.10.2022 1.484.596 1.484.596 40,3% 350.000 350.000 0 0 0
PVProračunski viri 350.000 350.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 350.000 350.000 0 0 0
(2611) 2611-17-8124 Odpravimo konflikte na delovnem mestu 16.12.2016 31.12.2022 1.835.070 1.925.585 57,4% 338.839 345.694 0 0 0
PVProračunski viri 338.839 345.694 0 0 0
2613 Inšpektorat RS za delo 338.839 345.694 0 0 0
(2611) 2611-17-8125 Regionalno sti čišče dostojnega dela Celje (RSDDC) 02.03.2017 31.12.2022 511.500 511.500 63,2% 92.344 84.738 0 0 0
PVProračunski viri 92.344 84.738 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 92.344 84.738 0 0 0
(2611) 2611-17-8126 Regijski center za dostojno delo Ljubljana 01.03.2017 31.12.2022 511.500 511.500 53,8% 85.071 89.096 0 0 0
PVProračunski viri 85.071 89.096 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 85.071 89.096 0 0 0
(2611) 2611-17-8131 EURES-transnacionalna mobilnost delovne sile 20.12.2016 31.12.2022 7.597.086 7.803.000 53,7% 1.543.293 1.393.921 0 0 0
PVProračunski viri 1.543.293 1.393.921 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.543.293 1.393.921 0 0 0
(2611) 2611-18-8116 Aktivni do upokojitve 15.03.2018 31.12.2022 9.324.365 9.324.365 65,3% 2.050.000 239.071 0 0 0
PVProračunski viri 2.050.000 239.071 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.050.000 239.071 0 0 0
(2611) 2611-18-8117 Pripravljeni na spremembe 28.05.2018 31.12.2022 4.000.000 4.000.000 25,0% 1.565.342 695.949 0 0 0
PVProračunski viri 1.565.342 695.949 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.565.342 695.949 0 0 0
(2611) 2611-20-8191 Skrajšani delovni čas - 11.čl. ZIUOOPE - COVID-19 10.07.2020 30.09.2021 92.998.959 92.998.959 10,2% 1.090.714 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.090.714 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.090.714 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0049 Artefakt - Center eksperimentalne arheologije 13.03.2020 31.08.2021 76.500 76.500 19,6% 32.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0050 Sistematizacija evidentiranja umetnin 16.03.2020 31.08.2021 39.395 39.395 22,8% 13.697 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.697 0 0 0 0
3764 GALERIJA BOŽIDAR JAKAC KOSTANJEVICA NA KRKI 7.697 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0051 Podporna krovna mreža 15.03.2020 31.08.2021 24.000 24.000 0,0% 10.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 10.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0052 Analogno digitalni pretvorniki besed 11.03.2020 31.08.2021 68.400 68.400 17,5% 28.500 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.500 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0053 Galerija onkraj zidov II 13.03.2020 31.08.2021 66.000 66.000 36,4% 33.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 24.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 9.000 0 0 0 0
3583 UMETNOSTNA GALERIJA MARIBOR IME V MEDNARODNEM PROMETU: MARIBOR ART GALLERY 9.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0054 Izvajanje kulturnih projektov v soseskah 16.03.2020 31.08.2021 30.000 30.000 0,0% 12.400 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.400 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0055 Z znanji do ve čje zaposljivosti 16.03.2020 31.08.2021 36.000 36.000 27,8% 16.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0056 Prezrti poklici zaodrja IV. 16.03.2020 31.08.2021 63.258 63.258 0,0% 31.874 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.874 0 0 0 0
3564 LUTKOVNO GLEDALIŠ ČE LJUBLJANA 7.874 0 0 0 0
Stran 59 od 197 v EUR
(3340) 3340-20-0057 Dostopnejši arhiv narave v veselje uporabnikom 16.03.2020 31.08.2021 38.340 38.340 15,6% 19.170 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.170 0 0 0 0
3769 PRIRODOSLOVNI MUZEJ SLOVENIJE 7.170 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0058 Popestrimo zaodrje 16.03.2020 31.08.2021 50.944 50.944 0,0% 21.227 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 6.227 0 0 0 0
3562 SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠ ČE DRAMA LJUBLJANA 6.227 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0059 Nove dejavnosti kulturne produkcije in postproduk. 13.03.2020 31.08.2021 70.080 70.080 0,0% 29.200 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 9.200 0 0 0 0
3851 FESTIVAL VELENJE 9.200 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0060 Mednarodni festival Plavajo či grad 16.03.2020 31.08.2021 31.200 31.200 19,2% 13.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0061 Posodobitev spletnega časopisa Spletni čas 16.03.2020 31.08.2021 29.180 29.180 41,1% 12.072 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.072 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0062 Knjižna postprodukcija Založbe Goga 16.03.2020 31.08.2021 15.400 15.400 0,0% 6.300 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 5.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0063 Multimedijska okrepitev v Šmoclu 16.03.2020 31.08.2021 24.000 24.000 25,0% 10.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0064 Z novimi kadri do ve čje učinkovitosti 16.03.2020 31.08.2021 18.000 18.000 27,8% 7.500 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0065 Žive zgodbe, ki jih je zapisal čas 03.03.2020 31.08.2021 35.000 35.000 17,1% 17.500 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 5.500 0 0 0 0
3804 SPLOŠNA KNJIŽNICA SLOVENSKE KONJICE 5.500 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0066 Razvoj novih projektov s podro čja kulture 13.03.2020 31.08.2021 48.000 48.000 0,0% 20.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0067 S kulturo v svet 14.03.2020 31.08.2021 28.600 28.600 0,0% 6.800 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.800 0 0 0 0
1541-15-S023 Trajnostna vkl jučitev mladih na tr g dela (ESS) 18.255.823 11.068.037 943.752 0 0
 EP (1541) 1541-15-0022 Trajnostna vklju čitev mladih na trg dela 16.12.2014 31.12.2023 5.839.675 0,0% 2.896.835 2.437.388 442.752 0 0
PVProračunski viri 2.896.835 2.437.388 442.752 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.406.000 2.437.386 442.750 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 2.242 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 488.591 0 0 0 0
(2611) 2611-16-8211 Krepitev svetovalnega dela z mladimi 11.09.2015 31.12.2022 4.286.882 4.176.980 62,0% 680.874 680.874 0 0 0
PVProračunski viri 680.874 680.874 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 680.874 680.874 0 0 0
(2611) 2611-16-8213 Neformalno izobraževanje in usposabljanje za mlade 11.09.2015 31.12.2022 4.224.666 4.354.698 56,0% 700.000 1.080.019 0 0 0
PVProračunski viri 700.000 1.080.019 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 700.000 1.080.019 0 0 0
(2611) 2611-16-8214 Usposabljanje na delovnem mestu - mladi 11.09.2015 31.12.2022 15.724.525 16.015.671 46,3% 4.584.081 2.119.755 0 0 0
PVProračunski viri 4.584.081 2.119.755 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 4.584.081 2.119.755 0 0 0
(2611) 2611-17-8215 Spodbude za trajno zaposlovanje mladih 10.02.2017 31.12.2023 29.998.502 29.998.502 54,0% 6.399.043 4.750.000 501.000 0 0
PVProračunski viri 6.399.043 4.750.000 501.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 6.399.043 4.750.000 501.000 0 0
Stran 60 od 197 v EUR
(2611) 2611-18-8210 Spodbude za zaposlitev mladih 23.04.2018 30.09.2021 3.231.790 3.750.000 94,6% 161.393 0 0 0 0
PVProračunski viri 161.393 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 161.393 0 0 0 0
(3330) 3330-17-8207 Mladi za mlade 12.07.2017 31.12.2021 2.559.816 2.820.351 32,0% 1.376.851 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.376.851 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.376.851 0 0 0 0
(3331) 3331-20-0001 Mladi v praksi 27.11.2019 31.12.2021 178.000 178.000 56,4% 77.590 0 0 0 0
PVProračunski viri 77.590 0 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 77.590 0 0 0 0
(3331) 3331-20-0002 Projekt Most 27.11.2019 31.12.2021 177.842 177.842 30,0% 77.521 0 0 0 0
PVProračunski viri 77.521 0 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 77.521 0 0 0 0
(3331) 3331-20-0003 Mi-mladinski inkubator 27.11.2019 31.12.2021 176.910 176.910 30,0% 77.114 0 0 0 0
PVProračunski viri 77.114 0 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 77.114 0 0 0 0
(3331) 3331-20-0004 Inkubator 4.0 - z mladinsko pobudo do službe 27.11.2019 31.12.2021 177.999 177.999 56,4% 77.589 0 0 0 0
PVProračunski viri 77.589 0 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 77.589 0 0 0 0
(3331) 3331-20-0005 Nefiks karierne rešitve 27.11.2019 31.12.2021 178.000 178.000 33,7% 77.590 0 0 0 0
(3331) 3331-20-0006 Projekt Pogon 27.11.2019 31.12.2021 178.000 178.000 29,2% 77.590 0 0 0 0
(3331) 3331-20-0007 Brez veze(e) do službe 27.11.2019 31.12.2021 236.450 236.450 30,0% 103.068 0 0 0 0
PVProračunski viri 103.068 0 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 103.068 0 0 0 0
(3331) 3331-20-0008 Z mladinskim delom proti brezposelnosti mladih 27.11.2019 31.12.2021 236.450 236.450 23,5% 103.068 0 0 0 0
(3331) 3331-20-0009 Katalizatorji 27.11.2019 31.12.2021 236.389 236.389 19,6% 103.041 0 0 0 0
PVProračunski viri 103.041 0 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 103.041 0 0 0 0
(3331) 3331-20-0010 Akademija Brez izgovora 27.11.2019 31.12.2021 232.700 232.700 30,0% 101.433 0 0 0 0
PVProračunski viri 101.433 0 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 101.433 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0080 Podpora novim kariernim perspektivam SNG Maribor 31.01.2018 31.12.2021 317.250 465.000 65,0% 21.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 11.250 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 11.250 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 9.750 0 0 0 0
3566 SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠ ČE MARIBOR 9.750 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0081 Knjižnica-vzpodbudna karierna perspektiva za mlade 29.01.2018 31.12.2021 77.220 78.600 74,5% 17.030 0 0 0 0
PVProračunski viri 16.250 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 16.250 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 780 0 0 0 0
3733 KNJIŽNICA FRANCA KSAVRA MEŠKA ORMOŽ 780 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0082 Pomurske kulturne zgodbe 01.02.2018 31.12.2021 370.000 400.000 71,6% 85.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 75.000 0 0 0 0
7309 RIS, RAZISKOVALNO IZOBRAŽEVALNO SREDIŠ ČE DVOREC RAKI ČAN 10.000 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0083 Odprta galerija 01.02.2018 31.12.2021 66.431 84.227 77,6% 6.486 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.250 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 6.250 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 236 0 0 0 0
3592 KOROŠKA GALERIJA LIKOVNIH UMETNOSTI 236 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0084 Udarne brigade 01.02.2018 31.12.2021 134.450 148.155 66,9% 37.555 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.555 0 0 0 0
3564 LUTKOVNO GLEDALIŠ ČE LJUBLJANA 7.555 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0085 Abolicija in dostopnost do kulturne dediš čine 01.02.2018 31.12.2021 60.500 82.500 63,0% 12.625 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 625 0 0 0 0
3854 MUZEJ IN GALERIJE MESTA LJUBLJANE 625 0 0 0 0
Stran 61 od 197 v EUR
(3340) 3340-18-0086 Igranje je delo 31.01.2018 31.12.2021 73.520 103.403 47,6% 15.340 0 0 0 0
PVProračunski viri 13.760 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 13.760 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.580 0 0 0 0
3558 SLOVENSKA FILHARMONIJA 1.580 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0087 Kinotečnih 6 31.01.2018 31.12.2021 103.200 109.800 54,1% 23.300 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 3.300 0 0 0 0
3775 SLOVENSKA KINOTEKA 3.300 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0088 Pomladimo Dramo! 31.01.2018 31.12.2021 98.314 107.100 45,8% 24.914 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.414 0 0 0 0
3562 SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠ ČE DRAMA LJUBLJANA 7.414 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0089 Pridobivanje znanj za mlade NKP 2018-2021 31.01.2018 31.12.2021 292.614 353.098 41,4% 89.929 0 0 0 0
PVProračunski viri 62.500 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 62.500 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 27.429 0 0 0 0
3577 CANKARJEV DOM, KULTURNI IN KONGRESNI CENTER 27.429 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0090 Sodelovanje pri izvedbi programov NKP 2018-2021 31.01.2018 31.12.2021 155.077 191.400 44,5% 55.711 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 10.711 0 0 0 0
3561 SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠ ČE OPERA IN BALET LJUBLJANA 10.711 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0055 Korak do novih del. izkušenj in kariernih možnosti 17.05.2019 31.12.2021 33.867 33.867 56,6% 12.192 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.192 0 0 0 0
3736 KNJIŽNICA IVANA POTR ČA PTUJ 2.192 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0057 Pomurske kulturne zgodbe 2019-2021 23.05.2019 31.12.2021 158.400 158.400 53,0% 54.800 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 14.800 0 0 0 0
7309 RIS, RAZISKOVALNO IZOBRAŽEVALNO SREDIŠ ČE DVOREC RAKI ČAN 14.800 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0058 Mladi za Borštnika, Borštnik za mlade 08.05.2019 31.12.2021 98.117 98.117 54,8% 27.921 0 0 0 0
PVProračunski viri 21.250 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 21.250 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 6.671 0 0 0 0
3566 SLOVENSKO NARODNO GLEDALIŠ ČE MARIBOR 6.671 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0059 Mladi mladim 23.05.2019 31.12.2021 33.000 33.000 45,5% 16.500 0 0 0 0
3583 UMETNOSTNA GALERIJA MARIBOR IME V MEDNARODNEM PROMETU: MARIBOR ART GALLERY 1.500 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0060 Odpiramo gledališ če in lutkovne perspektive 23.05.2019 31.12.2021 99.186 99.186 56,7% 37.290 0 0 0 0
PVProračunski viri 33.750 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 33.750 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 3.540 0 0 0 0
MARIBOR3.540 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0061 Mladinski center Krško projekt Urbanik 22.05.2019 31.12.2021 98.400 108.000 30,5% 41.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 35.000 0 0 0 0
7257 MLADINSKI CENTER KRŠKO 6.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0015 Mladi v kulturnem turizmu 23.08.2019 31.12.2021 30.600 30.600 14,7% 2.550 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.250 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.250 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.300 0 0 0 0
3832 KULTURNI CENTER SEMI Č 1.300 0 0 0 0
Stran 62 od 197 v EUR
1005 APZ - Kreiranje delovnih mest 54.841.359 46.417.678 7.062.458 0 0
100501 Kreiranje delovnih mest 46.376.249 37.952.568 540.698 0 0
1541-15-S025 Aktivno in zdravo staran je 12.589.530 7.045.446 419.047 0 0
 EP (1541) 1541-15-0024 Aktivno in zdravo staranje 16.12.2014 31.12.2023 314.359 0,0% 83.251 13.418 2 0 0
PVProračunski viri 83.251 13.418 2 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 83.249 13.416 0 0 0
(2611) 2611-17-8311 Podpora podjetjem za aktivno staranje delovne sile 18.11.2016 31.12.2022 29.936.237 29.936.237 38,5% 8.676.298 4.510.001 0 0 0
PVProračunski viri 8.676.298 4.510.001 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 8.676.298 4.510.001 0 0 0
(2611) 2611-17-8313 STAR-VITAL - vitalnost starejših delavcev 06.04.2017 31.12.2022 1.573.642 1.573.642 52,9% 283.149 262.951 0 0 0
PVProračunski viri 283.149 262.951 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 283.149 262.951 0 0 0
(2611) 2611-17-8315 Zdravo in aktivno v prihodnost! 05.10.2017 31.12.2021 2.999.909 2.999.909 78,0% 605.199 0 0 0 0
PVProračunski viri 605.199 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 605.199 0 0 0 0
(2611) 2611-18-8312 POLET - aktivno in zdravo staranje zaposlenih 08.08.2018 31.12.2022 3.335.976 3.335.976 49,9% 818.984 691.571 0 0 0
PVProračunski viri 818.984 691.571 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 818.984 691.571 0 0 0
(2611) 2611-18-8316 PREMIK - Poklicno zavarovanje 20.03.2018 31.12.2023 616.339 466.748 51,3% 96.714 100.000 54.156 0 0
PVProračunski viri 96.714 100.000 54.156 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 96.714 100.000 54.156 0 0
(2611) 2611-18-8317 Nadgradnja analiti čnih modelov pokoj. sistema 12.03.2018 31.12.2023 1.625.000 1.525.000 40,3% 390.606 365.116 100.000 0 0
PVProračunski viri 390.606 365.116 100.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 390.606 365.116 100.000 0 0
(2611) 2611-19-8318 Usposabljanje delodajalcev za varnost pri delu 12.12.2018 30.06.2021 1.131.935 1.131.935 43,6% 303.922 0 0 0 0
PVProračunski viri 303.922 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 303.922 0 0 0 0
(2611) 2611-19-8319 Družbeno odgovoren delodajalec 05.11.2018 31.12.2022 1.999.989 1.999.989 34,2% 627.486 557.930 0 0 0
PVProračunski viri 627.486 557.930 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 627.486 557.930 0 0 0
(2611) 2611-20-8310 Vsi zmagujemo, ko sodelujemo 11.11.2019 30.04.2023 1.179.180 1.179.180 6,4% 333.369 245.440 219.889 0 0
PVProračunski viri 333.369 245.440 219.889 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 333.369 245.440 219.889 0 0
(2611) 2611-20-8311 Zgodnja poklicna in zapos litvena rehabilitacija 16.04.2020 30.04.2023 872.909 872.909 0,0% 287.305 285.604 45.000 0 0
PVProračunski viri 287.305 285.604 45.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 287.305 285.604 45.000 0 0
(2611) 2611-20-8312 Preprečevanje kostno-miši čnih obolenj 05.03.2020 30.04.2022 250.000 250.000 0,0% 83.249 13.416 0 0 0
PVProračunski viri 83.249 13.416 0 0 0
1541-15-S030 Spodbu janje socialne ga pod jetništva 6.826.719 3.947.122 121.651 0 0
 EP (1541) 1541-15-0029 Spodbujanje socialnega podjetništva 16.12.2014 31.12.2023 5.607.848 0,0% 3.095.085 2.120.465 2 0 0
PVProračunski viri 3.095.085 2.120.465 2 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.095.083 2.120.463 0 0 0
(2611) 2611-17-9411 Učne delavnice 11.09.2015 31.05.2023 10.696.901 10.696.901 37,4% 3.278.826 1.752.624 121.649 0 0
PVProračunski viri 3.278.826 1.752.624 121.649 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.278.826 1.752.624 121.649 0 0
(2611) 2611-18-9412 SocioLab - Aktivno in povezano 14.05.2018 31.12.2022 1.599.870 1.599.870 58,6% 452.808 74.033 0 0 0
PVProračunski viri 452.808 74.033 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 452.808 74.033 0 0 0
2611-13-S006 Kreiran je delovnih mest 26.960.000 26.960.000 0 0 0
(2611) 2611-16-0009 Ukrepi aktivne politike zaposlovanja 21.08.2015 31.12.2022 212.022.839 180.400.000 70,6% 26.960.000 26.960.000 0 0 0
PVProračunski viri 26.960.000 26.960.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 26.960.000 26.960.000 0 0 0
100502 Podpora zaposlovanju in rehabilitaciji invalidov 8.465.110 8.465.110 6.521.760 0 0
Ukrepi     8.465.110 8.465.110 6.521.760 0 0
(2611) 2611-11-0002 Ustvarjanje delovnih mest in ohranjanje zaposlitev 01.01.2011 31.12.2023 29.210.287 71,9% 2.851.200 2.851.200 2.280.960 0 0
PVProračunski viri 2.851.200 2.851.200 2.280.960 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.851.200 2.851.200 2.280.960 0 0
(2611) 2611-11-0004 Izvajanje zaposlitvene rehabilitacije 01.01.2011 31.12.2023 66.602.193 75,2% 5.613.910 5.613.910 4.240.800 0 0
PVProračunski viri 5.613.910 5.613.910 4.240.800 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 5.613.910 5.613.910 4.240.800 0 0
Stran 63 od 197 v EUR
1007 PPZ - Varstvo brezposelnih oseb 184.615.040 159.712.538 0 0 0
100701 Denarna nadomestila brezposelnim 184.615.040 159.712.538 0 0 0
Ukrepi     184.615.040 159.712.538 0 0 0
(2611) 2611-11-0083 Izplačila denarnih nadomestil brezposelnim 01.01.2011 31.12.2022 2.599.002.554 87,9% 184.615.040 159.712.538 0 0 0
PVProračunski viri 184.615.040 159.712.538 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 184.615.040 159.712.538 0 0 0
11KMETIJSTVO, GOZDARSTVO, RIBIŠTVO IN PREHRANA 576.499.477 505.253.960 295.656.153 99.013.555 89.536.785
gozdarstva, ribištva in prehrane30.589.329 29.740.667 28.705.171 28.377.920 9.895.000
prehrane26.162.245 25.113.583 24.278.087 23.950.836 9.895.000
2330-15-S001 Delovan je MKGP 337.000 334.297 1.000 0 0
 EP (2330) 2330-20-0020 Evidence na podro čju kmetijske proizvodnje 01.01.2020 31.12.2022 120.000 0,0% 60.000 60.000 0 0 0
PVProračunski viri 60.000 60.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 60.000 60.000 0 0 0
(2330) 2330-19-0005 Investicije in invest. vzdrževanje MKGP 2019-2022 03.01.2019 31.01.2023 796.919 962.906 19,3% 277.000 274.297 1.000 0 0
PVProračunski viri 277.000 274.297 1.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 277.000 274.297 1.000 0 0
2330-21-S001 Delovan je zadru ge kmeti jstva in vino gradništva 2.000.000 0 0 0 0
 EP (2330) 2330-21-0001 Ustanovitev zadruge kmetijstva in vinogradništva 22.09.2020 31.12.2021 2.000.000 0,0% 2.000.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.000.000 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 2.000.000 0 0 0 0
2331-15-S001 TMIS Makedoni ja 3.680 0 0 0 0
(2331) 2331-15-0001 TMIS Makedonija 12.01.2015 31.12.2021 205.659 246.308 92,8% 3.680 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.680 0 0 0 0
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 3.680 0 0 0 0
2331-16-S003 TAIEX - tehni čna pomoč EU 2.000 2.000 2.000 2.000 0
(2331) 2331-20-0004 TAIEX - instrument tehni čne pomoči 2020-2024 12.08.2019 31.12.2024 10.000 10.000 0,0% 2.000 2.000 2.000 2.000 0
PVProračunski viri 2.000 2.000 2.000 2.000 0
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 2.000 2.000 2.000 2.000 0
2331-20-S001 Osnovna sredstva AKTRP 2021-2024 31.000 126.000 148.500 99.500 0
(2331) 2331-20-0003 Osnovna sredstva AKTRP 2021-2024 01.01.2021 31.12.2024 405.000 366.500 0,0% 31.000 126.000 148.500 99.500 0
PVProračunski viri 31.000 126.000 148.500 99.500 0
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 31.000 126.000 148.500 99.500 0
2331-20-S002 Informaci jski sistem za izva janje CAP 2021-2024 2.863.953 2.769.953 2.174.953 1.914.953 0
(2331) 2331-20-0002 Informacijski sistem za izvajanje CAP 2021-2024 09.08.2019 31.12.2024 9.723.812 9.298.812 0,0% 2.863.953 2.769.953 2.174.953 1.914.953 0
PVProračunski viri 2.863.953 2.769.953 2.174.953 1.914.953 0
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 2.863.953 2.769.953 2.174.953 1.914.953 0
Ukrepi     20.924.612 21.881.333 21.951.634 21.934.383 9.895.000
(2330) 2330-15-0002 Dejavnost in administracija ožjega MKGP 01.01.2016 30.04.2021 47.539.767 94,2% 840.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 840.000 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 840.000 0 0 0 0
(2330) 2330-15-0004 Podpora delovanju Varuha 01.01.2015 31.12.2025 574.100 41,7% 60.000 60.000 60.000 60.000 60.000
PVProračunski viri 60.000 60.000 60.000 60.000 60.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 60.000 60.000 60.000 60.000 60.000
(2330) 2330-17-0004 Sodelovanje z organizacijami v zamejstvu 01.01.2017 31.12.2025 1.965.059 31,6% 225.000 225.000 225.000 225.000 225.000
PVProračunski viri 225.000 225.000 225.000 225.000 225.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 225.000 225.000 225.000 225.000 225.000
(2330) 2330-19-0006 Delovanje AVK po Zakonu o kmetijstvu 01.01.2019 31.12.2025 739.811 11,6% 97.344 135.000 135.000 135.000 135.000
PVProračunski viri 97.344 135.000 135.000 135.000 135.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 97.344 135.000 135.000 135.000 135.000
(2330) 2330-20-0008 Podporna dejavnost, administracija MKGP 2021-2024 01.01.2021 30.04.2025 53.458.949 0,0% 10.153.960 11.589.663 11.323.663 10.956.663 9.435.000
PVProračunski viri 10.153.960 11.589.663 11.323.663 10.956.663 9.435.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 10.153.960 11.589.663 11.323.663 10.956.663 9.435.000
(2330) 2330-20-0042 Nagrada Zlata čebela 01.01.2021 31.12.2025 200.000 0,0% 40.000 40.000 40.000 40.000 40.000
PVProračunski viri 40.000 40.000 40.000 40.000 40.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 40.000 40.000 40.000 40.000 40.000
(2331) 2331-20-0001 Izvajanje upravnih nalog AKTRP 2021-2024 03.01.2021 31.12.2024 40.025.669 0,0% 9.508.308 9.831.670 10.167.971 10.517.720 0
PVProračunski viri 9.508.308 9.831.670 10.167.971 10.517.720 0
2331 Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja 9.508.308 9.831.670 10.167.971 10.517.720 0
Stran 64 od 197 v EUR
110102 Nadzor na podro čju kmetijstva, gozdarstva, lovstva in ribištva 4.427.084 4.627.084 4.427.084 4.427.084 0
2336-20-S001 Investici je in inv. vzdrževan je 2021-2024 34.000 34.000 34.000 34.000 0
(2336) 2336-20-0002 Investicije in inv. vzdrževanje IRSKGLR 2021-2024 01.01.2021 31.12.2024 136.000 136.000 0,0% 34.000 34.000 34.000 34.000 0
PVProračunski viri 34.000 34.000 34.000 34.000 0
2336 Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo, lovstvo in ribištvo 34.000 34.000 34.000 34.000 0
Ukrepi     4.393.084 4.593.084 4.393.084 4.393.084 0
(2336) 2336-20-0001 Uradni nadzor na podro čju IRSKGLR 2021-2024 01.01.2021 31.12.2024 17.772.336 0,0% 4.393.084 4.593.084 4.393.084 4.393.084 0
PVProračunski viri 4.393.084 4.593.084 4.393.084 4.393.084 0
2336 Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo, lovstvo in ribištvo 4.393.084 4.593.084 4.393.084 4.393.084 0
1102 Kmetijstvo - Ukrepi za stabilizacijo trga 186.179.942 181.445.005 30.019.275 15.227.777 15.424.987
110201 Prilagajanje podnebnim spremembam 5.783.646 5.808.646 200.000 0 0
2330-13-S001 Prilagajanje podnebnim spremembam v kmeti jstvu 5.783.646 5.808.646 200.000 0 0
(2330) 2311-09-3006 Prilagajanje podnebnim spremembam 10.02.2009 31.12.2022 70.167.289 71.889.651 84,2% 5.538.646 5.538.646 0 0 0
PVProračunski viri 5.538.646 5.538.646 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 5.538.646 5.538.646 0 0 0
(2330) 2330-16-0021 Priprava sistema za obra čun emisij v sekt. LULUCF 12.08.2015 31.12.2023 1.688.336 1.700.000 47,4% 245.000 270.000 200.000 0 0
PVProračunski viri 245.000 270.000 200.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 245.000 270.000 200.000 0 0
110202 Evidence v podporo kmetijstva 140.000 430.000 420.000 330.000 430.000
2330-20-S004 RKG-RABA sistem 140.000 430.000 420.000 330.000 430.000
(2330) 2330-20-0047 Sistem registrov RKG in RABA 01.06.2021 31.12.2025 1.750.000 1.750.000 0,0% 140.000 430.000 420.000 330.000 430.000
PVProračunski viri 140.000 430.000 420.000 330.000 430.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 140.000 430.000 420.000 330.000 430.000
110203 Strokovne naloge in svetovanje v kmetijstvu 21.768.794 22.685.264 12.422.063 11.917.063 12.290.273
2311-11-S018 FADN - Mreža ra č. podatko v 292.425 322.000 295.565 295.565 668.775
(2330) 2330-16-0015 Program FADN 2016 - 2020 12.08.2015 31.12.2022 1.282.936 1.299.468 64,9% 219.785 119.860 0 0 0
PVProračunski viri 219.785 119.860 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 219.785 119.860 0 0 0
(2330) 2330-20-0010 Program FADN 2021-2025 01.01.2021 31.12.2027 1.534.685 1.511.985 0,0% 72.640 202.140 295.565 295.565 668.775
PVProračunski viri 72.640 202.140 295.565 295.565 668.775
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 72.640 202.140 295.565 295.565 668.775
2330-13-S014 Svetovan je v kmeti jstvu in re ja lipicance v 88.761 88.761 0 0 0
(2330) 2311-11-0024 Svetovanje v kmetijstvu 01.01.2011 31.12.2022 49.090.011 41.155.155 99,6% 88.761 88.761 0 0 0
PVProračunski viri 88.761 88.761 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 88.761 88.761 0 0 0
2330-15-S002 Kratkoročna tehnična pomoč EU 0 2.800 2.800 2.800 2.800
(2330) 2330-15-0007 Projekt TAIEX 20.03.2015 31.12.2025 12.510 14.710 10,5% 0 2.800 2.800 2.800 2.800
PVProračunski viri 0 2.800 2.800 2.800 2.800
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 2.800 2.800 2.800 2.800
Ukrepi     21.387.608 22.271.703 12.123.698 11.618.698 11.618.698
(2330) 2311-11-0048 Izvajanje rejskih programov 01.01.2011 31.12.2025 106.907.015 61,0% 7.736.510 8.046.510 8.046.510 7.736.510 7.736.510
PVProračunski viri 7.736.510 8.046.510 8.046.510 7.736.510 7.736.510
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 7.736.510 8.046.510 8.046.510 7.736.510 7.736.510
(2330) 2311-11-0050 Ohranjanje biotske raznovrstnosti v kmetijstvu 01.01.2011 31.12.2025 4.192.660 41,0% 411.290 431.290 431.290 411.290 411.290
PVProračunski viri 411.290 431.290 431.290 411.290 411.290
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 411.290 431.290 431.290 411.290 411.290
(2330) 2330-16-0002 Podpora aktivnostim vezanih na GSO 01.01.2016 31.03.2021 132.113 62,2% 25.000 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 25.000 0 0 0 0
(2330) 2330-17-0006 Izvajanje javne službe kmetijskega svetovanja 01.01.2017 31.12.2022 54.479.279 59,2% 9.743.005 10.148.005 0 0 0
PVProračunski viri 9.743.005 10.148.005 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 9.743.005 10.148.005 0 0 0
(2330) 2330-17-0008 Javna svetovalna služba v čebelarstvu 01.01.2017 31.12.2025 5.669.393 39,7% 642.237 667.237 667.237 642.237 642.237
PVProračunski viri 642.237 667.237 667.237 642.237 642.237
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 642.237 667.237 667.237 642.237 642.237
(2330) 2330-17-0010 Strokovne naloge s podro čja kmetijstva 01.01.2018 31.12.2025 22.454.942 30,5% 2.829.566 2.978.661 2.978.661 2.828.661 2.828.661
PVProračunski viri 2.829.566 2.978.661 2.978.661 2.828.661 2.828.661
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 2.829.566 2.978.661 2.978.661 2.828.661 2.828.661
Stran 65 od 197 v EUR
110205 Ureditev kmetijskih trgov 154.970.962 149.113.599 13.706.239 460.714 284.714
2311-11-S020 Ureditev kmeti jskih tr gov 148.736.360 145.846.360 10.430.000 76.000 0
 EP (2330) 2330-14-0012 Podpore organizacijam proizvajalcev 2014-2020 01.01.2014 31.12.2022 300.000 0,0% 100.000 100.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 100.000 100.000 0 0 0
 EP (2330) 2330-18-0021 Neposredna pla čila 01.01.2018 31.12.2022 131.572.000 0,0% 1.000 131.570.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.000 131.570.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.000 131.570.000 0 0 0
(2330) 2330-17-0016 Šolska shema 2017-2021 01.01.2018 31.12.2022 7.118.989 7.175.892 54,4% 1.494.000 1.494.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.494.000 1.494.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.494.000 1.494.000 0 0 0
(2330) 2330-17-0030 Stabilizacija trga 17-20 16.01.2017 31.12.2022 5.980.144 6.400.000 49,8% 1.000.000 1.000.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.000.000 1.000.000 0 0 0
(2330) 2330-18-0016 Subvencioniranje obrestne mere - pozeba 2017 01.04.2018 31.12.2024 24.690 24.900 59,4% 4.500 2.500 1.000 1.000 0
PVProračunski viri 4.500 2.500 1.000 1.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 4.500 2.500 1.000 1.000 0
(2330) 2330-18-0018 Investicijsko vzdrževanje in nakup opreme IHPS 02.08.2017 31.12.2023 430.000 440.000 41,9% 60.000 130.000 60.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 60.000 60.000 60.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 70.000 0 0 0
(2330) 2330-18-0020 Nepredvidljivi dogodk i v kmetijstvu 2018-2022 23.08.2017 31.12.2022 734.322 675.000 33,4% 181.860 181.860 0 0 0
PVProračunski viri 181.860 181.860 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 181.860 181.860 0 0 0
(2330) 2330-18-0024 Investicije v poskusne centre 2018-2022 28.08.2017 31.12.2022 474.000 474.000 32,5% 139.000 145.000 0 0 0
PVProračunski viri 139.000 145.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 139.000 145.000 0 0 0
(2330) 2330-19-0009 Prestrukturiranje vinogradov 2019-2023 09.01.2019 31.12.2023 37.992.415 42.450.000 21,7% 8.294.000 8.294.000 8.294.000 0 0
PVProračunski viri 4.049.000 4.049.000 4.049.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 4.049.000 4.049.000 4.049.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.245.000 4.245.000 4.245.000 0 0
(2330) 2330-19-0010 Promocija vina 2019-2023 09.01.2019 31.12.2023 9.112.585 10.857.000 20,1% 2.100.000 2.094.000 2.000.000 0 0
PVProračunski viri 1.300.000 1.294.000 1.200.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.300.000 1.294.000 1.200.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 800.000 800.000 800.000 0 0
(2330) 2330-20-0003 Neposredna pla čila za koledarsko leto 2020 09.08.2019 31.12.2021 134.278.000 134.278.000 0,0% 134.278.000 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0004 Podpore v čebelarstvu 2020-2022 14.08.2019 31.07.2022 2.280.000 2.280.000 25,2% 760.000 760.000 0 0 0
PVProračunski viri 760.000 760.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 760.000 760.000 0 0 0
(2330) 2330-20-0017 Investicije v javni službi v poljedelstvu 2020-24 26.08.2019 31.12.2024 125.000 125.000 19,8% 25.000 25.000 25.000 25.000 0
PVProračunski viri 25.000 25.000 25.000 25.000 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 25.000 25.000 25.000 25.000 0
(2330) 2330-20-0018 Investicije v javni službi v vrtnarstvu 2020-2024 26.08.2019 31.12.2024 125.000 125.000 4,7% 25.000 25.000 25.000 25.000 0
(2330) 2330-20-0019 Investicije v javni službi rastlinske genske banke 26.08.2019 31.12.2024 125.000 125.000 12,0% 25.000 25.000 25.000 25.000 0
(2330) 2330-20-0026 Izkoreninjanje hude viroidne zakrnelosti hmelja 04.03.2020 31.12.2021 491.500 476.500 1,5% 249.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 229.838 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 229.838 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 19.162 0 0 0 0
2330-17-S006 RKG-RABA s povezovan jem evidenc 200.000 200.000 0 0 0
(2330) 2330-17-0009 RKG-RABA s povezovanjem evidenc 26.07.2016 31.12.2022 1.181.893 981.893 48,5% 200.000 200.000 0 0 0
PVProračunski viri 200.000 200.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 200.000 200.000 0 0 0
Ukrepi     6.034.602 3.067.239 3.276.239 384.714 284.714
(2330) 2330-13-0013 Finančni popravki SKP 01.01.2013 31.12.2023 27.777.177 56,9% 5.659.888 2.782.525 2.981.525 0 0
PVProračunski viri 5.659.888 2.782.525 2.981.525 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 5.659.888 2.782.525 2.981.525 0 0
(2330) 2330-18-0001 Obnova evidence dejanske rabe 2018-2021 01.01.2018 31.12.2021 954.290 61,1% 290.000 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 290.000 0 0 0 0
Stran 66 od 197 v EUR
(2330) 2330-20-0016 Slovenska čebelarska akademija 01.01.2020 31.12.2025 508.284 10,1% 84.714 84.714 84.714 84.714 84.714
PVProračunski viri 84.714 84.714 84.714 84.714 84.714
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 84.714 84.714 84.714 84.714 84.714
(2330) 2330-20-0044 Obnova evidence dejanske rabe 2022 - 2025 01.01.2022 31.12.2025 910.000 0,0% 0 200.000 210.000 300.000 200.000
PVProračunski viri 0 200.000 210.000 300.000 200.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 0 200.000 210.000 300.000 200.000
110206 Promocija kmetijstva in živilstva 3.516.540 3.407.496 3.270.973 2.520.000 2.420.000
2311-11-S021 Informiran je in promoci ja 2.816.540 2.707.496 2.630.973 1.930.000 1.830.000
 EP (2330) 2311-06-0054 Skupna promocija kmetijskih in živilskih proizv. 02.06.2006 31.12.2025 4.491.998 0,0% 51.000 364.000 783.998 1.629.000 1.629.000
PVProračunski viri 51.000 364.000 783.998 1.629.000 1.629.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 51.000 364.000 783.998 1.629.000 1.629.000
 EP (2330) 2330-18-0007 Programi promocije za kmet. živil. proizvode 18-19 03.08.2017 31.12.2023 254.660 0,0% 9 0 254.651 0 0
PVProračunski viri 9 0 254.651 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 9 0 254.651 0 0
 EP (2330) 2330-20-0041 Programi promocije, razpis EU 2020-2021 01.01.2021 31.12.2025 2.000.000 0,0% 500.000 500.000 500.000 300.000 200.000
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 300.000 200.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 500.000 500.000 500.000 300.000 200.000
(2330) 2330-17-0018 Programi promocije za kmetijsko živilske proizvode 28.07.2016 31.12.2021 2.749.437 2.769.889 94,4% 153.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 153.000 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 153.000 0 0 0 0
(2330) 2330-18-0010 Splošna promocija kmetijske politike 2018-2022 26.07.2017 31.12.2025 789.032 550.000 54,0% 109.100 100.000 101.000 1.000 1.000
PVProračunski viri 109.100 100.000 101.000 1.000 1.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 109.100 100.000 101.000 1.000 1.000
(2330) 2330-18-0014 Tradicionalni slovenski zajtrk 2018-2022 04.08.2017 31.12.2023 755.829 650.000 47,4% 130.000 130.000 130.000 0 0
PVProračunski viri 130.000 130.000 130.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 130.000 130.000 130.000 0 0
(2330) 2330-18-0029 Evidenca zavezancev pla čila prispevka za promocijo 04.06.2018 31.12.2022 108.940 87.445 74,3% 15.000 3.000 0 0 0
PVProračunski viri 15.000 3.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 15.000 3.000 0 0 0
(2330) 2330-19-0001 Promocija v sektorju sadja 2019-2022 28.12.2018 31.12.2023 920.002 957.000 9,0% 364.900 7.000 2 0 0
PVProračunski viri 364.900 7.000 2 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 364.900 7.000 2 0 0
(2330) 2330-19-0002 Promocija v sektorju mleka 2019-2022 31.12.2018 31.12.2023 794.000 870.000 0,0% 304.000 290.000 140.000 0 0
PVProračunski viri 304.000 290.000 140.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 304.000 290.000 140.000 0 0
(2330) 2330-19-0003 Promocija v sektorju mesa 2019-2022 18.12.2018 31.12.2023 1.967.000 2.220.000 0,0% 656.000 736.000 475.000 0 0
PVProračunski viri 656.000 736.000 475.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 656.000 736.000 475.000 0 0
(2330) 2330-19-0024 Promocija izdelkov iz svinj. mesa na trgu Srbije 12.04.2019 31.12.2023 929.891 929.891 16,0% 290.779 341.564 148.766 0 0
PVProračunski viri 232.623 273.251 89.256 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 232.623 273.251 89.256 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 58.156 68.313 59.510 0 0
(2330) 2330-20-0023 Promocija kranjske klobase na trgu Srbije 12.04.2019 31.12.2023 686.001 686.001 16,0% 242.752 235.932 97.557 0 0
PVProračunski viri 194.202 188.746 56.093 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 194.202 188.746 56.093 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 48.550 47.186 41.463 0 0
2330-20-S001 Doniran je hrane 50.000 50.000 50.000 0 0
(2330) 2330-20-0005 Spodbujanje doniranja hrane posrednikom 2020-2023 20.08.2019 31.12.2023 200.000 200.000 24,6% 50.000 50.000 50.000 0 0
PVProračunski viri 50.000 50.000 50.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 50.000 50.000 50.000 0 0
2330-20-S002 Sloveni ja evropska re gija gastronimi je 2021 60.000 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0011 Slovenija evropska regija gastronomije 2021 22.08.2019 31.12.2021 138.600 120.000 29,0% 60.000 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 60.000 0 0 0 0
Ukrepi     590.000 650.000 590.000 590.000 590.000
(2330) 2330-17-0001 Podpora podjetjem ŽPI na tretjih trgih 01.01.2017 31.12.2025 909.111 3,1% 150.000 150.000 150.000 150.000 150.000
PVProračunski viri 150.000 150.000 150.000 150.000 150.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 150.000 150.000 150.000 150.000 150.000
(2330) 2330-19-0019 Generična promocija shem kakovosti 31.05.2019 31.12.2025 1.733.356 27,9% 250.000 250.000 250.000 250.000 250.000
PVProračunski viri 250.000 250.000 250.000 250.000 250.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 250.000 250.000 250.000 250.000 250.000
(2330) 2330-20-0006 Lokalna hrana in zmanjševanje zavržkov hrane 01.01.2020 31.12.2025 1.177.800 0,8% 190.000 250.000 190.000 190.000 190.000
PVProračunski viri 190.000 250.000 190.000 190.000 190.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 190.000 250.000 190.000 190.000 190.000
Stran 67 od 197 v EUR
1103 Kmetijstvo - Ukrepi razvoja podeželja 237.433.749 176.246.988 122.792.986 5.991.200 6.100.140
110301 Razvoj podeželja 232.117.626 169.887.778 116.302.786 0 0
2311-11-S032 Obveznosti iz preteklih pro gramskih obdobi j 5.000 5.000 5.000 0 0
(2330) 2311-07-0055 Obveznosti iz preteklih programskih obdobij PRP 01.01.2006 31.12.2023 7.776.718 8.694.863 100,2% 5.000 5.000 5.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 5.000 5.000 5.000 0 0
2330-17-S001 PRP 14-20 Spodbu janje prenosa znan ja in inovaci j 6.619.671 6.924.723 9.426.428 0 0
(2330) 2330-14-0025 M02 Ukrep svetovanje 17.07.2014 31.12.2023 6.568.000 6.268.000 64,9% 611.560 924.723 400.000 0 0
PVProračunski viri 611.560 924.723 400.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 611.560 924.723 400.000 0 0
(2330) 2330-15-0010 M01 Prenos znanja in dejavnosti informiranja 10.04.2015 31.12.2023 7.218.750 7.500.000 30,2% 1.508.110 2.000.000 1.488.310 0 0
PVProračunski viri 1.508.110 2.000.000 1.488.310 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.508.110 2.000.000 1.488.310 0 0
(2330) 2330-15-0016 M16 Sodelovanje 15.04.2015 31.12.2023 19.538.118 20.062.500 7,2% 4.500.000 4.000.000 7.538.118 0 0
PVProračunski viri 4.500.000 4.000.000 7.538.118 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 4.500.000 4.000.000 7.538.118 0 0
2330-17-S002 PRP 14-20 Krepitev kmeti jstva in ŽPI 94.219.180 76.709.606 62.603.790 0 0
(2330) 2330-14-0026 Tehnična pomoč 2014-2020 17.07.2014 31.12.2023 38.955.880 33.261.333 54,1% 5.700.000 5.400.000 5.500.000 0 0
PVProračunski viri 5.700.000 5.400.000 5.500.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 5.700.000 5.400.000 5.500.000 0 0
(2330) 2330-15-0003 M14 Ukrep "Dobrobit živali" 09.01.2015 31.12.2021 36.333.333 32.533.333 78,2% 7.905.952 0 0 0 0
PVProračunski viri 7.905.952 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 7.905.952 0 0 0 0
(2330) 2330-15-0012 M113 Pred časna upokojitev 10.04.2015 31.12.2022 3.574.788 3.574.788 87,1% 207.921 213.939 0 0 0
PVProračunski viri 207.921 213.939 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 207.921 213.939 0 0 0
(2330) 2330-15-0014 M09 Ustanovitev skupin in organizacij 14.04.2015 31.12.2023 2.227.950 2.227.950 13,3% 550.000 550.000 862.613 0 0
PVProračunski viri 550.000 550.000 862.613 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 550.000 550.000 862.613 0 0
(2330) 2330-15-0017 M04 Naložbe v fizi čna sredstva 13.04.2015 31.12.2023 298.307.129 291.048.552 39,6% 53.214.347 54.294.347 40.260.977 0 0
PVProračunski viri 38.189.205 38.189.205 28.014.467 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 38.189.205 38.189.205 28.014.467 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 15.025.142 16.105.142 12.246.510 0 0
(2330) 2330-15-0018 M06 Razvoj kmetij in podjetij 13.04.2015 31.12.2023 116.983.333 122.233.333 57,4% 21.801.460 13.739.320 13.146.163 0 0
PVProračunski viri 21.801.460 13.739.320 13.146.163 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 21.801.460 13.739.320 13.146.163 0 0
(2330) 2330-15-0020 M03 Sheme kakovosti za kmet. proizvode in živila 30.07.2015 31.12.2023 4.409.030 4.473.635 36,6% 839.500 1.012.000 334.037 0 0
PVProračunski viri 730.000 880.000 290.467 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 730.000 880.000 290.467 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 109.500 132.000 43.570 0 0
(2330) 2330-20-0049 Krepitev prehranskega sistema - COVID-19 10.08.2020 31.12.2023 8.000.000 8.000.000 0,0% 4.000.000 1.500.000 2.500.000 0 0
PVProračunski viri 4.000.000 1.500.000 2.500.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 4.000.000 1.500.000 2.500.000 0 0
2330-17-S003 PRP 14-20 Ohran janje in krepitev ekosistemo v 93.978.376 55.401.000 30.496.000 0 0
 EP (2330) 2330-14-0013 PRP 2014 - 2020 01.01.2014 31.12.2023 130.299.000 0,0% 45.001.000 55.001.000 30.296.000 0 0
PVProračunski viri 45.001.000 55.001.000 30.296.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 45.001.000 55.001.000 30.296.000 0 0
(2330) 2330-15-0011 Površinski ukrepi PRP 14-20 15.04.2015 31.12.2023 525.873.315 514.506.092 88,0% 48.977.376 400.000 200.000 0 0
PVProračunski viri 48.977.376 400.000 200.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 48.977.376 400.000 200.000 0 0
2330-17-S004 PRP 14-20 Ekonomski razvo j podežel jskih območij 37.295.399 30.847.449 13.771.569 0 0
 EP (2330) 2330-15-0015 M19 LEADER 14.04.2015 31.12.2023 236.906 0,0% 90 100 188.626 0 0
PVProračunski viri 90 100 188.626 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 90 100 188.626 0 0
 EP (2330) 2330-15-0021 M07 Osnovne storitve in obnova vasi 13.04.2015 31.12.2023 7.220.583 0,0% 3.000.000 3.000.000 1.220.583 0 0
PVProračunski viri 3.000.000 3.000.000 1.220.583 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 3.000.000 3.000.000 1.220.583 0 0
 EP (2330) 2330-16-0019 M08.6 Podpora za naložbe v gozdarstvu 12.08.2015 31.12.2021 1.078.646 0,0% 1.078.645 0 0 0 0
PVProračunski viri 719.097 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 719.097 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 359.548 0 0 0 0
(2330) 2330-17-0028 Gozdar.meh., oprema za se čnjo, spravilo lesa M08.6 02.11.2016 31.12.2022 18.959.321 18.959.321 41,1% 5.600.000 4.900.000 0 0 0
PVProračunski viri 4.000.000 3.500.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 4.000.000 3.500.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.600.000 1.400.000 0 0 0
Stran 68 od 197 v EUR
(2330) 2330-17-0029 Oprema za lesno-predelovalne obrate M08.6 02.11.2016 31.12.2022 20.813.585 19.387.046 32,9% 7.000.000 2.800.000 0 0 0
PVProračunski viri 5.000.000 2.000.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 5.000.000 2.000.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.000.000 800.000 0 0 0
(2330) 2330-17-5001 LAS Med Snežnikom in Nanosom 18.05.2016 31.12.2023 2.484.418 2.379.433 43,8% 742.745 305.334 25.287 0 0
PVProračunski viri 703.709 277.451 19.710 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 203.709 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 500.000 277.451 19.710 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 39.036 27.883 5.577 0 0
(2330) 2330-17-5002 LAS Od Pohorja do Bohorja 19.05.2016 31.12.2023 3.351.977 3.503.858 28,1% 982.129 506.788 645.442 0 0
PVProračunski viri 498.993 265.220 403.874 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 118.993 45.220 37.991 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 380.000 220.000 365.883 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 483.137 241.568 241.568 0 0
(2330) 2330-17-5003 LAS Za mesto in vas 27.05.2016 31.12.2023 2.469.529 2.496.023 25,6% 646.506 522.559 430.763 0 0
PVProračunski viri 603.948 480.000 388.204 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 323.948 200.000 107.434 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 280.000 280.000 280.770 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 42.559 42.559 42.559 0 0
(2330) 2330-17-5004 LAS Srce Slovenije 04.07.2016 31.12.2023 2.861.181 2.715.025 43,8% 534.826 716.863 161.390 0 0
PVProračunski viri 463.482 574.174 107.881 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 133.482 27.180 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 330.000 546.994 107.881 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 71.345 142.690 53.509 0 0
(2330) 2330-17-5005 LAS Haloze 04.07.2016 31.12.2023 1.908.557 1.886.781 38,6% 602.621 356.940 122.262 0 0
PVProračunski viri 567.095 321.414 86.737 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 322.095 119.318 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 245.000 202.096 86.737 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 35.526 35.526 35.526 0 0
(2330) 2330-17-5006 LAS Posavje 14.07.2016 31.12.2023 6.346.062 6.109.501 30,4% 1.407.511 1.113.799 1.065.578 0 0
PVProračunski viri 1.279.730 1.011.573 937.796 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 139.730 198.828 98.790 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.140.000 812.745 839.006 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 127.782 102.225 127.782 0 0
(2330) 2330-17-5007 LAS Raznolikost podeželja 09.06.2016 31.12.2023 1.789.554 1.639.022 44,0% 259.609 547.583 88.831 0 0
PVProračunski viri 226.334 514.309 55.556 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 166.334 153.120 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 60.000 361.189 55.556 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 33.275 33.275 33.275 0 0
(2330) 2330-17-5008 LAS Dolina So če 15.07.2016 31.12.2023 3.600.706 3.658.896 45,1% 489.772 831.466 303.056 0 0
PVProračunski viri 479.427 814.223 289.262 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 158.013 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 321.414 814.223 289.262 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.346 17.243 13.794 0 0
(2330) 2330-17-5009 LAS STIK                        02.08.2016 31.12.2023 2.399.253 2.249.500 27,3% 522.728 669.964 336.709 0 0
PVProračunski viri 448.527 543.964 280.107 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 166.527 183.964 64.607 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 282.000 360.000 215.499 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 74.201 126.000 56.602 0 0
(2330) 2330-17-5010 LAS Goričko 2020 18.07.2016 31.12.2023 4.115.949 3.017.073 28,4% 1.126.416 1.194.739 566.049 0 0
PVProračunski viri 1.083.228 1.144.354 544.455 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 303.228 346.233 73.104 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 780.000 798.121 471.351 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 43.187 50.385 21.594 0 0
(2330) 2330-17-5011 LAS Obsotelje in Kozjansko 23.05.2016 31.12.2023 2.903.780 2.083.221 43,6% 200.677 901.715 316.348 0 0
PVProračunski viri 159.900 697.831 234.794 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 24.900 27.035 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 135.000 670.795 234.794 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 40.777 203.884 81.554 0 0
(2330) 2330-17-5012 LAS Pri dobrih ljudeh 2020 27.05.2016 31.12.2023 3.083.308 2.115.141 29,7% 756.168 990.983 416.318 0 0
PVProračunski viri 720.396 949.249 392.470 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 186.434 241.760 67.407 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 533.962 707.489 325.063 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 35.771 41.733 23.848 0 0
(2330) 2330-17-5013 LAS Dobro za nas 18.05.2016 31.12.2023 1.662.487 1.704.094 32,4% 296.967 498.701 162.637 0 0
PVProračunski viri 276.966 473.699 145.635 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 101.966 247.231 0 0 0
Stran 69 od 197 v EUR
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 175.000 226.468 145.635 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 20.002 25.002 17.001 0 0
(2330) 2330-17-5014 LAS Mislinjske in Dravske doline 04.07.2016 31.12.2023 3.581.190 3.795.725 14,4% 1.136.868 1.084.797 846.742 0 0
PVProračunski viri 1.022.292 947.306 709.251 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 572.292 411.596 155.539 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 450.000 535.710 553.711 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 114.576 137.491 137.491 0 0
(2330) 2330-17-5015 LAS Dolenjska in Bela krajina 22.07.2016 31.12.2023 4.526.760 4.920.240 37,8% 1.443.336 518.253 284.829 0 0
PVProračunski viri 1.117.142 395.931 227.745 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 291.142 142.931 32.958 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 826.000 253.000 194.787 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 326.194 122.323 57.084 0 0
(2330) 2330-17-5016 LAS Zgornje Savinjske in Šaleške doline 09.09.2016 31.12.2023 2.933.602 2.763.379 45,5% 571.837 389.987 329.277 0 0
PVProračunski viri 530.000 358.609 297.899 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 250.000 150.808 84.585 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 280.000 207.801 213.314 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 41.837 31.378 31.378 0 0
(2330) 2330-17-5017 LAS Gorenjska košarica 20.10.2016 31.12.2023 6.300.251 6.413.409 13,7% 1.333.916 1.376.971 997.321 0 0
PVProračunski viri 1.222.310 1.283.966 904.316 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 56.168 384.439 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.166.142 899.527 904.316 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 111.606 93.005 93.005 0 0
(2330) 2330-17-5018 LAS Ovtar Slovenskih goric 29.09.2016 31.12.2023 3.314.923 3.324.996 29,9% 682.480 800.604 468.227 0 0
PVProračunski viri 631.000 723.384 416.746 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 250.000 250.000 125.497 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 381.000 473.384 291.249 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 51.480 77.221 51.480 0 0
(2330) 2330-17-5019 TOTI LAS           29.09.2016 31.12.2023 1.101.072 1.101.360 21,2% 421.674 242.475 171.835 0 0
PVProračunski viri 394.036 219.444 148.804 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 224.036 83.668 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 170.000 135.776 148.804 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 27.637 23.031 23.031 0 0
(2330) 2330-17-5020 LAS Spodnje Savinjske doline 02.08.2016 31.12.2023 1.965.171 2.036.562 37,7% 581.732 299.705 292.121 0 0
PVProračunski viri 542.543 280.111 252.932 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 262.543 119.242 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 280.000 160.868 252.932 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 39.189 19.594 39.189 0 0
(2330) 2330-17-5021 LAS V objemu sonca 22.07.2016 31.12.2023 2.111.219 2.283.132 20,8% 613.443 347.719 161.639 0 0
PVProračunski viri 571.020 313.781 153.154 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 341.020 113.781 96.506 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 230.000 200.000 56.648 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 42.423 33.938 8.485 0 0
(2330) 2330-17-5022 LAS Bogastvo podeželja ob Dravi in v Slo. goricah 30.09.2016 31.12.2023 2.312.811 2.024.828 22,9% 551.378 691.544 453.920 0 0
PVProračunski viri 501.378 571.544 346.783 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 271.378 150.994 16.962 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 230.000 420.551 329.821 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 50.000 120.000 107.136 0 0
(2330) 2330-17-5023 LAS Prlekija 27.09.2016 31.12.2023 3.749.130 3.749.130 23,5% 656.859 1.147.368 750.348 0 0
PVProračunski viri 575.457 1.007.205 532.148 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 220.457 361.500 203.290 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 355.000 645.705 328.858 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 81.403 140.163 218.200 0 0
(2330) 2330-17-5024 LAS po poteh dediš čine od Turjaka do Kolpe 22.09.2016 31.12.2023 3.730.825 3.213.773 26,8% 1.021.367 952.143 514.424 0 0
PVProračunski viri 932.366 845.342 443.223 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 432.366 214.258 69.828 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 500.000 631.084 373.395 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 89.000 106.801 71.200 0 0
(2330) 2330-17-5025 LAS Istre                                  12.10.2016 31.12.2023 5.447.872 5.971.444 20,6% 1.002.807 1.155.498 1.143.480 0 0
PVProračunski viri 968.577 1.110.850 1.106.274 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 99.195 253.804 199.460 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 869.383 857.046 906.814 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 34.230 44.648 37.206 0 0
(2330) 2330-17-5026 LAS Barje z zaledjem 12.09.2016 31.12.2023 2.183.033 2.267.382 19,4% 655.072 700.925 452.858 0 0
PVProračunski viri 574.980 620.832 378.105 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 274.980 300.000 131.456 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 300.000 320.832 246.649 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 80.092 80.092 74.753 0 0
Stran 70 od 197 v EUR
(2330) 2330-17-5027 LAS Sožitje med mestom in podeželjem 29.09.2016 31.12.2023 2.039.319 1.934.815 20,1% 410.413 265.649 292.340 0 0
PVProračunski viri 306.489 194.791 183.692 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 106.489 54.791 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 200.000 140.000 183.692 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 103.924 70.858 108.648 0 0
(2330) 2330-17-5028 LAS Krasa in Brkinov 30.09.2016 31.12.2023 2.024.487 1.979.583 8,4% 456.458 568.311 470.390 0 0
PVProračunski viri 400.000 530.000 257.008 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 150.000 280.000 69.003 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 250.000 250.000 188.004 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 56.458 38.311 213.383 0 0
(2330) 2330-17-5029 LAS Vipavska dolina 20.09.2016 31.12.2023 1.305.855 1.309.874 16,0% 508.348 447.965 91.941 0 0
PVProračunski viri 465.000 415.455 86.523 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 215.000 215.000 63.770 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 250.000 200.455 22.753 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 43.348 32.511 5.418 0 0
110302 Upravljanje kmetijskih zemljiš č 4.594.970 5.638.057 5.638.057 5.638.057 5.746.997
2311-11-S015 Zeml jiške operaci je 3.140.643 3.600.000 3.525.000 3.525.000 3.525.000
 EP (2330) 2330-19-0013 Obnova državnih namakalnih sistemov 30.06.2019 31.12.2025 6.300.000 0,0% 800.000 700.000 1.500.000 1.500.000 1.500.000
PVProračunski viri 800.000 700.000 1.500.000 1.500.000 1.500.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 800.000 700.000 1.500.000 1.500.000 1.500.000
 EP (2330) 2330-20-0001 Vzpostavitev evidenc za zemljiške operacije 01.01.2020 31.12.2022 190.643 0,0% 115.643 75.000 0 0 0
PVProračunski viri 115.643 75.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 115.643 75.000 0 0 0
(2330) 2330-17-0027 Ukrepi proti zaraš čanju 03.08.2016 31.12.2022 1.257.539 1.500.000 5,4% 200.000 800.000 0 0 0
PVProračunski viri 200.000 800.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 200.000 800.000 0 0 0
(2330) 2330-19-0011 Vzdrževanje hidromelioracij 2019-2025 27.12.2018 31.12.2025 6.542.191 7.175.000 12,7% 1.025.000 1.025.000 1.025.000 1.025.000 1.025.000
PVProračunski viri 1.025.000 1.025.000 1.025.000 1.025.000 1.025.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.025.000 1.025.000 1.025.000 1.025.000 1.025.000
(2330) 2330-20-0012 Nakup zemljiš č-vodovarstveno obmo čje 2020-2025 22.08.2019 31.12.2025 950.000 1.020.000 10,5% 170.000 170.000 170.000 170.000 170.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 170.000 170.000 170.000 170.000 170.000
(2330) 2330-20-0013 Nakup zemljiš č na obmejnem pasu 2020-2025 22.08.2019 31.12.2025 2.450.000 2.400.000 18,4% 400.000 400.000 400.000 400.000 400.000
PVProračunski viri 400.000 400.000 400.000 400.000 400.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 400.000 400.000 400.000 400.000 400.000
(2330) 2330-20-0014 Nakup zemljiš č na posestvu Brdo 2020-2025 22.08.2019 31.12.2025 150.000 180.000 0,0% 30.000 30.000 30.000 30.000 30.000
PVProračunski viri 30.000 30.000 30.000 30.000 30.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 30.000 30.000 30.000 30.000 30.000
(2330) 2330-20-0015 Nakup zemljiš č na hidromelioracijah 2020-2025 22.08.2019 31.12.2025 2.450.000 2.400.000 18,4% 400.000 400.000 400.000 400.000 400.000
Ukrepi     1.454.327 2.038.057 2.113.057 2.113.057 2.221.997
(2330) 2330-17-0013 Sanacija nedokon čanih komasacij 2017-2021 01.01.2017 31.12.2022 158.670 28,8% 40.000 40.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 40.000 40.000 0 0 0
(2330) 2330-17-0015 Urejanje kmetijskega prostora 2017-2021 01.01.2017 31.12.2022 132.721 12,9% 36.274 36.917 0 0 0
PVProračunski viri 36.274 36.917 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 36.274 36.917 0 0 0
(2330) 2330-17-0026 Izdelava strokovnih podlag s podro čja kmetijstva 01.01.2017 31.12.2025 8.478.676 1,4% 1.156.913 1.740.000 1.750.000 1.750.000 1.750.000
PVProračunski viri 1.156.913 1.740.000 1.750.000 1.750.000 1.750.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.156.913 1.740.000 1.750.000 1.750.000 1.750.000
(2330) 2330-19-0008 Osuševalni in namakalni sistemi 2019-2025 01.01.2019 31.03.2026 1.973.732 15,6% 221.140 221.140 363.057 363.057 471.997
PVProračunski viri 221.140 221.140 363.057 363.057 471.997
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 221.140 221.140 363.057 363.057 471.997
110303 Podpora interesnemu povezovanju in izobraž evanju 721.153 721.153 852.143 353.143 353.143
2311-11-S024 Usposobitev izobraževalnih zavodo v 200.000 200.000 499.000 0 0
(2330) 2311-10-0019 Usposobitev javnih zavodov 2010-2015 27.08.2009 31.12.2023 1.310.753 1.312.753 31,3% 200.000 200.000 499.000 0 0
PVProračunski viri 200.000 200.000 499.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 200.000 200.000 499.000 0 0
2330-13-S019 Podpora interesnemu povezovan ju 320.000 320.000 320.000 320.000 320.000
(2330) 2330-20-0043 Podpora interesnemu povezovanju 2021-2025 05.08.2020 31.12.2025 1.600.000 1.600.000 0,0% 320.000 320.000 320.000 320.000 320.000
PVProračunski viri 320.000 320.000 320.000 320.000 320.000
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 320.000 320.000 320.000 320.000 320.000
Stran 71 od 197 v EUR
Ukrepi     201.153 201.153 33.143 33.143 33.143
(2330) 2330-18-0011 Podpora izvajanju prakti čnega pouka 2018-2022 01.01.2018 31.12.2022 838.034 59,9% 168.010 168.010 0 0 0
PVProračunski viri 168.010 168.010 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 168.010 168.010 0 0 0
(2330) 2330-20-0046 Tekmovanja v oranju 01.01.2021 31.12.2025 165.715 0,0% 33.143 33.143 33.143 33.143 33.143
PVProračunski viri 33.143 33.143 33.143 33.143 33.143
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 33.143 33.143 33.143 33.143 33.143
1104 Gozdarstvo 65.878.129 67.022.350 65.018.450 8.750.000 17.500.000
110401 Obnova, nega, varstvo gozdov 57.952.192 59.096.412 57.092.512 8.750.000 17.500.000
2311-11-S010 Zagotavljanje investici j ZGS 659.300 659.300 0 0 0
(2330) 2330-18-0015 Program investicij Zavoda za gozdove Slovenije 01.01.2018 31.12.2022 2.643.491 3.296.500 34,3% 659.300 659.300 0 0 0
PVProračunski viri 659.300 659.300 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 659.300 659.300 0 0 0
2330-13-S006 Obnova, ne ga in varstvo gozdo v 2.200.380 1.344.600 0 0 0
(2330) 2330-16-0004 Vlaganja v gozdove 06.08.2015 31.12.2022 9.665.637 10.801.904 46,0% 2.200.380 1.344.600 0 0 0
PVProračunski viri 1.344.600 1.344.600 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 1.344.600 1.344.600 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 855.780 0 0 0 0
2330-17-S005 Gozdni sklad 8.333.350 8.833.350 15.500.000 8.750.000 17.500.000
 EP (2330) 2330-17-0005 Gozdni sklad 27.07.2016 31.12.2023 27.449.958 0,0% 3.293.350 83.350 6.750.000 0 0
SKL Proračunski skladi 3.293.350 83.350 6.750.000 0 0
(2330) 2330-16-0030 Gozdni sklad - investicije 14.11.2016 31.12.2021 21.187.944 17.662.754 62,7% 5.040.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 5.040.000 0 0 0 0
(2330) 2330-20-0048 Gozdni sklad - investicije v obdobju 2022-2026 10.08.2020 31.12.2026 43.750.000 43.750.000 0,0% 0 8.750.000 8.750.000 8.750.000 17.500.000
SKL Proračunski skladi 0 8.750.000 8.750.000 8.750.000 17.500.000
Ukrepi     46.759.162 48.259.162 41.592.512 0 0
(2330) 2330-16-0028 Gozdni sklad - zbiranje sredstev 01.07.2016 31.12.2023 109.681.842 52,6% 15.000.000 15.500.000 15.500.000 0 0
PVProračunski viri 15.000.000 15.500.000 15.500.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 15.000.000 15.500.000 15.500.000 0 0
(2330) 2330-16-0031 Gozdni sklad - razpolaganje z gozdovi 01.07.2016 31.12.2022 43.540.117 66,6% 6.666.650 6.666.650 0 0 0
SKL Proračunski skladi 6.666.650 6.666.650 0 0 0
(2330) 2330-17-0003 Javna služba za podro čje divjadi in lovstva 01.01.2017 31.12.2023 419.829 14,9% 100.000 100.000 100.000 0 0
(2330) 2330-18-0002 Odškodnina za škodo, povzro čeno od divjadi 01.01.2018 31.12.2023 2.179.426 40,5% 400.000 400.000 400.000 0 0
PVProračunski viri 400.000 400.000 400.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 400.000 400.000 400.000 0 0
(2330) 2330-18-0003 Popularizacija gozdov in gozdarstva 01.01.2018 31.12.2023 46.384 11,4% 13.700 13.700 13.700 0 0
PVProračunski viri 13.700 13.700 13.700 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 13.700 13.700 13.700 0 0
(2330) 2330-18-0004 Odškod. GPN 01.01.2018 31.12.2023 27.997 18,5% 6.000 6.000 6.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 6.000 6.000 6.000 0 0
(2330) 2330-18-0006 Javna gozdarska služba 2018-2022 01.02.2018 31.01.2023 141.035.540 45,0% 24.572.812 25.572.812 25.572.812 0 0
PVProračunski viri 24.572.812 25.572.812 25.572.812 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 24.572.812 25.572.812 25.572.812 0 0
110402 Vzdrževanje gozdnih cest 7.925.937 7.925.937 7.925.937 0 0
Ukrepi     7.925.937 7.925.937 7.925.937 0 0
(2330) 2330-18-0005 Vzdrževanje gozdnih cest 2018-2022 01.01.2018 31.12.2023 32.385.731 8,9% 7.925.937 7.925.937 7.925.937 0 0
PVProračunski viri 2.615.559 2.615.559 2.615.559 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 2.615.559 2.615.559 2.615.559 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 5.310.378 5.310.378 5.310.378 0 0
1105 Ribištvo 10.584.934 10.389.318 7.990.613 0 0
110501 Razvoj in upravljanje ribištva 10.584.934 10.389.318 7.990.613 0 0
2330-14-S002 OP 2014-2020 9.609.662 9.529.046 7.482.232 0 0
 EP (2330) 2330-14-0014 Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo 14-20 15.07.2013 31.12.2023 25.346.399 0,0% 7.291.820 7.376.018 4.737.169 0 0
PVProračunski viri 3.176.497 3.133.018 494.169 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 3.176.497 3.133.018 494.169 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.115.323 4.243.000 4.243.000 0 0
(2330) 2330-14-5000 Skupna ribiška politika - zbiranje podatkov 14-20 30.08.2013 31.12.2023 2.535.120 2.619.011 45,9% 365.978 412.500 314.875 0 0
PVProračunski viri 365.978 412.500 314.875 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 365.978 412.500 314.875 0 0
Stran 72 od 197 v EUR
(2330) 2330-16-0005 Začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti 05.08.2015 31.12.2023 180.000 200.000 0,0% 20.000 20.000 120.000 0 0
PVProračunski viri 20.000 20.000 120.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 20.000 20.000 120.000 0 0
(2330) 2330-16-0006 Varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti 05.08.2015 31.12.2023 733.006 733.333 19,7% 130.000 180.000 180.000 0 0
PVProračunski viri 130.000 180.000 180.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 130.000 180.000 180.000 0 0
(2330) 2330-16-0007 Dodana vrednost ter kakovost proizvodov 05.08.2015 31.12.2023 289.667 361.667 0,0% 65.000 11.334 113.334 0 0
PVProračunski viri 30.000 1.334 93.334 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 30.000 1.334 93.334 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 35.000 10.000 20.000 0 0
(2330) 2330-16-0008 Povečanje potenciala lokacij za akvakulturo 05.08.2015 31.12.2023 238.000 200.000 68,8% 29.221 9.000 2.000 0 0
PVProračunski viri 29.221 9.000 2.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 29.221 9.000 2.000 0 0
(2330) 2330-16-0009 Ukrepi za trženje 05.08.2015 31.12.2023 1.218.468 1.266.667 18,5% 206.667 160.000 160.000 0 0
PVProračunski viri 206.667 160.000 160.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 206.667 160.000 160.000 0 0
(2330) 2330-16-0010 Tehnična pomoč 2014-2020 05.08.2015 31.12.2023 2.561.629 2.646.306 55,1% 430.000 290.000 293.914 0 0
PVProračunski viri 430.000 290.000 293.914 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 430.000 290.000 293.914 0 0
(2330) 2330-16-0011 Nadzor in izvrševanje 05.08.2015 31.12.2023 1.336.483 1.580.927 18,0% 277.976 150.000 200.000 0 0
PVProračunski viri 277.976 150.000 200.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 277.976 150.000 200.000 0 0
(2330) 2330-16-0012 Celotni pomorski nadzor 05.08.2015 31.12.2023 291.333 333.333 16,7% 42.000 79.321 79.321 0 0
PVProračunski viri 42.000 79.321 79.321 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 42.000 79.321 79.321 0 0
(2330) 2330-16-0013 Varovanje morskega okolja 05.08.2015 31.12.2023 273.183 300.000 51,5% 38.000 38.000 18.447 0 0
PVProračunski viri 38.000 38.000 18.447 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 38.000 38.000 18.447 0 0
(2330) 2330-16-0014 Izboljšanje znanja o stanju morskega okolja 05.08.2015 31.12.2023 615.000 700.000 6,3% 85.000 203.123 203.123 0 0
PVProračunski viri 85.000 203.123 203.123 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 85.000 203.123 203.123 0 0
(2330) 2330-17-0019 Podpora inovacijam v akvakulturi 01.08.2016 31.12.2023 737.500 800.000 0,0% 140.000 200.000 297.500 0 0
PVProračunski viri 70.000 50.000 180.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 70.000 50.000 180.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 70.000 150.000 117.500 0 0
(2330) 2330-17-0020 Spodbujanje človeškega kapitala 01.08.2016 31.12.2023 799.600 800.000 0,0% 280.000 116.000 375.600 0 0
PVProračunski viri 140.000 58.000 187.800 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 140.000 58.000 187.800 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 140.000 58.000 187.800 0 0
(2330) 2330-17-0021 Sistem za okoljsko ravnanje v akvakulturi 01.08.2016 31.12.2023 118.333 133.333 0,0% 28.333 48.750 26.250 0 0
PVProračunski viri 28.333 48.750 26.250 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 28.333 48.750 26.250 0 0
(2330) 2330-17-0022 Akvakultura, ki zagotavlja okoljske storitve 01.08.2016 31.12.2023 183.100 200.000 48,2% 35.000 44.000 15.900 0 0
PVProračunski viri 35.000 44.000 15.900 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 35.000 44.000 15.900 0 0
(2330) 2330-17-0023 Ukrepi za varovanje javnega zdravja 01.08.2016 31.12.2023 247.367 266.667 0,0% 66.667 38.000 131.800 0 0
PVProračunski viri 66.667 38.000 131.800 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 66.667 38.000 131.800 0 0
(2330) 2330-17-0024 Ohranitveni ukrepi in regionalno sodelovanje 01.08.2016 31.12.2023 293.334 333.334 0,0% 40.000 83.334 130.000 0 0
PVProračunski viri 40.000 83.334 130.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 40.000 83.334 130.000 0 0
(2330) 2330-17-0025 Naložbe v zdravje in varnost na ribiških plovilih 01.08.2016 31.12.2023 206.667 200.000 0,0% 38.000 69.667 83.000 0 0
PVProračunski viri 23.333 56.667 70.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 23.333 56.667 70.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 14.667 13.000 13.000 0 0
2330-15-S004 Pomoč ribičem 280.000 140.000 0 0 0
(2330) 2330-19-0007 Nadomestilo ribi čem - ZUVRAS za leto 2019 04.01.2019 31.12.2022 775.380 790.000 45,6% 280.000 140.000 0 0 0
PVProračunski viri 280.000 140.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 280.000 140.000 0 0 0
Ukrepi     695.272 720.272 508.381 0 0
(2330) 2330-16-0003 Informacijski sistem ribištva 01.01.2015 31.12.2022 641.863 55,7% 110.000 110.000 0 0 0
PVProračunski viri 110.000 110.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 110.000 110.000 0 0 0
(2330) 2330-17-0002 Izvajanje javne službe svetovanja v ribištvu 01.01.2017 31.12.2022 212.479 36,1% 54.891 57.891 0 0 0
PVProračunski viri 54.891 57.891 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 54.891 57.891 0 0 0
Stran 73 od 197 v EUR
(2330) 2330-18-0012 Javna služba v ribištvu 2018-2022 01.02.2018 31.01.2023 2.787.702 44,5% 486.381 508.381 508.381 0 0
PVProračunski viri 486.381 508.381 508.381 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 486.381 508.381 508.381 0 0
(2330) 2330-18-0013 Varstvo naravnih virov v ribištvu 2018-2022 01.01.2018 31.12.2022 205.872 30,1% 44.000 44.000 0 0 0
PVProračunski viri 44.000 44.000 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 44.000 44.000 0 0 0
1106 Varna hrana in veterinarstvo 45.833.394 40.409.632 41.129.658 40.666.658 40.616.658
110601 Izboljšanje kakovosti hrane 807.582 749.346 745.346 720.346 720.346
2311-11-S030 Informaci jska točka EFSA 87.236 25.000 25.000 0 0
(2337) 2337-17-0003 Delovanje informacijske to čke EFSA 01.01.2017 31.12.2023 269.065 237.476 19,8% 87.236 25.000 25.000 0 0
PVProračunski viri 87.236 25.000 25.000 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 87.236 25.000 25.000 0 0
Ukrepi     720.346 724.346 720.346 720.346 720.346
(2337) 2337-13-0013 Vodenje sistema sledljivosti živali 01.01.2013 31.12.2025 8.744.701 57,0% 720.346 724.346 720.346 720.346 720.346
PVProračunski viri 720.346 724.346 720.346 720.346 720.346
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 720.346 724.346 720.346 720.346 720.346
110602 Zdravstveno varstvo rastlin in živali 23.368.337 17.603.811 19.100.837 18.819.837 18.819.837
2312-11-S001 INVESTICIJE - Naci onalni veterinarski inštitut 100.000 210.000 275.000 0 0
(2337) 2337-17-0004 Oprema za laboratorije za NVI 2017-2021 01.01.2017 31.12.2022 359.824 300.000 81,7% 60.000 6.000 0 0 0
PVProračunski viri 60.000 6.000 0 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 60.000 6.000 0 0 0
(2337) 2337-19-0002 Laboratorijska oprema za potrebe NVI 21.12.2018 31.12.2021 299.174 250.000 100,0% 1 0 0 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 1 0 0 0 0
(2337) 2337-19-0003 Vozila veterinarsko higienske službe 03.01.2019 31.12.2023 818.376 1.000.000 26,4% 39.999 204.000 275.000 0 0
PVProračunski viri 39.999 204.000 275.000 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 39.999 204.000 275.000 0 0
2312-11-S002 Izkorenin jenje kužnih bolezni živali in odškodnine 4.113.500 0 0 0 0
(2337) 2337-14-0001 Ukrepi za zdravstveno varstvo živali 14-20 01.01.2014 31.12.2021 25.069.411 25.069.911 81,2% 4.113.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.113.500 0 0 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 4.113.500 0 0 0 0
2321-11-S004 Izkorenin jenje bolezni živali in rastlin 710.000 0 0 0 0
(2337) 2337-16-0001 Ukrepi za varstvo rastlin 2016-2020 15.12.2015 31.12.2021 3.324.991 3.112.585 65,4% 710.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 710.000 0 0 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 710.000 0 0 0 0
2332-13-S001 Varstvo rastlin 33.000 30.000 6.000 0 0
(2337) 2337-18-0002 Investicije javne službe ZVR 25.07.2017 31.12.2023 179.965 150.000 58,2% 33.000 30.000 6.000 0 0
PVProračunski viri 33.000 30.000 6.000 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 33.000 30.000 6.000 0 0
Ukrepi     18.411.837 17.363.811 18.819.837 18.819.837 18.819.837
(2337) 2337-17-0001 Spremljanje zdravstvenega varstva rastlin 01.01.2017 31.12.2025 15.192.530 35,2% 2.034.541 2.111.541 1.690.541 1.690.541 1.690.541
PVProračunski viri 2.034.541 2.111.541 1.690.541 1.690.541 1.690.541
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 2.034.541 2.111.541 1.690.541 1.690.541 1.690.541
(2337) 2337-17-0002 Nacionalni veterinarski inštitut 01.01.2017 31.12.2025 46.717.330 40,8% 5.423.640 5.556.614 5.415.640 5.415.640 5.415.640
PVProračunski viri 5.423.640 5.556.614 5.415.640 5.415.640 5.415.640
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 5.423.640 5.556.614 5.415.640 5.415.640 5.415.640
(2337) 2337-17-0006 Preizkušanje sort in potrjevanje 01.01.2017 31.12.2025 4.150.557 40,3% 490.000 507.000 490.000 490.000 490.000
PVProračunski viri 490.000 507.000 490.000 490.000 490.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 490.000 507.000 490.000 490.000 490.000
(2337) 2337-17-0007 Varna uporaba fitofarmacevtskih sredstev 01.01.2017 31.12.2025 5.209.243 36,7% 718.656 743.656 578.656 578.656 578.656
PVProračunski viri 718.656 743.656 578.656 578.656 578.656
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 718.656 743.656 578.656 578.656 578.656
(2337) 2337-17-0008 Javna pooblastila Veterinarske zbornice 01.01.2017 31.12.2025 1.069.793 39,0% 120.000 120.000 120.000 120.000 120.000
PVProračunski viri 120.000 120.000 120.000 120.000 120.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 120.000 120.000 120.000 120.000 120.000
(2337) 2337-17-0009 Ravnanje z odpadki živalskega izvora 01.01.2017 31.12.2025 21.506.676 42,1% 2.400.000 2.300.000 2.300.000 2.300.000 2.300.000
PVProračunski viri 2.400.000 2.300.000 2.300.000 2.300.000 2.300.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 2.400.000 2.300.000 2.300.000 2.300.000 2.300.000
(2337) 2337-17-0010 Preventivno in predpisano zdrav.var. živali 01.01.2017 31.12.2025 60.287.203 37,5% 6.900.000 5.700.000 7.900.000 7.900.000 7.900.000
PVProračunski viri 6.900.000 5.700.000 7.900.000 7.900.000 7.900.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 6.900.000 5.700.000 7.900.000 7.900.000 7.900.000
(2337) 2337-17-0011 Odškodnine na podro čju veterin. in var. rastlin 01.01.2017 31.12.2025 5.335.879 48,9% 325.000 325.000 325.000 325.000 325.000
PVProračunski viri 325.000 325.000 325.000 325.000 325.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 325.000 325.000 325.000 325.000 325.000
Stran 74 od 197 v EUR
110603 Nadzor in monitoringi živil in krme 21.656.475 22.056.475 21.283.475 21.126.475 21.076.475
2333-13-S002 Tekoče investici je 381.000 281.000 181.000 50.000 0
(2337) 2337-19-0001 Tekoče investicije UVHVVR 21.12.2018 31.12.2024 1.385.487 1.200.000 41,8% 381.000 281.000 181.000 50.000 0
PVProračunski viri 381.000 281.000 181.000 50.000 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 381.000 281.000 181.000 50.000 0
2337-13-S001 Informaci jski sistem 200.000 200.000 26.000 0 0
(2337) 2337-18-0003 Informacijski sistem UVHVVR 25.07.2017 31.12.2023 899.831 750.000 40,9% 200.000 200.000 26.000 0 0
PVProračunski viri 200.000 200.000 26.000 0 0
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 200.000 200.000 26.000 0 0
Ukrepi     21.075.475 21.575.475 21.076.475 21.076.475 21.076.475
(2337) 2337-13-0008 Uradni nadzor in monitoringi živil in krme 01.01.2013 31.12.2025 28.648.723 57,9% 2.330.000 2.330.000 2.330.000 2.330.000 2.330.000
PVProračunski viri 2.330.000 2.330.000 2.330.000 2.330.000 2.330.000
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 2.330.000 2.330.000 2.330.000 2.330.000 2.330.000
(2337) 2337-13-0010 Podporne aktivnosti za izvajanje dejavnosti 01.01.2013 31.12.2025 222.918.052 57,0% 18.745.475 19.245.475 18.746.475 18.746.475 18.746.475
PVProračunski viri 18.745.475 19.245.475 18.746.475 18.746.475 18.746.475
2337 Uprava Republike Slovenije za varno hrano, veterinarstvo in varstvo rastlin 18.745.475 19.245.475 18.746.475 18.746.475 18.746.475
110604 Ohranjanje biotske raznovrstnosti v kmetijstvu 1.000 0 0 0 0
Ukrepi     1.000 0 0 0 0
(2330) 2311-11-0051 Odškodnine za nenamerno prisotnost GSO 01.01.2011 31.12.2021 2.000 0,0% 1.000 0 0 0 0
12VIRI ENERGIJE IN ENERGETSKA U ČINKOVITOST 138.764.529 83.611.460 60.098.961 350.000 700.000
1201 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju energetike 34.016.369 34.115.177 28.762.000 350.000 700.000
120101 Urejanje in razvoj na podro čju energetike 32.256.369 32.355.177 28.762.000 350.000 700.000
2111-11-S029 Ravnan je z radioaktivnimi odpadki 25.622.369 25.668.177 25.550.000 0 0
(2430) 2111-11-0075 Projekt odlagališ če NSRAO 01.01.1991 31.12.2023 192.301.000 174.665.000 40,2% 25.550.000 25.550.000 25.550.000 0 0
PVProračunski viri 550.000 550.000 550.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 550.000 550.000 550.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 25.000.000 25.000.000 25.000.000 0 0
(2430) 2430-20-0005 Načrt vlaganj ARAO v osnovna sredstva 2020-2022 19.08.2019 31.12.2022 259.393 259.374 2,2% 72.369 118.177 0 0 0
PVProračunski viri 38.913 42.740 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 38.913 42.740 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 33.456 75.437 0 0 0
FOR RADWASTE MANAGEMENT, LJUBLJANA33.456 75.437 0 0 0
Ukrepi     6.634.000 6.687.000 3.212.000 350.000 700.000
(2430) 2111-11-0051 Operacionalizacija energetske zakonodaje 01.01.2011 31.12.2022 3.600.496 62,4% 600.000 600.000 0 0 0
PVProračunski viri 600.000 600.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 600.000 600.000 0 0 0
(2430) 2111-11-0088 Podporne aktivnosti na podro čju energetike 01.01.2011 31.12.2026 36.894.009 66,4% 3.739.000 3.792.000 3.212.000 350.000 700.000
PVProračunski viri 3.739.000 3.792.000 3.212.000 350.000 700.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 3.739.000 3.792.000 3.212.000 350.000 700.000
(2430) 2430-17-0013 Financiranje RJS in sofinanciranje GeoZS 01.01.2017 31.12.2022 2.058.000 65,7% 345.000 345.000 0 0 0
PVProračunski viri 345.000 345.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 345.000 345.000 0 0 0
(2430) 2430-17-0014 Agencija za radioaktivne odpadke 01.01.2017 31.12.2022 7.735.096 45,9% 1.950.000 1.950.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.950.000 1.950.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.950.000 1.950.000 0 0 0
120102 Nadzor na podro čju energetike 1.760.000 1.760.000 0 0 0
Ukrepi     1.760.000 1.760.000 0 0 0
(2434) 2128-11-0001 Opravljanje inšpekcijskih pregledov 01.01.2011 31.12.2022 16.014.293 74,7% 1.760.000 1.760.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.760.000 1.760.000 0 0 0
2434 Inšpektorat Republike Slovenije za infrastrukturo 1.760.000 1.760.000 0 0 0
1202 Oskrba z energijo in energetska u činkovitost 104.744.808 49.496.284 31.336.961 0 0
120201 Obnovljivi viri energije 18.097.540 17.874.470 11.296.318 0 0
1541-15-S009 Spodbu janje proizvodn je ener gije - obnovl jivi viri 16.715.223 16.574.470 9.996.318 0 0
 EP (1541) 1541-15-0008 Spodbujanje proizvodnje en ergije - obnovljiv i viri 16.12.2014 31.12.2023 43.549.993 0,0% 15.897.204 16.574.470 9.996.318 0 0
PVProračunski viri 15.897.204 16.574.470 9.996.318 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 1 1 1 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 15.897.203 16.574.469 9.996.317 0 0
Stran 75 od 197 v EUR
(2430) 2430-18-3007 DOLB DORON Kranj 19.01.2018 20.02.2021 876.864 876.864 0,0% 717.294 0 0 0 0
PVProračunski viri 557.723 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 557.723 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 159.570 0 0 0 0
(2430) 2430-19-3310 Mala sončna elektrarna MSE VAGA NEP 26.04.2019 31.12.2021 172.800 210.816 0,0% 34.560 0 0 0 0
PVProračunski viri 34.560 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 34.560 0 0 0 0
(2430) 2430-20-3303 Postavitev son čne elektrarne v Steklarni Hrastnik 19.07.2019 31.12.2021 330.825 330.825 0,0% 66.165 0 0 0 0
PVProračunski viri 66.165 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 66.165 0 0 0 0
2111-11-S031 Spodbu janje rabe OVE 282.318 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0015 GEOFOOD-Geotermalna energija za pridelovanje hrane 24.11.2017 30.09.2021 1.749.656 1.749.656 22,9% 282.318 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.147 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 2.147 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 6.371 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 4.495 0 0 0 0
7090 UNIVERZA V MARIBORU 4.495 0 0 0 0
PPUO Občine 2.000 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 2.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 267.304 0 0 0 0
Ukrepi     1.100.000 1.300.000 1.300.000 0 0
(2430) 2430-17-0012 Spodbujanje OVE in URE 01.01.2017 31.12.2023 3.403.053 23,9% 700.000 800.000 800.000 0 0
PVProračunski viri 700.000 800.000 800.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 700.000 800.000 800.000 0 0
(2430) 2430-20-0004 Statistični prenosi energije iz OVE 01.01.2020 31.12.2023 200.000 0,0% 0 100.000 100.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 100.000 100.000 0 0
(2550) 2330-13-4004 Dokapitalizacija EKO SKLADA 01.09.2013 31.12.2023 3.223.596 53,7% 400.000 400.000 400.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 400.000 400.000 400.000 0 0
120202 Učinkovita raba energije 58.648.789 18.725.664 11.684.492 0 0
1541-15-S010 Spodbu janje ener getske učinkovitosti 56.983.852 18.725.664 11.684.492 0 0
 EP (1541) 1541-15-0009 Spodbujanje energetske u činkovitosti 16.12.2014 31.12.2023 67.352.218 0,0% 41.569.669 16.096.740 9.515.808 0 0
PVProračunski viri 41.569.669 16.096.740 9.515.808 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 16.000.001 1 1 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 18.384.773 15.510.113 9.515.807 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 815.684 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.832.857 586.626 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.536.354 0 0 0 0
(2430) 2430-18-2015 Energetska sanacija objekta Ruardova graš čina 31.05.2017 31.12.2021 2.815.935 2.815.935 25,5% 245.695 0 0 0 0
PPUO Občine 245.695 0 0 0 0
7540 OBČINA JESENICE 245.695 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2002 Energetska sanacija objekta SVEA 18.12.2017 31.12.2021 1.916.256 1.916.256 0,6% 1.855.302 0 0 0 0
PVProračunski viri 287.727 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 287.727 0 0 0 0
PPUO Občine 1.567.575 0 0 0 0
7642 OBČINA ZAGORJE OB SAVI 1.567.575 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2005 Energetska sanacija OŠ Dobova 08.04.2019 30.06.2021 663.988 663.988 0,0% 326.318 0 0 0 0
PVProračunski viri 262.073 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 262.073 0 0 0 0
PPUO Občine 64.245 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 64.245 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2006 Energetska sanacija Športne dvorane Dobova 08.04.2019 30.06.2021 601.058 601.058 0,0% 298.345 0 0 0 0
PVProračunski viri 240.195 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 240.195 0 0 0 0
PPUO Občine 58.151 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 58.151 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2007 Energetska sanacija OŠ Globoko 08.04.2019 30.06.2021 511.140 511.140 0,0% 251.443 0 0 0 0
PVProračunski viri 201.997 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 201.997 0 0 0 0
PPUO Občine 49.447 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 49.447 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2008 Energetska sanacija OŠ Pišece 08.04.2019 30.06.2021 667.056 667.056 0,0% 328.649 0 0 0 0
PVProračunski viri 264.121 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 264.121 0 0 0 0
Stran 76 od 197 v EUR
PPUO Občine 64.528 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 64.528 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2009 Energetska sanacija Stadiona Brežice 08.04.2019 30.06.2021 322.976 322.976 0,0% 160.313 0 0 0 0
PVProračunski viri 129.067 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 129.067 0 0 0 0
PPUO Občine 31.246 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 31.246 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2010 Energetska sanacija Glasbene šole Brežice 08.04.2019 30.06.2021 198.968 198.968 0,0% 98.762 0 0 0 0
PVProračunski viri 79.512 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 79.512 0 0 0 0
PPUO Občine 19.250 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 19.250 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2011 Energetska sanacija Knjižnice Brežice 08.04.2019 30.06.2021 455.189 455.189 0,0% 225.934 0 0 0 0
PVProračunski viri 181.901 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 181.901 0 0 0 0
PPUO Občine 44.033 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 44.033 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2012 Energetska sanacija telovadnice OŠ Arti če 08.04.2019 30.06.2021 428.116 428.116 0,0% 212.497 0 0 0 0
PVProračunski viri 171.083 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 171.083 0 0 0 0
PPUO Občine 41.415 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 41.415 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2013 Energetska sanacija OŠ Bizeljsko 08.04.2019 30.06.2021 289.450 289.450 0,0% 143.668 0 0 0 0
PVProračunski viri 115.669 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 115.669 0 0 0 0
PPUO Občine 27.999 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 27.999 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2014 Energetska sanacija Športne dvorane Brežice 08.04.2019 30.06.2021 472.671 472.671 0,0% 234.609 0 0 0 0
PVProračunski viri 188.887 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 188.887 0 0 0 0
PPUO Občine 45.722 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 45.722 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2015 Energetska prenova OŠ in VVD Veržej 10.08.2017 31.12.2021 1.144.071 1.107.925 4,1% 100.000 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2018 Energetska sanacija Vrtca Jesenice 11.11.2019 31.12.2021 1.140.507 1.140.507 0,0% 1.115.201 0 0 0 0
PVProračunski viri 352.744 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 352.744 0 0 0 0
PPUO Občine 762.457 0 0 0 0
7540 OBČINA JESENICE 762.457 0 0 0 0
(2430) 2430-20-2701 Program ZERO 500 21.01.2020 31.12.2023 5.882.353 5.882.353 0,0% 1.684.215 1.690.634 2.168.684 0 0
PVProračunski viri 1.684.215 1.690.634 2.168.684 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.684.215 1.690.634 2.168.684 0 0
(2611) 2611-20-4114 Energetska sanacija Doma upokojencev Gradiš če 28.05.2018 31.12.2021 1.323.014 1.323.014 3,4% 383.404 0 0 0 0
PVProračunski viri 128.493 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 128.493 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 254.911 0 0 0 0
2674 DOM UPOKOJENCEV GRADIŠ ČE 254.911 0 0 0 0
(2611) 2611-20-4115 Energetska sanacija DSO Ljubljana-Moste-Polje 17.05.2018 31.12.2022 1.959.098 1.959.098 1,8% 975.070 938.290 0 0 0
PVProračunski viri 297.588 269.300 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 297.588 269.300 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 677.482 668.990 0 0 0
2667 DOM STAREJŠIH OB ČANOV LJUBLJANA-MOSTE-POLJE 677.482 668.990 0 0 0
(2711) 2711-19-0008 Energetska sanacija - SB Celje 14.11.2018 31.12.2021 7.390.437 7.390.437 17,1% 2.195.494 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.195.494 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 2.195.494 0 0 0 0
(2711) 2711-19-0009 Energetska sanacija - SB Jesenice 16.11.2018 31.12.2021 6.836.670 6.836.670 22,4% 2.467.514 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.467.514 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 2.467.514 0 0 0 0
(3130) 3130-19-0009 Energetska prenova UE Novo mesto 23.06.2017 31.12.2021 1.314.378 1.281.121 2,5% 1.052.016 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.052.016 0 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 1.052.016 0 0 0 0
(3330) 3330-18-4104 Energetska sanacija TŠC Maribor 16.01.2017 31.12.2021 1.059.733 1.059.734 0,0% 1.059.733 0 0 0 0
PVProračunski viri 470.465 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 470.465 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 70.014 0 0 0 0
7324 TEHNIŠKI ŠOLSKI CENTER MARIBOR 70.014 0 0 0 0
Stran 77 od 197 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 519.255 0 0 0 0
2111-11-S033 Spodbu janje URE 1.664.937 0 0 0 0
 EP (2430) 2430-18-0009 ELENA TA - sredstva za dokumentacijo PO 20.06.2017 31.03.2021 1.937.851 0,0% 1.053.365 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.053.365 0 0 0 0
1714 Policija 355.849 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 697.516 0 0 0 0
(2430) 2430-17-0022 CA EED 2: Usklajena dejanja na podro čju direk. URE 29.09.2016 30.04.2021 3.762.382 4.696.182 50,8% 527.061 0 0 0 0
PVProračunski viri 61.672 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 61.672 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 465.390 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0005 ELENA TA - tehni čna pomoč 20.06.2017 28.02.2021 306.489 360.000 50,8% 84.511 0 0 0 0
PVProračunski viri 84.511 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 84.511 0 0 0 0
120203 Proizvodnja energije in razvoj energetskih omrežij 27.998.479 12.896.149 8.356.151 0 0
1541-15-S011 Razvo j in uporaba distribuci jskih sistemo v 15.980.335 12.896.149 8.356.151 0 0
 EP (1541) 1541-15-0010 Razvoj in uporaba distribucijskih sistemov 16.12.2014 31.12.2023 11.356.154 0,0% 3.000.001 1 8.356.151 0 0
PVProračunski viri 3.000.001 1 8.356.151 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 3.000.001 1 1 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 0 8.356.150 0 0
(2430) 2430-18-3200 Pametni števci elektr. ener. - Elektro Maribor 31.07.2017 31.12.2022 19.493.443 19.397.363 35,1% 4.077.278 4.476.849 0 0 0
PVProračunski viri 596.393 839.452 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 596.393 839.452 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.480.885 3.637.397 0 0 0
(2430) 2430-18-3201 Pametni števci elektr. ener. - Elektro Ljubljana 31.07.2017 31.12.2022 25.783.029 25.783.029 31,8% 6.275.269 5.293.198 0 0 0
PVProračunski viri 1.181.871 1.014.989 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.181.871 1.014.989 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 5.093.398 4.278.209 0 0 0
(2430) 2430-18-3202 Pametni števci elektr. ener. - Elektro Primorska 05.07.2017 31.12.2022 12.326.806 12.326.806 30,6% 2.627.787 3.126.101 0 0 0
PVProračunski viri 452.437 548.122 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 452.437 548.122 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.175.350 2.577.979 0 0 0
2111-11-S001 Razvo j pametnih omreži j 12.018.144 0 0 0 0
(2430) 2430-14-2047 Regulacija napetosti z uporabo naprednih sistemov 14.03.2014 31.12.2021 12.018.144 11.526.430 0,0% 12.018.144 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.892.714 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 3.892.714 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.125.430 0 0 0 0
1203 Gospodarjenje in raziskovanje mineralnih surovin 3.352 0 0 0 0
120301 Gospodarjenje z mineralnimi surovinami 3.352 0 0 0 0
2430-13-S009 Postopno zapiran je rudnika Trbovl je-Hrastnik 3.352 0 0 0 0
(2430) 2511-02-5005 Program postopnega zapiranja RTH 19.04.2001 31.03.2021 221.497.886 204.606.068 100,0% 3.352 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.352 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 3.352 0 0 0 0
13PROMET IN PROMETNA INFRASTRUKTURA 1.596.773.950 1.545.647.920 1.710.471.782 1.349.687.343 5.474.589.863
1301 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju prometa 19.434.665 16.873.892 13.366.000 7.670.000 7.670.000
130101 Urejanje in razvoj na podro čju prometa in prometne infrastrukture 16.718.665 14.173.892 13.366.000 7.670.000 7.670.000
2411-11-S004 Upravna in tehni čna infrastruktura MZI 715.684 552.700 100.000 0 0
 EP (2430) 2430-20-0002 Urejanje druge infrastrukture v okviru MZI 01.01.2020 31.12.2023 788.433 0,0% 150.000 532.700 100.000 0 0
PVProračunski viri 150.000 532.700 100.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 150.000 532.700 100.000 0 0
(2430) 2430-17-0001 Upravna in tehni čna infrastruktura 2018-2021 06.07.2016 31.03.2022 1.478.728 1.421.728 69,5% 332.700 20.000 0 0 0
PVProračunski viri 332.700 20.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 332.700 20.000 0 0 0
(2430) 2430-19-0050 Adaptacija stavbe Rožna dolina 2 - Lesce 06.08.2019 31.12.2021 90.180 90.168 0,0% 33.680 0 0 0 0
PVProračunski viri 33.680 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 33.680 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0051 Adaptacija stavbe Kolodvorska cesta 33 - Pivka 06.08.2019 31.12.2021 204.104 204.099 0,0% 199.304 0 0 0 0
PVProračunski viri 199.304 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 199.304 0 0 0 0
2415-11-S018 Podpora razvo ju cestne ga prometa in infrastrukture 150.000 150.000 0 0 0
(2431) 2415-98-9077 UPRA Manjše investicije 05.02.1999 31.12.2022 1.457.547 1.345.029 71,7% 150.000 150.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 150.000 0 0 0
Stran 78 od 197 v EUR
2430-18-S002 Podpora razvo ju prometne infrastr. 2.080.981 205.192 0 0 0
(2430) 2430-18-0016 Tehnična pomoč za implementacijo projektov IPE 27.02.2018 31.03.2022 397.388 397.150 10,2% 155.132 187.783 0 0 0
PVProračunski viri 155.132 187.783 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 155.132 187.783 0 0 0
(2430) 2430-20-0006 Teh. pomo č za vzpostavitev ID kod za e-mobilnost 17.12.2018 31.03.2022 3.732.210 3.732.210 0,6% 1.925.849 17.409 0 0 0
PVProračunski viri 170.849 17.409 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 170.849 17.409 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.755.000 0 0 0 0
Ukrepi     13.772.000 13.266.000 13.266.000 7.670.000 7.670.000
(2430) 2411-11-0009 Podporne aktivnosti na podro čju prometa 01.01.2011 31.12.2025 99.076.448 59,8% 8.176.000 7.670.000 7.670.000 7.670.000 7.670.000
PVProračunski viri 8.176.000 7.670.000 7.670.000 7.670.000 7.670.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 8.176.000 7.670.000 7.670.000 7.670.000 7.670.000
(2430) 2411-11-0010 Mednarodno sodelovanje 01.01.2011 31.12.2023 4.507.091 80,7% 262.000 262.000 262.000 0 0
PVProračunski viri 262.000 262.000 262.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 262.000 262.000 262.000 0 0
(2431) 2415-11-0004 Podpora razvoju cestnega prometa in infrastrukture 01.01.2011 31.12.2023 52.334.836 67,9% 5.334.000 5.334.000 5.334.000 0 0
PVProračunski viri 5.334.000 5.334.000 5.334.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.334.000 5.334.000 5.334.000 0 0
130102 Nadzor na podro čju prometa 2.716.000 2.700.000 0 0 0
2434-13-S001 Upravna in tehni čna infrastruktura IRSI 81.000 75.000 0 0 0
(2434) 2434-20-0001 Investicije in inv. vzdrževanje IRSI 2020-2021 25.07.2019 31.12.2022 239.090 200.000 20,8% 81.000 75.000 0 0 0
PVProračunski viri 81.000 75.000 0 0 0
2434 Inšpektorat Republike Slovenije za infrastrukturo 81.000 75.000 0 0 0
Ukrepi     2.635.000 2.625.000 0 0 0
(2434) 2418-11-0001 Inšpekcijske službe v prometu 01.01.2011 31.12.2022 24.849.126 76,7% 2.635.000 2.625.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.635.000 2.625.000 0 0 0
2434 Inšpektorat Republike Slovenije za infrastrukturo 2.635.000 2.625.000 0 0 0
1302 Cestni promet in infrastruktura 592.150.042 634.513.552 703.113.064 682.796.128 3.768.106.532
130201 Upravljanje in teko če vzdrževanje državnih cest 105.385.481 105.570.420 104.810.791 6.685.582 4.139.647
2415-11-S014 Upravl janje in varstvo cest 6.745.718 6.490.657 6.456.028 6.685.582 4.139.647
(2431) 2415-02-9004 UPRA Študije za potrebe izboljšanja prom. varnosti 15.07.2002 31.12.2021 2.594.542 2.203.552 91,8% 50.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 0 0 0 0
(2431) 2415-06-0030 UPRA Prevozna sredstva 01.01.2006 31.12.2025 2.020.781 2.020.781 43,7% 140.000 140.000 140.000 140.000 537.157
PVProračunski viri 140.000 140.000 140.000 140.000 537.157
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 140.000 140.000 140.000 140.000 537.157
(2431) 2415-07-0070 UPRA Informacijski sistem 16.08.2006 31.12.2021 3.441.138 2.898.095 98,7% 18.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 18.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0037 UPRA Center za upravljanje in vodenje prometa 10.08.2007 31.12.2025 8.324.858 8.324.858 71,0% 480.000 450.000 531.028 500.000 356.523
PVProračunski viri 480.000 450.000 531.028 500.000 356.523
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 480.000 450.000 531.028 500.000 356.523
(2431) 2415-09-0004 EURORAP - Ocenjevanje prometnic z vidika varnosti 21.01.2009 31.12.2025 700.000 700.000 62,5% 50.000 50.000 50.000 50.000 32.434
PVProračunski viri 50.000 50.000 50.000 50.000 32.434
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 50.000 50.000 32.434
(2431) 2415-11-0009 Informacijska infrastruktura 19.08.2010 31.12.2024 2.310.000 2.310.000 63,5% 200.000 200.000 200.000 214.832 0
PVProračunski viri 200.000 200.000 200.000 214.832 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 200.000 200.000 214.832 0
(2431) 2415-11-0010 Informiranje o stanju na cestah 19.08.2010 31.12.2025 1.450.000 1.450.000 39,5% 120.000 200.000 200.000 200.000 100.645
PVProračunski viri 120.000 200.000 200.000 200.000 100.645
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 120.000 200.000 200.000 200.000 100.645
(2431) 2415-11-0020 Štetje prometa 19.08.2010 31.12.2022 4.900.000 4.900.000 84,2% 500.000 75.657 0 0 0
PVProračunski viri 500.000 75.657 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 75.657 0 0 0
(2431) 2415-98-9040 UPRA Odkupi in odškodnine 09.02.1999 31.12.2024 64.487.008 64.404.710 74,7% 3.900.000 3.900.000 3.900.000 4.029.926 0
PVProračunski viri 3.900.000 3.900.000 3.900.000 4.029.926 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.900.000 3.900.000 3.900.000 4.029.926 0
(2431) 2415-98-9054 UPRA Strateške naloge 01.01.1999 31.12.2024 1.994.020 1.994.020 78,8% 100.000 100.000 100.000 53.114 0
PVProračunski viri 100.000 100.000 100.000 53.114 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 100.000 100.000 53.114 0
(2431) 2415-98-9078 Oprema za nadzor in monitoring cest in prometa 01.01.1999 31.12.2025 1.155.142 1.155.143 65,7% 20.000 20.000 20.000 20.000 300.774
PVProračunski viri 20.000 20.000 20.000 20.000 300.774
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 20.000 20.000 20.000 300.774
Stran 79 od 197 v EUR
(2431) 2431-17-0016 Nakup gasilskega vozila in opreme 13.07.2016 31.12.2026 1.998.043 1.998.043 54,7% 150.000 150.000 150.000 150.000 305.921
PVProračunski viri 150.000 150.000 150.000 150.000 305.921
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 150.000 150.000 150.000 305.921
(2431) 2431-17-0017 Cestno vremenske postaje 13.07.2016 31.12.2021 300.000 300.000 50,8% 37.718 0 0 0 0
PVProračunski viri 37.718 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 37.718 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0129 Delovanje CUVP 25.05.2017 31.12.2027 5.926.193 5.926.193 0,6% 770.000 800.000 800.000 1.000.000 2.506.193
PVProračunski viri 770.000 800.000 800.000 1.000.000 2.506.193
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 770.000 800.000 800.000 1.000.000 2.506.193
(2431) 2431-20-0019 Programska oprema za evidence o cestah 02.08.2019 31.12.2024 1.500.000 1.500.000 2,6% 210.000 405.000 365.000 327.710 0
PVProračunski viri 200.000 395.000 355.000 317.710 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 395.000 355.000 317.710 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.000 10.000 10.000 10.000 0
Ukrepi     98.639.763 99.079.763 98.354.763 0 0
(2431) 2415-11-0002 Upravljanje in varstvo cest 01.01.2011 31.12.2023 182.170.430 66,4% 18.570.763 19.010.763 18.385.763 0 0
PVProračunski viri 18.570.763 19.010.763 18.385.763 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 18.570.763 19.010.763 18.385.763 0 0
(2431) 2415-11-0005 Redno vzdrževanje državnih cest 01.01.2011 31.12.2023 983.529.887 74,0% 80.069.000 80.069.000 79.969.000 0 0
PVProračunski viri 80.069.000 80.069.000 79.969.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 80.069.000 80.069.000 79.969.000 0 0
130202 Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest 233.898.012 210.110.225 214.661.188 215.548.557 2.717.971.600
1541-15-S019 Izboljšanje regionalne mobilnosti 1 1 1 0 0
 EP (1541) 1541-15-0018 Izboljšanje regionalne mobilnosti 16.12.2014 31.12.2023 400.004 0,0% 1 1 1 0 0
PVProračunski viri 1 1 1 0 0
2415-11-S001 Geotehnični pro jekti 16.138.324 32.174.620 35.400.949 14.923.997 105.807.327
(2431) 2415-00-0080 ZIDS Jezersko-Kokra 03.03.2001 31.12.2022 3.462.456 3.462.456 84,5% 500.000 33.651 0 0 0
PVProračunski viri 500.000 33.651 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 33.651 0 0 0
(2431) 2415-01-0064 PLAZ Kubed-Gra čišče 03.03.2002 31.12.2023 2.757.040 2.757.040 28,9% 100.000 1.066.015 804.312 0 0
PVProračunski viri 100.000 841.942 729.134 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 841.942 729.134 0 0
PPUO Občine 0 224.073 75.178 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 0 224.073 75.178 0 0
(2431) 2415-02-0050 PLAZ Vače 01.01.2002 31.12.2026 6.114.147 6.114.147 23,3% 5.000 5.000 392.215 500.000 3.792.400
PVProračunski viri 5.000 5.000 392.215 500.000 3.792.400
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 5.000 392.215 500.000 3.792.400
(2431) 2415-05-0036 PLAZ Lokovica 31.03.2005 31.12.2023 1.917.882 1.917.882 64,9% 120.000 300.000 333.993 0 0
PVProračunski viri 120.000 300.000 333.993 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 120.000 300.000 333.993 0 0
(2431) 2415-08-0030 BREZ Koper - Dragonja 10.08.2007 31.12.2024 800.000 800.000 5,5% 50.000 50.000 350.000 301.561 0
PVProračunski viri 50.000 50.000 350.000 301.561 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 350.000 301.561 0
(2431) 2415-08-0033 PLAZ Boharina 10.08.2007 31.12.2022 732.086 700.000 54,3% 300.000 20.000 0 0 0
PVProračunski viri 300.000 20.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 20.000 0 0 0
(2431) 2415-08-0155 ZIDS Trebija - Sovodenj 10.08.2007 31.12.2023 1.550.000 1.550.000 74,4% 100.000 80.000 216.928 0 0
PVProračunski viri 100.000 80.000 216.928 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 80.000 216.928 0 0
(2431) 2415-08-0172 ZIDS Kluže - zidovi 16.10.2007 31.12.2024 2.916.782 2.916.782 5,3% 5.417 709.204 1.964.958 83.078 0
PVProračunski viri 5.417 709.204 1.964.958 83.078 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.417 709.204 1.964.958 83.078 0
(2431) 2415-10-0143 ZIDS Novaki 14.08.2009 31.12.2023 1.674.500 1.674.500 42,0% 630.000 50.000 288.480 0 0
PVProračunski viri 630.000 50.000 288.480 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 630.000 50.000 288.480 0 0
(2431) 2415-10-0145 ZIDS Pristava 25.01.2010 31.12.2023 201.103 201.103 21,5% 30.000 100.000 22.035 0 0
PVProračunski viri 30.000 100.000 22.035 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 100.000 22.035 0 0
(2431) 2415-10-0148 PLAZ Marof 26.10.2009 31.12.2027 840.419 840.420 23,6% 5.000 5.000 0 0 627.782
PVProračunski viri 5.000 5.000 0 0 627.782
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 5.000 0 0 627.782
(2431) 2415-10-0149 ZIDS Ilirska Bistrica-Novokra čine 25.01.2010 31.12.2024 1.543.329 1.543.329 30,3% 810 11.675 702.188 357.011 0
PVProračunski viri 810 11.675 702.188 357.011 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 810 11.675 702.188 357.011 0
Stran 80 od 197 v EUR
(2431) 2415-10-0151 BREZ Lipnica-Kropa 14.08.2009 31.12.2025 1.274.500 1.274.500 12,2% 5.000 50.000 150.000 500.000 413.352
PVProračunski viri 5.000 50.000 150.000 500.000 413.352
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 50.000 150.000 500.000 413.352
(2431) 2415-10-0152 PLAZ Lancovo 25.01.2010 31.12.2022 2.706.100 2.706.100 85,5% 50.000 340.727 0 0 0
PVProračunski viri 50.000 340.727 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 340.727 0 0 0
(2431) 2415-10-0153 PLAZ Kneža 13.10.2009 31.12.2022 1.344.048 1.498.910 98,1% 5.000 10.000 0 0 0
PVProračunski viri 5.000 10.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 10.000 0 0 0
(2431) 2415-10-0155 PLAZ Sol čava 14.08.2009 31.12.2024 2.014.500 2.014.500 75,1% 30.000 10.000 50.000 406.276 0
PVProračunski viri 30.000 10.000 50.000 406.276 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 10.000 50.000 406.276 0
(2431) 2415-11-0018 PLAZ Sanacije plazov 19.08.2010 31.12.2021 8.205.050 6.850.000 99,3% 30.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 0 0 0 0
(2431) 2415-97-0452 PLAZ R2-433/1288 Trate 04.03.1998 31.12.2021 869.021 869.021 68,9% 228.954 0 0 0 0
PVProračunski viri 228.954 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 228.954 0 0 0 0
(2431) 2431-14-0016 PLAZ Elementar - geotehni čni ukrepi 20.08.2013 31.12.2021 6.929.766 5.800.000 95,7% 230.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 230.000 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0009 Sanacija plazu Sv. Trojica - plaz in krožiš če 13.07.2016 31.12.2023 2.581.379 2.581.379 1,1% 5.721 1.238.919 1.306.336 0 0
PVProračunski viri 5.721 1.174.186 1.194.094 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.721 1.174.186 1.194.094 0 0
PPUO Občine 0 64.733 112.242 0 0
7703 OBČINA SVETA TROJICA V SLOVENSKIH GORICAH 0 64.733 112.242 0 0
(2431) 2431-17-0024 Sanacija brežine pri gradu Borl 13.07.2016 31.12.2022 3.268.034 3.268.034 41,5% 1.449.735 275.268 0 0 0
PVProračunski viri 954.193 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 954.193 0 0 0 0
PPUO Občine 495.542 275.268 0 0 0
7695 OBČINA CIRKULANE 495.542 275.268 0 0 0
(2431) 2431-17-0025 Sanacija plazov in obnova ceste Stro čja vas - Pavlovci 13.07.2016 31.12.2023 2.048.170 2.048.170 26,6% 800.000 100.000 284.821 0 0
PVProračunski viri 800.000 100.000 284.821 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 800.000 100.000 284.821 0 0
(2431) 2431-17-0026 Sanacija plazu in brežine Š čenk 13.07.2016 31.12.2027 3.363.657 3.363.657 0,6% 199.211 369.735 500.000 500.000 1.710.118
PVProračunski viri 50.000 200.000 500.000 500.000 1.710.118
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 200.000 500.000 500.000 1.710.118
PPUO Občine 149.211 169.735 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 149.211 169.735 0 0 0
(2431) 2431-17-0027 Sanacija brežine Jeli čni vrh 13.07.2016 31.12.2023 8.551.385 8.551.385 82,7% 500.000 513.269 168.594 0 0
PVProračunski viri 500.000 513.269 168.594 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 513.269 168.594 0 0
(2431) 2431-17-0037 Sanacija plazov Grad 13.07.2016 31.12.2024 700.000 700.000 12,5% 50.000 150.000 300.000 115.121 0
PVProračunski viri 50.000 150.000 300.000 115.121 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 300.000 115.121 0
(2431) 2431-17-0038 Sanacija zidov in brežin Trebija - Svodenj 13.07.2016 31.12.2029 13.500.000 13.500.000 0,2% 2.000.000 500.000 500.000 1.000.000 9.020.147
PVProračunski viri 2.000.000 500.000 500.000 1.000.000 9.020.147
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.000.000 500.000 500.000 1.000.000 9.020.147
(2431) 2431-17-0039 Sanacija plazov in usadov Govejk 13.07.2016 31.12.2022 788.520 730.000 86,0% 100.000 10.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 10.000 0 0 0
(2431) 2431-17-0040 Sanacija plazov in brežin Laško - Breze - Šentjur 13.07.2016 31.12.2026 2.000.000 2.000.000 6,1% 50.000 150.000 300.000 500.000 859.001
PVProračunski viri 50.000 150.000 300.000 500.000 859.001
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 300.000 500.000 859.001
(2431) 2431-17-0042 Sanacija brežine Šklendrovec 13.07.2016 31.12.2026 5.000.000 5.000.000 0,1% 500.000 887.482 1.000.000 1.100.000 1.476.054
PVProračunski viri 500.000 887.482 1.000.000 1.100.000 1.476.054
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 887.482 1.000.000 1.100.000 1.476.054
(2431) 2431-17-0043 Sanacija brežin in zidov Predel - Bovec 13.07.2016 31.12.2026 3.300.000 3.300.000 2,2% 100.000 300.000 500.000 800.000 1.513.206
PVProračunski viri 100.000 300.000 500.000 800.000 1.513.206
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 300.000 500.000 800.000 1.513.206
(2431) 2431-17-0044 Sanacija zidov Trenta - Bovec 13.07.2016 31.12.2024 1.100.000 1.100.000 1,2% 100.000 250.000 500.000 233.191 0
PVProračunski viri 100.000 250.000 500.000 233.191 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 250.000 500.000 233.191 0
(2431) 2431-17-0055 Sanacija brežin v Zasavju 13.07.2016 31.12.2025 3.500.000 3.500.000 1,8% 500.000 700.000 700.000 800.000 726.265
PVProračunski viri 500.000 700.000 700.000 800.000 726.265
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 700.000 700.000 800.000 726.265
Stran 81 od 197 v EUR
(2431) 2431-17-0056 Sanacija brežin in zidov Žaga - Kobarid 13.07.2016 31.12.2026 2.000.000 2.000.000 0,5% 100.000 50.000 150.000 500.000 1.179.955
PVProračunski viri 100.000 50.000 150.000 500.000 1.179.955
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 50.000 150.000 500.000 1.179.955
(2431) 2431-17-0057 Sanacija brežin Kneža - Podbrdo 13.07.2016 31.12.2026 2.300.000 2.300.000 0,4% 10.000 30.000 150.000 300.000 1.792.887
PVProračunski viri 10.000 30.000 150.000 300.000 1.792.887
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 30.000 150.000 300.000 1.792.887
(2431) 2431-17-0077 Sanacije plazov 2017-2018 02.08.2016 31.12.2021 2.400.000 2.400.000 75,9% 553.087 0 0 0 0
PVProračunski viri 553.087 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 553.087 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0135 Zaščita pred padajo čim kamenjem in skalnimi podori 11.08.2017 31.12.2021 7.651.827 7.651.827 87,8% 334.543 0 0 0 0
PVProračunski viri 334.543 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 334.543 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0022 Sanacija plazov z rekonstrukcijo ceste Rovtarica 11.02.2019 31.12.2029 1.881.389 1.881.389 0,1% 40.000 50.000 0 0 1.791.389
PVProračunski viri 40.000 50.000 0 0 1.791.389
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 50.000 0 0 1.791.389
(2431) 2431-19-0023 Sanacija plazu in ceste Sol čavsko 29.10.2018 31.12.2021 2.326.251 2.326.251 75,7% 155.449 0 0 0 0
PVProračunski viri 155.449 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 155.449 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0024 Sanacija plazu z reko. ceste Bohinjska Bela 11.02.2019 31.12.2030 2.061.050 2.061.050 1,8% 100.000 10.000 0 0 1.896.705
PVProračunski viri 100.000 10.000 0 0 1.896.705
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 10.000 0 0 1.896.705
(2431) 2431-19-0025 Sanacija ceste, plazu in brežin Doli č 11.02.2019 31.12.2030 1.648.860 1.648.860 0,5% 20.000 20.000 0 0 1.608.860
PVProračunski viri 20.000 20.000 0 0 1.608.860
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 20.000 0 0 1.608.860
(2431) 2431-19-0026 Sanacija plazov in ceste Prelasko 11.02.2019 31.12.2025 2.680.668 2.680.668 1,9% 500.000 500.000 500.000 500.000 666.260
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 500.000 666.260
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 500.000 666.260
(2431) 2431-19-0027 Sanacija plazu in ceste Govejk 11.02.2019 31.12.2030 2.079.594 2.079.594 0,1% 100.000 30.000 0 0 1.949.130
PVProračunski viri 100.000 30.000 0 0 1.949.130
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 30.000 0 0 1.949.130
(2431) 2431-19-0028 Sanacija plazu Kraš či 11.02.2019 31.12.2031 3.080.486 3.080.486 0,0% 20.000 30.000 0 0 3.030.486
PVProračunski viri 20.000 30.000 0 0 2.884.325
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 30.000 0 0 2.884.325
(2431) 2431-19-0029 Sanacija plazu in ceste Solkanska obvoznica 11.02.2019 31.12.2025 1.544.566 1.544.566 0,2% 80.000 30.000 50.000 500.000 884.566
PVProračunski viri 80.000 30.000 50.000 500.000 884.566
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 80.000 30.000 50.000 500.000 884.566
(2431) 2431-19-0043 Sanacija plazov z reko. ceste Štore-Svetina-Laško 11.02.2019 31.12.2030 1.882.010 1.882.010 0,8% 20.000 20.000 0 0 1.828.102
PVProračunski viri 20.000 20.000 0 0 1.828.102
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 20.000 0 0 1.828.102
(2431) 2431-19-0044 Sanacija brežin, usadov in ceste Dav ča-Novaki 17.01.2019 31.12.2024 2.429.655 2.429.655 0,1% 611.032 500.000 500.000 817.387 0
PVProračunski viri 611.032 500.000 500.000 817.387 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 611.032 500.000 500.000 817.387 0
(2431) 2431-19-0063 Sanacija zidov in ceste Podbrdo-Petrovo Brdo 17.09.2018 31.12.2037 12.901.804 12.901.804 0,1% 150.000 30.000 0 0 12.708.439
PVProračunski viri 150.000 30.000 0 0 12.708.439
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 30.000 0 0 12.708.439
(2431) 2431-19-0064 Sanacija brežin, usadov in obnova ceste Boharina 17.09.2018 31.12.2030 9.146.170 9.146.170 0,0% 100.000 20.000 0 0 9.026.170
PVProračunski viri 100.000 20.000 0 0 9.026.170
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 20.000 0 0 9.026.170
(2431) 2431-19-0071 Sanacija zidov in ceste Koprivna- Črna 18.09.2018 31.12.2037 2.248.021 2.248.021 0,0% 50.000 50.000 0 0 2.142.043
PVProračunski viri 50.000 50.000 0 0 2.142.043
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 0 0 2.142.043
(2431) 2431-19-0072 Sanacija zidov in ceste Podsreda-Brestanica 17.09.2018 31.12.2026 4.342.489 4.332.683 0,6% 500.000 600.000 600.000 1.000.000 1.624.287
PVProračunski viri 500.000 600.000 600.000 1.000.000 1.624.287
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 600.000 600.000 1.000.000 1.624.287
(2431) 2431-19-0073 Sanacija brežin in ceste Vrhovo 17.09.2018 31.12.2029 595.852 595.852 0,0% 50.000 20.000 0 0 525.852
PVProračunski viri 50.000 20.000 0 0 347.096
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 20.000 0 0 347.096
(2431) 2431-19-0074 Sanacija plazov in ceste Rebernice 17.09.2018 31.12.2037 10.747.194 10.747.194 0,0% 800.000 20.000 50.000 0 9.874.650
PVProračunski viri 800.000 20.000 50.000 0 9.874.650
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 800.000 20.000 50.000 0 9.874.650
(2431) 2431-19-0075 Sanacija plazov in ceste Jezersko 17.09.2018 31.12.2037 8.008.896 8.008.896 0,0% 5.000 5.000 0 0 7.998.896
PVProračunski viri 5.000 5.000 0 0 7.998.896
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 5.000 0 0 7.998.896
Stran 82 od 197 v EUR
(2431) 2431-19-0076 Sanacija usadov in ceste Sorica 01.10.2018 31.12.2037 3.083.626 3.083.626 0,0% 5.000 5.000 0 0 3.073.454
PVProračunski viri 5.000 5.000 0 0 3.073.454
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 5.000 0 0 3.073.454
(2431) 2431-19-0078 Sanacija zidov in ceste Bistrica pri Trži ču 17.09.2018 31.12.2037 2.487.448 2.487.448 0,0% 100.000 20.000 0 0 2.367.448
PVProračunski viri 100.000 20.000 0 0 2.134.299
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 20.000 0 0 2.134.299
(2431) 2431-19-0092 Sanacija plazu in ceste Lenart-Benedikt 11.10.2018 31.12.2030 2.643.050 2.643.050 0,0% 100.000 20.000 0 0 2.523.050
PVProračunski viri 100.000 20.000 0 0 2.523.050
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 20.000 0 0 2.523.050
(2431) 2431-20-0032 Sanacija plazov, brežin in ceste Grahovo-Klavže 15.06.2020 31.12.2031 25.287.766 25.287.766 0,0% 8.389 1.347.826 2.644.806 4.110.372 17.176.373
PVProračunski viri 8.389 829.218 2.083.065 3.631.487 17.176.373
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.389 829.218 2.083.065 3.631.487 17.176.373
PPUO Občine 0 518.608 561.741 478.885 0
7628 OBČINA TOLMIN 0 518.608 561.741 478.885 0
(2431) 2431-20-0037 Sanacija brežin na državnih cestah 22.07.2020 31.12.2023 42.748.108 42.748.108 0,0% 2.845.976 20.480.849 19.421.283 0 0
PVProračunski viri 2.845.976 20.480.849 19.421.283 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.845.976 20.480.849 19.421.283 0 0
2415-11-S002 Izgradnja obvoznic 22.711.629 21.452.287 22.972.833 27.116.492 733.285.613
(2431) 2415-06-0045 OBVO Železniki (na Plavžu) 19.03.2006 31.12.2027 5.657.383 5.657.382 13,6% 200.000 150.000 1.144.732 1.000.000 2.374.800
PVProračunski viri 200.000 150.000 300.000 1.000.000 2.374.800
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 150.000 300.000 1.000.000 2.374.800
PPUO Občine 0 0 844.732 0 0
7645 OBČINA ŽELEZNIKI 0 0 844.732 0 0
(2431) 2415-06-0049 OBVO Obvoznica Morav če 30.01.2006 31.12.2025 2.038.063 2.038.062 5,1% 10.000 50.000 150.000 626.244 1.097.383
PVProračunski viri 10.000 50.000 150.000 500.000 1.097.383
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 50.000 150.000 500.000 1.097.383
PPUO Občine 0 0 0 126.244 0
7576 OBČINA MORAV ČE 0 0 0 126.244 0
(2431) 2415-07-0014 OBVO Sl. Konjice - Oplotnica 17.07.2006 31.12.2023 4.334.292 4.334.292 21,5% 726.000 2.100.225 550.282 0 0
PVProračunski viri 726.000 1.402.000 550.282 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 726.000 1.402.000 550.282 0 0
PPUO Občine 0 698.225 0 0 0
7614 OBČINA SLOVENSKE KONJICE 0 698.225 0 0 0
(2431) 2415-07-0025 OBVO Pivka 16.08.2006 31.12.2030 19.740.453 19.740.453 2,2% 150.000 300.000 500.000 1.000.000 17.343.238
PVProračunski viri 150.000 300.000 500.000 1.000.000 17.343.238
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 300.000 500.000 1.000.000 17.343.238
(2431) 2415-07-0037 OBVO Obvoznica Vrhnika 16.08.2006 31.12.2029 11.087.466 11.087.466 3,3% 150.000 300.000 500.000 1.000.000 8.771.972
PVProračunski viri 150.000 300.000 500.000 1.000.000 8.771.972
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 300.000 500.000 1.000.000 8.771.972
(2431) 2415-07-0087 OBVO Gornji Grad 10.10.2006 31.12.2026 2.804.323 2.804.323 10,3% 100.000 50.000 158.747 706.701 1.490.813
PVProračunski viri 100.000 50.000 158.747 150.000 1.490.813
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 50.000 158.747 150.000 1.490.813
PPUO Občine 0 0 0 556.701 0
7529 OBČINA GORNJI GRAD 0 0 0 556.701 0
(2431) 2415-08-0039 OBVO Diva ča 10.08.2007 31.12.2026 1.600.000 1.600.000 1,2% 75.000 100.000 100.000 550.000 754.765
PVProračunski viri 75.000 100.000 100.000 300.000 754.765
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 75.000 100.000 100.000 300.000 754.765
PPUO Občine 0 0 0 250.000 0
7518 OBČINA DIVAČA 0 0 0 250.000 0
(2431) 2415-08-0046 OBVO Obvoznica Podpe č 10.08.2007 31.12.2029 10.200.994 10.200.994 11,0% 15.000 15.000 50.000 300.000 8.698.663
PVProračunski viri 15.000 15.000 50.000 300.000 8.698.663
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.000 15.000 50.000 300.000 8.698.663
(2431) 2415-08-0066 OBVO Zahodna obv. Maribor (Streliška - Kardeljeva) 10.08.2007 31.12.2032 112.552.483 112.552.483 7,7% 500.000 650.000 1.000.000 2.000.000 99.351.652
PVProračunski viri 500.000 650.000 1.000.000 2.000.000 94.453.751
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 650.000 1.000.000 2.000.000 94.453.751
(2431) 2415-08-0069 OBVO Murska Sobota zahod 10.08.2007 31.12.2026 6.617.548 6.617.549 0,3% 200.000 30.000 300.000 500.000 5.511.877
PVProračunski viri 200.000 30.000 300.000 500.000 2.102.214
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 30.000 300.000 500.000 2.102.214
(2431) 2415-08-0187 OBVO Travnik 16.10.2007 31.12.2025 2.250.000 2.250.000 23,7% 150.000 300.000 500.000 500.000 262.264
PVProračunski viri 150.000 300.000 500.000 500.000 262.264
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 300.000 500.000 500.000 262.264
Stran 83 od 197 v EUR
(2431) 2415-08-0190 OBVO Sodražica 16.10.2007 31.12.2027 3.037.655 3.037.655 25,1% 0 0 0 150.000 2.120.763
PVProračunski viri 0 0 0 150.000 2.120.763
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 150.000 2.120.763
(2431) 2415-08-0193 OBVO Velike Laš če 16.10.2007 31.12.2029 5.817.413 5.817.412 5,5% 50.000 50.000 150.000 500.000 4.652.778
PVProračunski viri 50.000 50.000 150.000 500.000 4.652.778
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 150.000 500.000 4.652.778
(2431) 2415-09-0006 OBVO Obvoznica Murska Sobota - vzhod 15.07.2008 31.12.2029 29.432.029 29.432.029 38,4% 1.000.000 1.000.000 1.430.000 2.400.000 12.214.698
PVProračunski viri 1.000.000 1.000.000 1.430.000 2.400.000 10.214.698
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.000.000 1.000.000 1.430.000 2.400.000 10.214.698
(2431) 2415-10-0039 OBVO Obvoznica Godovi č 14.08.2009 31.12.2021 3.315.829 3.837.355 41,3% 1.525.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 25.000 0 0 0 0
PPUO Občine 1.500.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 1.500.000 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0072 OBVO Obvoznica Kidri čevo 14.08.2009 31.12.2023 14.701.474 14.701.474 8,6% 7.192.559 5.790.000 369.309 0 0
PVProračunski viri 7.192.559 5.790.000 369.309 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 7.192.559 5.790.000 369.309 0 0
(2431) 2415-10-0089 OBVO Obvoznica Ruše 14.08.2009 31.12.2030 21.153.922 21.153.922 0,1% 0 0 0 0 21.127.863
PVProračunski viri 0 0 0 0 14.798.973
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 14.798.973
(2431) 2415-10-0093 OBVO Zahodna obvoznica Slovenska Bistrica 14.09.2011 31.12.2023 9.574.938 9.567.061 15,6% 1.800.000 1.500.000 3.879.324 0 0
PVProračunski viri 1.800.000 1.500.000 1.424.587 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.800.000 1.500.000 1.424.587 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 2.454.737 0 0
(2431) 2415-10-0105 OBVO Obvoznica Brežice 25.01.2010 31.12.2029 12.290.238 12.290.238 3,3% 150.000 300.000 500.000 1.500.000 9.426.173
PVProračunski viri 150.000 300.000 500.000 1.500.000 9.426.173
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 300.000 500.000 1.500.000 9.426.173
(2431) 2415-10-0121 OBVO G2-108/1182: Zg.Hoti č - Sp.Hotič, OBVO Litija 14.08.2009 31.12.2027 4.089.500 4.089.500 3,3% 200.000 200.000 200.000 500.000 2.848.428
PVProračunski viri 200.000 200.000 200.000 500.000 2.848.428
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 200.000 200.000 500.000 2.848.428
(2431) 2415-10-0127 OBVO Obvoznica Bir čna vas 14.08.2009 31.12.2029 2.464.500 2.464.500 0,1% 0 0 0 0 2.461.649
PVProračunski viri 0 0 0 0 2.461.649
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 2.461.649
(2431) 2415-10-0139 OBVO Obvoznica Dobrni č 14.08.2009 31.12.2027 1.039.500 1.039.500 0,0% 0 0 0 0 1.039.095
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.039.095
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.039.095
(2431) 2415-10-0140 OBVO Obvoznica Žužemberk 14.08.2009 31.12.2032 18.250.807 18.250.807 0,0% 0 0 0 0 18.247.233
PVProračunski viri 0 0 0 0 18.247.233
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 18.247.233
(2431) 2415-10-0209 OBVO Obvoznica Hrpelje-Kozina 14.08.2009 31.12.2025 3.914.500 3.914.500 20,7% 150.000 450.000 1.000.000 1.000.000 479.549
PVProračunski viri 150.000 450.000 1.000.000 1.000.000 479.549
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 450.000 1.000.000 1.000.000 479.549
(2431) 2415-10-0211 OBVO Obvoznica Bazara-Dornberk (Vol čja Draga) 14.08.2009 31.12.2030 9.991.332 9.991.332 0,9% 15.000 0 0 0 9.879.327
PVProračunski viri 15.000 0 0 0 7.934.051
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.000 0 0 0 7.934.051
(2431) 2415-11-0011 OBVO Obvoznice Velike Laš če, Ribnica, Ko čevje 19.08.2010 31.12.2032 40.060.000 40.060.000 0,4% 100.000 100.000 100.000 150.000 39.457.441
PVProračunski viri 100.000 100.000 100.000 150.000 39.457.441
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 100.000 100.000 150.000 39.457.441
(2431) 2415-94-0413 OBVO Obvoznica Lu če 02.04.2000 31.12.2026 4.143.319 4.143.319 15,7% 100.000 921.119 100.000 500.000 1.863.169
PVProračunski viri 100.000 100.000 100.000 500.000 1.863.169
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 100.000 100.000 500.000 1.863.169
PPUO Občine 0 821.119 0 0 0
7566 OBČINA LUČE 0 821.119 0 0 0
(2431) 2415-95-0119 OBVO Obvoznica Kanal 23.07.1999 31.12.2027 3.814.134 3.814.134 9,6% 100.000 200.000 300.000 573.927 2.273.772
PVProračunski viri 100.000 200.000 300.000 573.927 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 200.000 300.000 573.927 0
Stran 84 od 197 v EUR
(2431) 2415-96-0046 OBVO Obvoznica Bled - jug 26.08.1997 31.12.2029 27.254.253 27.254.253 13,1% 550.000 150.000 300.000 1.500.000 21.206.302
PVProračunski viri 550.000 150.000 300.000 1.500.000 21.206.302
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 550.000 150.000 300.000 1.500.000 21.206.302
(2431) 2415-96-0594 OBVO Obvoznica Bled - sever 15.06.1996 31.12.2022 5.789.972 5.483.705 99,7% 10.000 10.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 0 0 0
(2431) 2415-99-0063 OBVO Obvoznica Tolmin 15.10.2004 31.12.2026 12.092.670 12.092.670 10,3% 700.000 1.419.242 2.344.396 2.449.620 3.956.535
PVProračunski viri 700.000 1.419.242 2.000.000 2.000.000 3.956.535
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 700.000 1.419.242 2.000.000 2.000.000 3.956.535
PPUO Občine 0 0 344.396 449.620 0
7628 OBČINA TOLMIN 0 0 344.396 449.620 0
(2431) 2431-13-0006 OBVO Obvoznica Vnanje Gorice 13.09.2012 31.12.2030 22.126.977 22.126.977 0,0% 0 0 0 0 22.126.487
PVProračunski viri 0 0 0 0 22.126.487
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 22.126.487
(2431) 2431-13-0007 OBVO Hotedršica 13.09.2012 31.12.2021 5.046.174 5.735.897 24,5% 3.803.070 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.070 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.070 0 0 0 0
PPUO Občine 3.800.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 3.800.000 0 0 0 0
(2431) 2431-13-0008 OBVO Sp. Idrija 18.09.2012 31.12.2032 12.275.331 12.275.331 0,6% 0 0 0 0 12.203.928
PVProračunski viri 0 0 0 0 12.203.928
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 12.203.928
(2431) 2431-13-0060 OBVO Obvoznica Žiri 18.09.2012 31.12.2026 7.436.582 7.436.582 13,1% 150.000 300.000 2.459.211 1.500.000 1.950.594
PVProračunski viri 150.000 300.000 1.184.666 1.500.000 1.950.594
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 300.000 1.184.666 1.500.000 1.950.594
PPUO Občine 0 0 1.274.545 0 0
7646 OBČINA ŽIRI 0 0 1.274.545 0 0
(2431) 2431-13-0061 OBVO Vzhodna obvoznica Ormož 11.03.2013 31.12.2027 6.693.299 6.693.299 1,3% 200.000 200.000 500.000 1.000.000 4.700.785
PVProračunski viri 200.000 200.000 500.000 1.000.000 4.700.785
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 200.000 500.000 1.000.000 4.700.785
(2431) 2431-17-0001 Obvoznica Vol če 13.07.2016 31.12.2029 7.094.951 7.094.951 0,9% 50.000 50.000 50.000 150.000 6.677.755
PVProračunski viri 50.000 50.000 50.000 150.000 6.096.053
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 50.000 150.000 6.096.053
(2431) 2431-17-0005 Obvoznica Dolenjske Toplice 13.07.2016 31.12.2027 5.112.861 5.112.861 21,5% 5.000 10.000 150.000 300.000 3.585.172
PVProračunski viri 5.000 10.000 150.000 300.000 3.585.172
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 10.000 150.000 300.000 3.585.172
(2431) 2431-17-0006 Obvoznica Mirna 13.07.2016 31.12.2025 4.504.457 4.504.457 0,9% 300.000 500.000 1.000.000 1.500.000 1.150.159
PVProračunski viri 300.000 500.000 1.000.000 1.500.000 1.150.159
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 500.000 1.000.000 1.500.000 1.150.159
(2431) 2431-17-0011 Navezovalna cesta na Obvoznico Ilirska Bistrica 13.07.2016 31.12.2021 2.859.717 2.773.932 79,1% 75.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 75.000 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0028 Severna Škofjeloška obvoznica 13.07.2016 31.12.2030 26.484.775 26.484.775 0,1% 10.000 2.000 50.000 50.000 26.330.426
PVProračunski viri 10.000 2.000 50.000 50.000 21.877.146
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 2.000 50.000 50.000 21.877.146
(2431) 2431-17-0083 Obvoznica Most na So či 26.07.2016 31.12.2029 6.221.725 6.221.725 1,0% 50.000 50.000 50.000 150.000 5.816.362
PVProračunski viri 50.000 50.000 50.000 150.000 5.816.362
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 50.000 150.000 5.816.362
(2431) 2431-17-0087 Zahodna obvoznica Novo mesto 09.10.2017 31.12.2036 234.575.729 234.575.729 0,0% 500.000 50.000 50.000 50.000 233.802.703
PVProračunski viri 500.000 50.000 50.000 50.000 199.689.715
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 50.000 50.000 50.000 199.689.715
PPUO Občine 0 0 0 0 34.112.988
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 0 0 0 34.112.988
(2431) 2431-18-0008 Obvoznica Šoštanj 23.05.2017 31.12.2031 10.160.033 10.160.033 0,0% 5.000 5.000 0 0 10.147.755
PVProračunski viri 5.000 5.000 0 0 8.053.722
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 5.000 0 0 8.053.722
(2431) 2431-18-0027 Obvoznica Trzin z navezavo na avtocestno omrežje 24.05.2017 31.12.2033 29.449.039 29.449.039 0,0% 50.000 100.000 100.000 0 29.197.267
PVProračunski viri 50.000 100.000 100.000 0 24.577.992
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 100.000 100.000 0 24.577.992
Stran 85 od 197 v EUR
(2431) 2431-18-0050 Obvoznica Trškega jedra Rogatec 23.05.2017 31.12.2028 3.787.179 3.787.179 1,6% 50.000 50.000 0 50.000 3.573.637
PVProračunski viri 50.000 50.000 0 50.000 3.319.445
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 0 50.000 3.319.445
(2431) 2431-18-0052 Severna obvozna cesta Kranja 23.05.2017 31.12.2032 33.733.513 33.733.513 0,0% 10.000 50.000 50.000 150.000 33.473.260
PVProračunski viri 10.000 50.000 50.000 150.000 28.126.327
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 50.000 50.000 150.000 28.126.327
(2431) 2431-18-0065 Obvoznica Lenart 12.05.2017 31.12.2038 14.010.443 14.010.443 0,1% 70.000 20.000 20.000 50.000 13.829.724
PVProračunski viri 70.000 20.000 20.000 50.000 11.624.302
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 70.000 20.000 20.000 50.000 11.624.302
(2431) 2431-18-0114 Obvoznica Vodice 26.07.2017 31.12.2025 12.195.711 12.195.711 0,1% 1.430.000 3.894.701 2.816.833 2.710.000 1.329.427
PVProračunski viri 1.430.000 1.435.232 2.816.833 2.710.000 1.329.427
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.430.000 1.435.232 2.816.833 2.710.000 1.329.427
PPUO Občine 0 2.459.469 0 0 0
7638 OBČINA VODICE 0 2.459.469 0 0 0
(2431) 2431-18-0118 Obvoznica Sežana 26.07.2017 31.12.2030 13.032.268 13.032.268 0,0% 35.000 35.000 50.000 50.000 12.860.658
PVProračunski viri 35.000 35.000 50.000 50.000 11.391.494
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 35.000 35.000 50.000 50.000 11.391.494
2415-11-S003 Kolesarske povezave 14.240.000 12.349.114 9.791.475 10.029.249 186.177.305
(2431) 2415-05-0019 KOLE Kolesarska povezava Jesenice - Lesce - Bled 23.02.2005 31.12.2024 3.630.344 3.630.344 45,5% 200.000 500.000 700.000 548.715 0
PVProračunski viri 200.000 500.000 700.000 548.715 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 500.000 700.000 548.715 0
(2431) 2415-05-0023 KOLE Termalna pot (Radgona-Murska-Lendava-Lenti) 01.03.2005 31.12.2021 3.307.243 4.007.991 63,7% 1.200.000 0 0 0 0
(2431) 2415-05-0025 KOLE Kolesarska povezava Brezovica-Vrhnika-Logatec 01.03.2005 31.12.2033 15.380.744 15.380.744 32,1% 150.000 300.000 500.000 500.000 8.956.041
PVProračunski viri 150.000 300.000 500.000 500.000 8.956.041
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 300.000 500.000 500.000 8.956.041
(2431) 2415-07-0059 KOLE Kolesarska povezava Ptuj - Male čnik 16.08.2006 31.12.2022 2.309.195 2.309.195 24,9% 600.000 651.938 0 0 0
PVProračunski viri 500.000 651.938 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 651.938 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 100.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0004 KOLE Želodnik - Prevoje 10.08.2007 31.12.2021 128.618 156.000 45,6% 70.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 70.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0011 KOLE Rogaška Slatina-Pod četrtek-Bistrica ob Sotli 19.07.2007 31.12.2025 8.766.066 8.766.066 67,9% 500.000 600.000 600.000 1.000.000 106.092
PVProračunski viri 500.000 600.000 600.000 1.000.000 106.092
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 600.000 600.000 1.000.000 106.092
(2431) 2415-08-0015 KOLE Kočevska kolesarska povezava 10.08.2007 31.12.2022 3.676.491 4.181.462 93,1% 0 84.926 0 0 0
PPUO Občine 0 84.926 0 0 0
7547 OBČINA KOČEVJE 0 84.926 0 0 0
(2431) 2415-08-0167 KOLE Daljinska kolesarska povezava v Trebnjem (H1) 16.10.2007 31.12.2029 2.880.209 2.880.208 0,9% 250.000 0 0 0 2.603.197
PVProračunski viri 250.000 0 0 0 2.603.197
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 0 0 0 2.603.197
(2431) 2431-13-0001 KOLE Ureditev DKP v Savinjski regiji 13.09.2012 31.12.2030 31.668.060 31.668.060 18,2% 1.000.000 500.000 500.000 1.000.000 21.215.712
PVProračunski viri 1.000.000 500.000 500.000 1.000.000 21.215.712
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.000.000 500.000 500.000 1.000.000 21.215.712
(2431) 2431-13-0002 KOLE Celje - Laško 13.09.2012 31.12.2021 5.576.295 6.767.087 72,5% 1.500.000 0 0 0 0
Stran 86 od 197 v EUR
(2431) 2431-17-0014 Daljinska kolesarska pot Sava-Krka BIKE 13.07.2016 31.12.2032 19.103.947 19.103.947 0,6% 250.000 500.000 1.000.000 1.000.000 16.176.975
PVProračunski viri 250.000 500.000 1.000.000 1.000.000 16.176.975
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 500.000 1.000.000 1.000.000 16.176.975
(2431) 2431-18-0079 Kolesarska povezava Naklo-Bohinj 25.05.2017 31.12.2032 11.688.166 11.688.166 7,4% 800.000 800.000 800.000 1.000.000 7.344.362
PVProračunski viri 800.000 800.000 800.000 1.000.000 7.344.362
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 800.000 800.000 800.000 1.000.000 7.344.362
(2431) 2431-18-0089 Kole. pov. Primorsko-not. in Obalno-kraške regije 13.06.2017 31.12.2029 15.151.050 15.151.050 3,1% 750.000 750.000 750.000 1.000.000 11.407.677
PVProračunski viri 750.000 750.000 750.000 1.000.000 11.407.677
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 750.000 750.000 750.000 1.000.000 11.407.677
(2431) 2431-18-0111 Državne kolesarske povezave v LUR-severni del 28.06.2017 31.12.2031 11.338.712 11.338.712 0,0% 500.000 500.000 500.000 500.000 9.336.687
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 500.000 9.336.687
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 500.000 9.336.687
(2431) 2431-18-0112 Državne kolesarske povezave v LUR-zahodni del 28.06.2017 31.12.2029 9.668.556 9.668.556 0,0% 500.000 500.000 500.000 500.000 7.666.531
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 500.000 7.666.531
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 500.000 7.666.531
(2431) 2431-18-0113 Kolesarska povezava Ptuj-Središ če ob Dravi 23.06.2017 31.12.2028 8.802.466 8.802.466 5,9% 750.000 500.000 500.000 500.000 5.993.464
PVProračunski viri 750.000 500.000 500.000 500.000 5.993.464
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 750.000 500.000 500.000 500.000 5.993.464
(2431) 2431-18-0131 Kolesarsko omrežje Koroške regije 31.05.2017 31.12.2028 4.585.652 4.585.652 2,2% 500.000 500.000 500.000 500.000 2.199.873
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 500.000 2.199.873
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 500.000 2.199.873
(2431) 2431-18-0132 Murska kolesarska pot 31.05.2017 31.12.2032 15.086.380 15.086.380 0,0% 500.000 500.000 500.000 1.000.000 12.570.735
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 1.000.000 12.570.735
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 1.000.000 12.570.735
(2431) 2431-18-0133 Kolesarsko omrežje Severne primorske 28.06.2017 31.12.2031 17.036.344 17.036.344 0,7% 250.000 500.000 500.000 500.000 15.200.642
PVProračunski viri 250.000 500.000 500.000 500.000 15.200.642
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 500.000 500.000 500.000 15.200.642
(2431) 2431-18-0136 Označitev in ureditev kolesarskih povezav 12.05.2017 31.12.2024 2.124.127 2.124.127 20,7% 250.000 500.000 441.475 480.534 0
PVProračunski viri 250.000 500.000 441.475 480.534 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 500.000 441.475 480.534 0
(2431) 2431-19-0010 Kolesarska povezava Postaja-Most na So či-Tolmin 28.12.2018 31.12.2022 4.811.669 4.123.399 0,3% 2.000.000 2.400.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.000.000 2.400.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.000.000 2.400.000 0 0 0
(2431) 2431-19-0068 Kolesarske povezave Ptuj-Polj čane 15.02.2019 31.12.2028 15.492.415 15.492.414 0,0% 500.000 500.000 500.000 0 13.992.415
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 0 10.893.932
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 0 10.893.932
(2431) 2431-19-0070 Kolesarska povezava MP Robi č-Kobarid-Ladra 13.12.2018 31.12.2037 7.565.567 7.565.567 0,0% 50.000 150.000 0 0 7.365.567
PVProračunski viri 50.000 150.000 0 0 7.365.567
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 0 0 7.365.567
(2431) 2431-19-0096 Ureditev površin za kolesarje med Framom in Morjem 01.10.2018 31.12.2022 518.517 518.517 39,1% 170.000 112.250 0 0 0
PVProračunski viri 170.000 112.250 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 170.000 112.250 0 0 0
(2431) 2431-19-0110 Dravska kolesarska pot: Dravograd - Maribor 14.05.2019 31.12.2037 29.627.736 29.627.734 0,0% 500.000 500.000 500.000 0 28.106.254
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 0 22.182.663
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 0 22.182.663
(2431) 2431-19-0111 Slovensko-goriške kolesarske poti 14.05.2019 31.12.2037 17.435.081 17.435.083 0,0% 500.000 500.000 500.000 0 15.935.081
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 0 13.333.736
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 0 13.333.736
Stran 87 od 197 v EUR
2415-11-S004 Modernizaci je cest 4.541.497 4.350.255 6.031.287 7.243.562 73.507.354
(2431) 2415-06-0113 MODE Cezlak - Pesek 01.01.2006 31.12.2031 28.373.559 28.373.559 18,0% 500.000 700.000 1.000.000 1.500.000 18.577.903
PVProračunski viri 500.000 700.000 1.000.000 1.500.000 18.577.903
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 700.000 1.000.000 1.500.000 18.577.903
(2431) 2415-07-0006 MODE Brezovica pri Gradinu - Gra čišče 16.08.2006 31.12.2021 1.305.882 1.216.353 62,6% 300.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0048 MODE Stari trg - Loški potok 10.08.2007 31.12.2025 2.167.861 2.167.861 7,2% 0 140.283 669.987 727.490 465.771
PVProračunski viri 0 140.283 669.987 727.490 465.771
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 140.283 669.987 727.490 465.771
(2431) 2415-08-0092 MODE Brezovica - Koprivnik 10.08.2007 31.12.2025 3.448.421 3.448.421 23,7% 200.000 200.000 500.000 1.000.000 729.045
PVProračunski viri 200.000 200.000 500.000 1.000.000 729.045
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 200.000 500.000 1.000.000 729.045
(2431) 2415-08-0106 MODE Zagradec - Zvir če 10.08.2007 31.12.2026 4.082.872 4.082.872 44,4% 50.000 300.000 500.000 500.000 904.338
PVProračunski viri 50.000 300.000 500.000 500.000 904.338
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 300.000 500.000 500.000 904.338
(2431) 2415-10-0088 MODE RT-931: Ribnica na P ohorju-Ribniška ko ča 14.08.2009 31.12.2027 8.359.500 8.359.500 4,4% 0 0 0 0 7.990.475
PVProračunski viri 0 0 0 0 7.933.425
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 7.933.425
(2431) 2415-95-0148 MODE R3-608/1065 Lokve- Čepovan 15.09.2000 31.12.2026 3.746.357 3.746.357 8,5% 200.000 200.000 400.000 500.000 1.912.103
PVProračunski viri 200.000 200.000 400.000 500.000 1.912.103
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 200.000 400.000 500.000 1.912.103
(2431) 2415-96-0100 MODE R3-656/3650 Dragarji-Osilnica 31.03.1999 31.12.2037 17.937.881 17.937.881 74,1% 0 0 0 0 4.646.528
PVProračunski viri 0 0 0 0 4.646.528
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 4.646.528
(2431) 2415-97-0011 MODE Zelena meja (Slovenska vas) 01.06.1998 31.12.2037 2.504.282 2.504.282 4,5% 0 0 0 0 2.385.896
PVProračunski viri 0 0 0 0 2.385.896
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 2.385.896
(2431) 2415-97-0084 MODE R3-641/1369 Ljubljanica-Briše 09.03.1998 31.12.2021 4.589.656 4.187.847 98,7% 50.000 0 0 0 0
(2431) 2415-97-0528 MODE L Zelena meja (Pungart, Črni potok) 26.08.1998 31.12.2021 5.104.100 5.455.225 97,1% 150.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 0 0 0 0
(2431) 2415-98-0189 MODE Dolenja Trebuša - Spodnja Idrija 01.06.1998 31.12.2038 16.262.007 16.262.008 23,4% 75.000 150.000 300.000 350.000 11.556.475
PVProračunski viri 75.000 150.000 300.000 350.000 11.396.087
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 75.000 150.000 300.000 350.000 11.396.087
(2431) 2415-98-0737 MODE R3-609/1064 Predmeja-Lokve 19.09.1998 31.12.2027 3.591.373 3.591.373 10,9% 676.497 93.900 261.300 500.000 1.684.969
PVProračunski viri 676.497 93.900 261.300 500.000 1.684.969
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 676.497 93.900 261.300 500.000 1.684.969
(2431) 2415-98-0863 MODE Sol čava-Podolševa (elementar) 10.07.2000 31.12.2032 4.138.097 4.138.096 65,4% 50.000 316.072 0 0 1.063.247
PVProračunski viri 50.000 150.000 0 0 1.063.247
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 0 0 1.063.247
PPUO Občine 0 166.072 0 0 0
7679 OBČINA SOLČAVA 0 166.072 0 0 0
(2431) 2415-98-0865 MODE Žibovt-Podolševa (elementar) 10.07.2000 31.12.2034 4.202.049 4.202.049 4,2% 50.000 150.000 300.000 666.072 2.859.722
PVProračunski viri 50.000 150.000 300.000 500.000 2.859.722
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 300.000 500.000 2.859.722
PPUO Občine 0 0 0 166.072 0
7679 OBČINA SOLČAVA 0 0 0 166.072 0
(2431) 2431-17-0002 Posodobitev makadamskih voziš č 13.07.2016 31.12.2030 30.000.000 30.000.000 19,0% 2.100.000 2.100.000 2.100.000 1.500.000 16.515.292
PVProračunski viri 2.100.000 2.100.000 2.100.000 1.500.000 16.515.292
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.100.000 2.100.000 2.100.000 1.500.000 16.515.292
(2431) 2431-18-0103 Modernizacija Dole-Sopota 21.06.2017 31.12.2031 5.137.182 5.137.182 54,1% 140.000 0 0 0 2.215.590
PVProračunski viri 140.000 0 0 0 2.215.590
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 140.000 0 0 0 2.215.590
Stran 88 od 197 v EUR
2415-11-S005 Novo gradnje cest 13.412.116 10.283.000 5.901.862 5.257.112 796.751.746
(2431) 2415-00-0125 NOVO Krško-Brežice 23.08.2000 31.12.2031 27.787.584 27.810.681 4,8% 150.000 30.000 50.000 150.000 25.802.159
PVProračunski viri 150.000 30.000 50.000 150.000 17.988.111
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 30.000 50.000 150.000 17.988.111
(2431) 2415-07-0024 NOVO Četrta razvojna os (Gorenja vas - Cerkno) 16.08.2006 31.12.2036 136.298.215 136.298.216 0,6% 50.000 100.000 100.000 150.000 135.082.239
PVProračunski viri 50.000 100.000 100.000 150.000 135.082.239
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 100.000 100.000 150.000 135.082.239
(2431) 2415-07-0035 NOVO Tretja razvojna os (osrednji del: Celje - NM) 16.08.2006 31.12.2038 132.849.682 132.849.682 1,1% 100.000 100.000 0 0 131.184.102
PVProračunski viri 100.000 100.000 0 0 131.184.102
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 100.000 0 0 131.184.102
(2431) 2415-08-0067 NOVO C. Proleterskih brigad - Limbuška 10.08.2007 31.12.2023 18.804.403 18.804.403 11,1% 8.015.904 3.000.000 2.020.451 0 0
PVProračunski viri 2.000.000 2.000.000 2.020.451 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.000.000 2.000.000 2.020.451 0 0
PPUO Občine 6.015.904 1.000.000 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 6.015.904 1.000.000 0 0 0
(2431) 2415-09-0007 NOVO Navez. cesta Ljube čna-AC priklju ček Celje 29.03.2004 31.12.2022 4.521.387 4.349.922 14,1% 1.666.030 1.670.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.666.030 1.670.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.666.030 1.670.000 0 0 0
(2431) 2415-10-0047 NOVO ALU. Komen 14.08.2009 31.12.2028 2.010.300 2.010.300 0,1% 0 0 0 0 2.007.584
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.755.237
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.755.237
(2431) 2415-10-0126 NOVO R3-661/1210: novogradnja Metlika-Draši či 14.08.2009 31.12.2029 5.524.500 5.524.500 0,0% 0 0 0 0 5.523.690
PVProračunski viri 0 0 0 0 5.523.690
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 5.523.690
(2431) 2415-10-0128 NOVO R3-664/2501: obvoznica Novo mesto-Šmihel 14.08.2009 31.12.2027 3.814.500 3.814.500 0,1% 10.000 250.000 300.000 500.000 2.745.720
PVProračunski viri 10.000 250.000 300.000 500.000 2.745.720
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 250.000 300.000 500.000 2.745.720
(2431) 2415-10-0159 NOVO Navez. cesta Teharje-AC priklju ček Celje V 14.08.2009 31.12.2026 6.387.509 6.387.509 17,9% 200.000 150.000 300.000 1.057.112 3.519.682
PVProračunski viri 200.000 150.000 300.000 500.000 3.519.682
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 150.000 300.000 500.000 3.519.682
PPUO Občine 0 0 0 557.112 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 0 0 0 557.112 0
(2431) 2415-85-0491 NOVO Hotemaže-Britof 01.06.1998 31.12.2023 6.578.150 6.578.149 48,7% 1.137.583 1.900.000 336.411 0 0
PVProračunski viri 1.137.583 1.000.000 336.411 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.137.583 1.000.000 336.411 0 0
PPUO Občine 0 900.000 0 0 0
7617 OBČINA ŠENČUR 0 900.000 0 0 0
(2431) 2415-98-0543 NOVO Hrastnik-Zidani Most 11.10.2000 31.12.2035 102.356.832 102.356.832 9,8% 813.000 2.093.000 2.000.000 2.000.000 84.403.272
PVProračunski viri 813.000 2.093.000 2.000.000 2.000.000 84.403.272
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 813.000 2.093.000 2.000.000 2.000.000 84.403.272
(2431) 2431-13-0017 NOVO Navezovalna cesta Dramlje-Šentjur 13.09.2012 31.12.2031 31.966.703 31.966.703 0,3% 500.000 500.000 500.000 1.000.000 29.360.149
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 1.000.000 29.360.149
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 1.000.000 29.360.149
(2431) 2431-18-0039 Novogradnja Trbovlje-avtocesta A1 24.05.2017 31.12.2036 221.974.807 221.974.807 0,0% 10.000 10.000 50.000 50.000 221.853.794
PVProračunski viri 10.000 10.000 50.000 50.000 179.331.478
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 50.000 50.000 179.331.478
(2431) 2431-18-0066 Navezovalna cesta Zavr č-priključek Formin 05.06.2017 31.12.2030 20.739.289 20.739.288 1,2% 84.454 10.000 10.000 50.000 20.224.758
PVProračunski viri 84.454 10.000 10.000 50.000 14.053.056
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 84.454 10.000 10.000 50.000 14.053.056
(2431) 2431-18-0098 Novogradnja ceste Lucija-Dragonja 21.06.2017 31.12.2032 36.462.807 36.462.807 0,0% 15.000 15.000 15.000 0 36.416.001
PVProračunski viri 15.000 15.000 15.000 0 32.779.866
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.000 15.000 15.000 0 32.779.866
Stran 89 od 197 v EUR
(2431) 2431-18-0143 Prestavitev trase ceste Strmec - Mangart 25.01.2018 31.12.2030 935.564 935.564 3,7% 0 0 0 0 875.035
PVProračunski viri 0 0 0 0 875.035
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 875.035
(2431) 2431-19-0037 Izvennivojska navezava Trebnje 14.12.2018 31.12.2033 7.457.195 7.457.195 0,0% 300.000 100.000 0 0 7.057.195
PVProračunski viri 300.000 100.000 0 0 6.708.798
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 100.000 0 0 6.708.798
(2431) 2431-19-0038 Novogradnja ceste Kranj - Škofja Loka 08.11.2018 31.12.2036 18.076.491 18.068.491 0,0% 50.000 50.000 0 0 17.976.491
PVProračunski viri 50.000 50.000 0 0 16.599.743
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 0 0 16.599.743
(2431) 2431-19-0039 Novogradnja ceste Kidri čeva-Polule v Celju 17.01.2019 31.12.2037 55.227.758 55.227.758 0,0% 50.000 10.000 0 0 55.167.758
PVProračunski viri 50.000 10.000 0 0 51.216.481
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 10.000 0 0 51.216.481
(2431) 2431-19-0049 Nadomestna cesta Ilirska Bistrica-Grda Draga 14.11.2018 31.12.2037 6.502.109 6.502.109 0,0% 50.000 75.000 0 0 6.374.905
PVProračunski viri 50.000 75.000 0 0 5.837.684
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 75.000 0 0 5.837.684
(2431) 2431-20-0029 Navezovalna cesta tretje razvojne osi Slov. Gradec 27.11.2019 31.12.2028 9.763.253 9.359.259 0,1% 210.145 220.000 220.000 300.000 8.689.259
PVProračunski viri 210.145 220.000 220.000 300.000 7.926.175
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 210.145 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 220.000 220.000 300.000 7.926.175
2415-11-S006 Okoljevarstveni pro jekti 2.730.903 5.464.585 2.311.227 2.003.723 8.265.392
(2431) 2431-13-0059 OKOL Odvodnjavanje padavinskih voda 13.09.2012 31.12.2022 600.600 600.600 25,4% 200.000 245.807 0 0 0
PVProračunski viri 200.000 245.807 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 245.807 0 0 0
(2431) 2431-14-0017 OKOL Ukrepi zaradi prekomerne obremenitve okolja 20.08.2013 31.12.2022 1.800.000 1.800.000 35,7% 500.000 568.324 0 0 0
PVProračunski viri 500.000 568.324 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 568.324 0 0 0
(2431) 2431-16-0013 OKOL Monitoringi 21.08.2015 31.12.2028 5.000.000 5.000.000 32,3% 350.000 350.000 350.000 500.000 1.838.208
PVProračunski viri 350.000 350.000 350.000 500.000 1.838.208
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 350.000 350.000 350.000 500.000 1.838.208
(2431) 2431-17-0075 Ukrepi za zaš čito dvoživk 2017-2018 02.08.2016 31.12.2021 525.973 525.973 50,5% 263.247 0 0 0 0
PVProračunski viri 263.247 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 263.247 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0001 Zaščita dvoživk - LIFE projekt 28.12.2018 31.12.2025 3.421.144 3.386.881 0,7% 117.656 2.778.110 461.227 3.723 5.059
PVProračunski viri 95.478 2.254.436 381.413 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 95.478 2.254.436 381.413 0 0
PPUO Občine 22.178 523.674 79.814 3.723 5.059
7531 OBČINA GROSUPLJE 22.178 523.674 79.814 3.723 5.059
(2431) 2431-19-0033 Protihrupni ukrepi na državnih cestah 17.12.2018 31.12.2027 6.496.827 6.496.827 4,9% 1.000.000 1.000.000 1.000.000 1.000.000 2.122.729
PVProračunski viri 1.000.000 1.000.000 1.000.000 1.000.000 2.122.729
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.000.000 1.000.000 1.000.000 1.000.000 2.122.729
(2431) 2431-20-0007 Sanacije zaradi hrupa Slovenske Konjice 06.08.2019 31.12.2022 372.344 372.344 0,3% 150.000 222.344 0 0 0
PVProračunski viri 150.000 222.344 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 222.344 0 0 0
(2431) 2431-20-0008 Sanacije zaradi hrupa Hrušica-Javornik 06.08.2019 31.12.2027 6.326.772 6.326.772 7,5% 150.000 300.000 500.000 500.000 4.299.396
PVProračunski viri 150.000 300.000 500.000 500.000 4.299.396
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 300.000 500.000 500.000 4.299.396
2415-11-S007 Premostitveni pro jekti 15.404.269 20.412.405 19.300.017 23.358.900 89.982.319
(2431) 2415-00-0022 OBJR Pesnica v Dornavi 21.02.2000 31.12.2023 505.715 505.715 21,9% 30.000 300.000 30.843 0 0
PVProračunski viri 30.000 300.000 30.843 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 300.000 30.843 0 0
(2431) 2415-01-0022 OBND Most čez Mežo v Koprivni 16.03.2001 31.12.2029 405.890 405.891 11,1% 0 0 0 0 360.803
PVProračunski viri 0 0 0 0 360.803
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 360.803
Stran 90 od 197 v EUR
(2431) 2415-02-0017 OBND Potok v Zg. Leskovcu 21.12.2001 31.12.2026 1.777.190 1.777.190 3,1% 80.000 70.000 150.000 391.650 1.030.000
PVProračunski viri 80.000 70.000 150.000 391.650 1.030.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 80.000 70.000 150.000 391.650 1.030.000
(2431) 2415-02-0058 OBJN Središ če ob Dravi (križ. z žel.) 26.01.2002 31.12.2031 3.626.914 3.626.915 12,7% 50.000 50.000 0 0 3.020.918
PVProračunski viri 50.000 50.000 0 0 3.020.918
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 0 0 3.020.918
(2431) 2415-02-0068 OBJR Piševec v Grintovcu 25.04.2002 31.12.2024 661.829 661.829 10,0% 20.000 30.000 400.000 129.284 0
PVProračunski viri 20.000 30.000 400.000 129.284 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 30.000 400.000 129.284 0
(2431) 2415-02-0074 OBJS Most čez Pesnico v Senarski 25.04.2002 31.12.2021 395.741 395.741 90,8% 9.297 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.297 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 9.297 0 0 0 0
(2431) 2415-02-0088 OBJR Most čez Čabranko v Podplanini 24.04.2002 31.12.2023 333.835 333.835 0,8% 1.500 20.000 309.649 0 0
PVProračunski viri 1.500 20.000 309.649 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.500 20.000 309.649 0 0
(2431) 2415-02-0089 OBJR Most čez Kolpo v Bosljivi Loki 24.04.2002 31.12.2024 759.472 759.472 0,1% 500 30.000 150.000 578.182 0
PVProračunski viri 500 30.000 150.000 578.182 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500 30.000 150.000 578.182 0
(2431) 2415-02-0095 OBND Most čez Bodonski potok v Puževcih 24.04.2002 31.12.2021 735.070 864.309 99,5% 1.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.500 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.500 0 0 0 0
(2431) 2415-03-0006 OBND Most čez Sevnično v Vejicah 01.06.2003 31.12.2022 284.346 284.346 7,6% 15.000 247.729 0 0 0
PVProračunski viri 15.000 247.729 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.000 247.729 0 0 0
(2431) 2415-06-0062 OBJS Most čez Grajeno v Ptuju 26.09.2005 31.12.2022 542.240 542.240 21,6% 300.000 122.752 0 0 0
PVProračunski viri 300.000 122.752 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 122.752 0 0 0
(2431) 2415-06-0063 OBJR Most in križiš če Rašica 01.03.2006 31.12.2025 1.775.728 1.775.728 9,3% 30.000 40.000 500.000 505.240 534.551
PVProračunski viri 30.000 40.000 500.000 505.240 534.551
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 40.000 500.000 505.240 534.551
(2431) 2415-08-0133 OBJS Most čez Dravo v Borlu (PT0161) 10.08.2007 31.12.2025 1.382.550 1.382.550 4,0% 50.000 150.000 300.000 500.000 327.642
PVProračunski viri 50.000 150.000 300.000 500.000 327.642
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 300.000 500.000 327.642
(2431) 2415-08-0140 OBND Most čez Savinjo v Rimskih Toplicah (CE0048) 10.08.2007 31.12.2024 4.927.728 4.927.728 4,4% 100.000 1.141.733 1.925.974 1.469.738 0
PVProračunski viri 100.000 120.000 1.925.974 1.469.738 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 120.000 1.925.974 1.469.738 0
PPUO Občine 0 1.021.733 0 0 0
7556 OBČINA LAŠKO 0 1.021.733 0 0 0
(2431) 2415-08-0141 OBJR Most čez kanal Drave SD1 pri Dogošah (MB 0165) 10.08.2007 31.12.2027 599.761 599.760 9,0% 0 0 0 0 545.654
PVProračunski viri 0 0 0 0 545.654
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 545.654
(2431) 2415-08-0142 OBJR Most čez Dravo v Zgornjem Dupleku (MB 0166) 10.08.2007 31.12.2024 962.532 962.532 5,3% 50.000 150.000 300.000 413.294 0
PVProračunski viri 50.000 150.000 300.000 413.294 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 300.000 413.294 0
(2431) 2415-08-0144 OBJS Most čez Kanal SD1 V Zlatoli čju (MB0025) 10.08.2007 31.12.2022 989.424 942.338 4,9% 900.000 40.000 0 0 0
PVProračunski viri 900.000 40.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 900.000 40.000 0 0 0
(2431) 2415-08-0146 OBJS Nadvoz za tovorni promet v Šentilju (MB 0035) 10.08.2007 31.12.2028 560.000 560.000 0,3% 0 0 0 0 558.524
PVProračunski viri 0 0 0 0 558.524
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 558.524
(2431) 2415-10-0001 OBJR Most čez potok v Notranjih Goricah 25.01.2010 31.12.2023 190.500 190.500 2,2% 40.000 40.000 106.003 0 0
PVProračunski viri 40.000 40.000 106.003 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 40.000 106.003 0 0
(2431) 2415-10-0003 OBJR Most čez Martinjš čico v Martinjaku 26.11.2009 31.12.2021 256.096 298.502 46,5% 130.000 0 0 0 0
Stran 91 od 197 v EUR
(2431) 2415-10-0005 OBJR Most čez Poljansko Soro v Gorenji vasi 26.11.2009 31.12.2022 867.000 867.000 1,8% 650.000 200.891 0 0 0
PVProračunski viri 650.000 200.891 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 650.000 200.891 0 0 0
(2431) 2415-10-0006 OBND Štiri objekti na cesti na Črnivec 30.11.2009 31.12.2021 1.392.346 1.688.000 42,5% 800.000 0 0 0 0
PPUO Občine 800.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 800.000 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0009 OBJR Hudournik pri Ko či na Gozdu 26.11.2009 31.12.2023 342.500 342.500 1,9% 2.000 30.000 304.082 0 0
PVProračunski viri 2.000 30.000 304.082 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.000 30.000 304.082 0 0
(2431) 2415-10-0010 OBJR Most čez Zgornji žlebi pri Ko či na Gozdu 26.11.2009 31.12.2023 378.810 378.810 1,6% 2.000 20.000 349.157 0 0
PVProračunski viri 2.000 20.000 349.157 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.000 20.000 349.157 0 0
(2431) 2415-10-0011 OBJR Most čez potok v Senarski 26.11.2009 31.12.2029 489.000 489.000 0,4% 0 0 0 0 485.215
PVProračunski viri 0 0 0 0 485.215
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 485.215
(2431) 2415-10-0012 OBND I nundacija v Mostjah 26.11.2009 31.12.2026 349.000 349.000 0,6% 0 0 0 0 345.418
PVProračunski viri 0 0 0 0 345.418
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 345.418
(2431) 2415-10-0017 OBJN Nadvoz železnice na Cankarjevi cesti 04.01.2010 31.12.2026 184.209 184.210 9,9% 0 0 0 0 166.000
PVProračunski viri 0 0 0 0 166.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 166.000
(2431) 2415-10-0021 OBND Most čez Bodonski potok v Zenkovcih 26.11.2009 31.12.2022 191.131 191.131 10,1% 100.000 68.025 0 0 0
PVProračunski viri 100.000 68.025 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 68.025 0 0 0
(2431) 2415-10-0022 PROP Most čez potok v Sotini 26.11.2009 31.12.2026 236.356 236.356 0,7% 0 0 0 0 234.411
PVProračunski viri 0 0 0 0 234.411
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 234.411
(2431) 2415-10-0023 OBJS Most čez potok Bistrica v Bistrici 26.11.2009 31.12.2028 424.281 424.281 5,1% 0 0 0 0 402.454
PVProračunski viri 0 0 0 0 402.454
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 402.454
(2431) 2415-10-0024 OBJN Sevnica-nadvoz čez železnico 14.08.2009 31.12.2031 9.969.500 9.969.500 4,5% 100.000 86.000 150.000 0 8.175.043
PVProračunski viri 100.000 86.000 150.000 0 8.175.043
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 86.000 150.000 0 8.175.043
(2431) 2415-10-0025 OBJN G1-5 Rade če-Boštanj: most čez Savo na Logu 14.08.2009 31.12.2037 12.604.207 12.604.207 3,4% 150.000 250.000 0 2.618.819 8.998.841
PVProračunski viri 150.000 250.000 0 0 8.998.841
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 250.000 0 0 8.998.841
PPUO Občine 0 0 0 2.618.819 0
7610 OBČINA SEVNICA 0 0 0 2.618.819 0
(2431) 2415-10-0026 OBJR Rekonstrukcija mostu čez Savo 14.08.2009 31.12.2032 4.019.500 4.019.500 0,2% 40.000 40.000 0 0 3.931.552
PVProračunski viri 40.000 40.000 0 0 3.931.552
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 40.000 0 0 3.931.552
(2431) 2415-10-0027 OBJR Nadvoz čez želez. progo Zidani Most-Dobova 14.08.2009 31.12.2024 4.979.700 4.979.700 15,4% 500.000 200.000 2.039.346 1.470.922 0
PVProračunski viri 500.000 200.000 2.039.346 1.470.922 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 200.000 2.039.346 1.470.922 0
(2431) 2415-10-0029 OBJR Most čez Tolminko v Tolminu 30.11.2009 31.12.2021 555.482 472.560 98,5% 1.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.000 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0030 OBJS Most čez Sočo v Mostu na So či 26.11.2009 31.12.2025 1.951.582 1.951.583 5,3% 70.000 100.000 300.000 1.320.773 58.061
PVProračunski viri 70.000 100.000 300.000 600.000 58.061
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 70.000 100.000 300.000 600.000 58.061
PPUO Občine 0 0 0 720.773 0
7628 OBČINA TOLMIN 0 0 0 720.773 0
(2431) 2415-10-0031 OBJS Most čez Bolsko v Brodeh v km 8,760 13.10.2009 31.12.2023 429.286 429.286 3,2% 40.000 60.000 316.816 0 0
PVProračunski viri 40.000 60.000 316.816 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 60.000 316.816 0 0
(2431) 2415-10-0032 OBJS Most čez Bolsko v Brodeh v km 9,050 26.11.2009 31.12.2023 404.252 404.252 7,2% 5.000 150.000 221.327 0 0
PVProračunski viri 5.000 150.000 221.327 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 150.000 221.327 0 0
(2431) 2415-10-0033 OBJR Most čez Medijo v Izlakah 05.10.2009 31.12.2026 267.335 267.335 0,9% 0 0 0 0 264.689
PVProračunski viri 0 0 0 0 264.689
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 264.689
(2431) 2415-97-0346 OBJS Most čez Višnjico v Višnji G. 18.04.2001 31.12.2026 478.828 478.828 18,1% 20.000 30.000 0 0 342.343
PVProračunski viri 20.000 30.000 0 0 342.343
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 30.000 0 0 342.343
(2431) 2415-98-0286 OBJR Most čez Črnec v Po čehovi 01.06.1998 31.12.2021 300.889 319.989 66,6% 100.000 0 0 0 0
Stran 92 od 197 v EUR
(2431) 2415-98-0306 OBJS Nadhod za pešce v Žalcu 01.06.1998 31.12.2026 327.874 327.874 11,6% 600 8.000 0 0 280.897
PVProračunski viri 600 8.000 0 0 203.955
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 600 8.000 0 0 203.955
(2431) 2415-98-0317 OBJS Most čez Dragonjo v Dragonji 01.10.2005 31.12.2023 515.048 515.048 24,1% 20.000 100.000 264.991 0 0
PVProračunski viri 20.000 100.000 264.991 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 100.000 264.991 0 0
(2431) 2415-98-0388 OBJS Most čez Muro v Petišovcih 01.07.2005 31.12.2027 2.763.383 2.763.382 4,4% 50.000 120.000 0 0 2.374.562
PVProračunski viri 50.000 120.000 0 0 1.674.562
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 120.000 0 0 1.674.562
(2431) 2415-98-0398 OBJR Most čez Orehovico v Izlakah 01.06.1998 31.12.2023 461.506 461.506 12,7% 50.000 250.000 104.366 0 0
PVProračunski viri 50.000 250.000 104.366 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 250.000 104.366 0 0
(2431) 2415-98-9001 OBJS Manjša intervencijska popravila objektov 19.02.1999 31.12.2021 4.764.420 3.970.744 99,4% 1.900 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.900 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.900 0 0 0 0
(2431) 2415-98-9046 OBJS Popravila lesenih mostov 19.02.1999 31.12.2022 2.288.559 2.022.517 98,2% 20.000 20.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 20.000 0 0 0
(2431) 2415-99-9002 PROP Novogradnje propustov-mostov 15.06.1999 31.12.2021 613.301 612.702 95,9% 25.000 0 0 0 0
(2431) 2431-13-0020 OBJS Most čez kanal Drave SD1 pri Miklavžu 13.09.2012 31.12.2026 2.212.615 2.212.615 0,3% 40.000 150.000 300.000 500.000 1.216.605
PVProračunski viri 40.000 150.000 300.000 500.000 1.216.605
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 150.000 300.000 500.000 1.216.605
(2431) 2431-13-0027 OBJR Most čez Gračnico v Jurkloštru CE0055 13.09.2012 31.12.2023 480.000 480.000 0,1% 40.000 150.000 289.595 0 0
PVProračunski viri 40.000 150.000 289.595 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 150.000 289.595 0 0
(2431) 2431-13-0033 OBJR Inundacija pri Ajševici 13.09.2012 31.12.2023 380.000 380.000 8,0% 15.000 300.000 34.076 0 0
PVProračunski viri 15.000 300.000 34.076 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.000 300.000 34.076 0 0
(2431) 2431-13-0034 OBJR Nadvoz preko železnice pri Vol čji Dragi 13.09.2012 31.12.2024 650.000 650.000 0,9% 15.000 40.000 150.000 416.153 0
PVProračunski viri 15.000 40.000 150.000 416.153 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.000 40.000 150.000 416.153 0
(2431) 2431-13-0035 OBJR Nadvoz preko železnice pri Dornberku 13.09.2012 31.12.2027 580.000 580.000 0,0% 0 0 0 0 579.595
PVProračunski viri 0 0 0 0 579.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 579.595
(2431) 2431-13-0036 OBJR Most preko Vipave pri Zaloš čah 13.09.2012 31.12.2027 1.200.000 1.200.000 0,5% 0 0 0 0 1.193.792
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.193.792
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.193.792
(2431) 2431-13-0041 OBJR Nadvoz preko železnice v Sežani 13.09.2012 31.12.2026 420.000 420.000 0,1% 0 10.000 0 0 409.595
PVProračunski viri 0 10.000 0 0 409.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 10.000 0 0 409.595
(2431) 2431-13-0042 OBJR Most čez Kroparico pri Kropi 13.09.2012 31.12.2024 350.000 350.000 0,3% 0 0 0 348.785 0
PVProračunski viri 0 0 0 348.785 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 348.785 0
(2431) 2431-13-0044 OBJR Most preko Kamniške Bele pri Kam. Bistrici 13.09.2012 31.12.2024 350.000 350.000 1,9% 5.000 5.000 50.000 283.418 0
PVProračunski viri 5.000 5.000 50.000 283.418 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 5.000 50.000 283.418 0
(2431) 2431-13-0045 OBJR Most čez Pogorelco pri Šmartnem 13.09.2012 31.12.2026 350.000 350.000 1,1% 0 0 0 0 346.264
PVProračunski viri 0 0 0 0 346.264
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 346.264
(2431) 2431-13-0047 OBJR Most čez Cerkovnik pri Vuzenici 13.09.2012 31.12.2024 650.000 650.000 3,2% 50.000 150.000 400.000 29.054 0
PVProračunski viri 50.000 150.000 400.000 29.054 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 400.000 29.054 0
(2431) 2431-13-0049 OBJR Most čez Črnovo pri Jurgovem 13.09.2012 31.12.2026 280.000 280.000 0,2% 0 0 0 0 279.546
PVProračunski viri 0 0 0 0 279.546
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 279.546
Stran 93 od 197 v EUR
(2431) 2431-13-0050 OBJR Most čez Kolarico pri Šmiklavžu 13.09.2012 31.12.2026 350.000 350.000 7,5% 0 0 0 0 323.884
PVProračunski viri 0 0 0 0 323.884
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 323.884
(2431) 2431-13-0051 OBJR Most čez Kučnico pri Koravcih 13.09.2012 31.12.2027 650.000 650.000 0,1% 0 0 0 0 649.595
PVProračunski viri 0 0 0 0 649.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 649.595
(2431) 2431-13-0052 OBJR Most čez Bodonski potok pri Zenkovcih MS 0329 13.09.2012 31.12.2026 420.000 420.000 0,9% 0 0 0 0 416.382
PVProračunski viri 0 0 0 0 416.382
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 416.382
(2431) 2431-13-0053 OBJR Inundacija pri Brezovici 13.09.2012 31.12.2026 330.000 330.000 0,1% 0 0 0 0 329.595
PVProračunski viri 0 0 0 0 329.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 329.595
(2431) 2431-13-0055 OBJR Most čez Sotlo pri Stari vasi 13.09.2012 31.12.2027 1.000.000 1.000.000 0,0% 0 0 0 0 999.595
PVProračunski viri 0 0 0 0 506.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 506.595
(2431) 2431-13-0056 OBJR Most čez Sušico pri Šutni 13.09.2012 31.12.2022 488.954 550.000 0,2% 470.000 15.000 0 0 0
PVProračunski viri 470.000 15.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 470.000 15.000 0 0 0
(2431) 2431-13-0057 OBJR Most čez potok pri Dornavi 13.09.2012 31.12.2026 350.000 350.000 0,6% 5.000 3.000 0 0 339.397
PVProračunski viri 5.000 3.000 0 0 339.397
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 3.000 0 0 339.397
(2431) 2431-14-0004 OBJR Most čez Dravinjo v Bregu pri Majšperku 20.08.2013 31.12.2026 190.794 190.794 0,2% 0 0 0 0 190.389
PVProračunski viri 0 0 0 0 190.389
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 190.389
(2431) 2431-14-0005 OBJR Viadukt čez Cenovo gubo pri Trži ču 20.08.2013 31.12.2024 1.501.289 1.501.289 1,9% 200.000 400.000 400.000 471.478 0
PVProračunski viri 200.000 400.000 400.000 471.478 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 400.000 400.000 471.478 0
(2431) 2431-14-0006 OBJR Most čez Savinjo v Letušu 19.08.2013 31.12.2021 1.153.462 1.398.000 8,8% 1.050.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.050.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.050.000 0 0 0 0
(2431) 2431-14-0007 OBJR Most čez Savo v Brežicah 19.08.2013 31.12.2028 6.066.000 6.066.000 0,0% 0 0 0 150.000 5.914.582
PVProračunski viri 0 0 0 150.000 5.914.582
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 150.000 5.914.582
(2431) 2431-14-0008 OBJR Most čez Muro v Bistrici 19.08.2013 31.12.2029 3.557.000 3.557.000 0,0% 0 0 0 0 3.549.912
PVProračunski viri 0 0 0 0 3.549.912
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 3.549.912
(2431) 2431-14-0009 OBJR Most čez Veliko Krko pri Šalovcih 20.08.2013 31.12.2026 474.000 474.000 0,0% 0 0 0 0 467.924
PVProračunski viri 0 0 0 0 467.924
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 467.924
(2431) 2431-14-0011 OBJR Reko. ceste in dveh objektov pri Horjulu 19.08.2013 31.12.2025 3.235.000 3.235.000 0,8% 200.000 500.000 700.000 1.000.000 738.599
PVProračunski viri 200.000 500.000 700.000 1.000.000 738.599
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 500.000 700.000 1.000.000 738.599
(2431) 2431-14-0015 OBJR Most čez Knežo v Kneži 20.08.2013 31.12.2023 424.000 424.000 1,1% 40.000 150.000 230.319 0 0
PVProračunski viri 40.000 150.000 230.319 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 150.000 230.319 0 0
(2431) 2431-14-0018 PROP Sanacije prepustov 19.08.2013 31.12.2023 991.161 990.000 83,8% 20.000 10.389 136.818 0 0
PVProračunski viri 20.000 10.389 136.818 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 10.389 136.818 0 0
(2431) 2431-17-0045 Most in propust čez Bačo (GO0167, GO5101) 13.07.2016 31.12.2024 1.735.052 1.735.052 1,5% 810 44.768 329.876 1.336.798 0
PVProračunski viri 810 44.768 329.876 1.336.798 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 810 44.768 329.876 1.336.798 0
(2431) 2431-18-0009 Most čez Gračnico v Gra čnici (CE0042) 20.03.2017 31.12.2024 815.262 815.261 0,3% 15.000 250.000 300.000 244.314 0
PVProračunski viri 15.000 250.000 300.000 244.314 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.000 250.000 300.000 244.314 0
(2431) 2431-18-0011 Most čez Bolsko v Grajski vasi (CE0012) 20.03.2017 31.12.2026 817.606 817.606 0,0% 500 20.000 50.000 150.000 597.106
PVProračunski viri 500 20.000 50.000 150.000 597.106
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500 20.000 50.000 150.000 597.106
(2431) 2431-18-0012 Most čez Dobjanski potok v Loki (CE0061) 20.03.2017 31.12.2023 1.425.323 1.425.323 2,7% 100.000 846.062 409.743 0 0
PVProračunski viri 100.000 846.062 409.743 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 846.062 409.743 0 0
Stran 94 od 197 v EUR
(2431) 2431-18-0013 Most čez Lahovnico v Jurkloštru (CE0046) 20.03.2017 31.12.2023 245.458 245.458 4,6% 170.000 50.000 12.932 0 0
PVProračunski viri 170.000 50.000 12.932 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 170.000 50.000 12.932 0 0
(2431) 2431-18-0014 Most čez Kučnico v Fiškincih (MS0327) 20.03.2017 31.12.2024 764.224 764.224 0,0% 0 0 0 764.224 0
PVProračunski viri 0 0 0 404.759 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 404.759 0
PPUO Občine 0 0 0 359.465 0
7605 OBČINA ROGAŠOVCI 0 0 0 359.465 0
(2431) 2431-18-0015 Most čez Ložnico v Sp. Ložnici (MB0144) 20.03.2017 31.12.2024 752.953 752.952 0,5% 60.000 25.000 150.000 514.079 0
PVProračunski viri 60.000 25.000 150.000 514.079 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 60.000 25.000 150.000 514.079 0
(2431) 2431-18-0016 Most čez Ročico v Žerjavci (MB0056) 20.03.2017 31.12.2023 404.505 404.505 0,0% 45.000 25.000 324.505 0 0
PVProračunski viri 45.000 25.000 324.505 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 45.000 25.000 324.505 0 0
(2431) 2431-18-0017 Most čez Velko v Lenartu (MB0055) 20.03.2017 31.12.2024 564.881 564.881 8,4% 30.000 30.000 150.000 298.868 0
PVProračunski viri 30.000 30.000 150.000 298.868 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 30.000 150.000 298.868 0
(2431) 2431-18-0019 Most čez Lijak v Ajševici (GO0018) 20.03.2017 31.12.2023 661.950 661.950 5,5% 30.000 300.000 251.959 0 0
PVProračunski viri 30.000 300.000 251.959 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 300.000 251.959 0 0
(2431) 2431-18-0020 Most čez Potok v Radljah (MB0239) 05.04.2017 31.12.2023 272.441 272.441 0,0% 55.000 25.000 182.441 0 0
PVProračunski viri 55.000 25.000 182.441 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 55.000 25.000 182.441 0 0
(2431) 2431-18-0021 Most čez Dravo v Rušah (MB0261) 05.04.2017 31.12.2022 2.528.071 2.528.071 2,4% 1.400.000 1.058.352 0 0 0
PVProračunski viri 1.400.000 1.058.352 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.400.000 1.058.352 0 0 0
(2431) 2431-18-0022 Most čez Suhadolnico v Podgorju (MB 0310) 05.04.2017 31.12.2023 280.555 280.555 13,3% 30.000 100.000 104.813 0 0
PVProračunski viri 30.000 100.000 104.813 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 100.000 104.813 0 0
(2431) 2431-18-0023 Most čez Hudournik v Fali (MB 0255) 05.04.2017 31.12.2024 602.792 602.792 11,5% 30.000 50.000 150.000 282.983 0
PVProračunski viri 30.000 50.000 150.000 282.983 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 50.000 150.000 282.983 0
(2431) 2431-18-0024 Most čez Savinjo-Tebersk v Igli (CE0093) 03.04.2017 31.12.2027 1.226.325 1.226.325 0,0% 0 0 0 0 1.225.819
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.225.819
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.225.819
(2431) 2431-18-0026 Most čez Suho Strugo v Peršetih (GO 0037) 05.04.2017 31.12.2023 305.446 305.446 15,2% 20.000 150.000 81.778 0 0
PVProračunski viri 20.000 150.000 81.778 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 150.000 81.778 0 0
(2431) 2431-18-0029 Most čez Kolpo v Žuni čih (NM0108) 03.04.2017 31.12.2025 1.877.582 1.877.582 0,0% 95.000 40.000 100.000 1.384.633 257.949
PVProračunski viri 95.000 40.000 100.000 500.000 257.949
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 95.000 40.000 100.000 500.000 257.949
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 0 884.633 0
(2431) 2431-18-0030 Most čez Podvinski potok v Bregu (NM0117) 03.04.2017 31.12.2023 297.999 297.999 0,3% 30.000 100.000 166.986 0 0
PVProračunski viri 30.000 100.000 166.986 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 100.000 166.986 0 0
(2431) 2431-18-0031 Most čez Sušico v Dolenjskih Toplicah (NM0236) 03.04.2017 31.12.2024 742.581 742.581 1,0% 20.000 50.000 150.000 499.872 0
PVProračunski viri 20.000 50.000 150.000 499.872 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 50.000 150.000 499.872 0
(2431) 2431-18-0032 Most čez Krko v Podbo čju (NM0201) 03.04.2017 31.12.2025 1.483.037 1.483.037 3,1% 70.000 70.000 300.000 500.000 496.792
PVProračunski viri 70.000 70.000 300.000 500.000 496.792
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 70.000 70.000 300.000 500.000 496.792
(2431) 2431-18-0033 Most čez Sovlačevec v Žagi (GO0082) 05.04.2017 31.12.2026 520.444 520.444 0,0% 30.000 40.000 0 0 450.444
PVProračunski viri 30.000 40.000 0 0 450.444
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 40.000 0 0 450.444
(2431) 2431-18-0034 Most čez železnico v Lescah (KR0100) 05.04.2017 31.12.2022 2.735.090 2.735.090 6,2% 406.437 2.163.848 0 0 0
PVProračunski viri 406.437 2.163.848 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 406.437 2.163.848 0 0 0
Stran 95 od 197 v EUR
(2431) 2431-18-0036 Rekonstrukcija nadvozov v Podljubelju 05.04.2017 31.12.2025 1.752.885 1.752.885 0,4% 40.000 150.000 300.000 500.000 738.880
PVProračunski viri 40.000 150.000 300.000 500.000 738.880
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 150.000 300.000 500.000 738.880
(2431) 2431-18-0037 Most čez Oplotnišnico v Oplotnici (MB0141) 05.04.2017 31.12.2023 594.489 594.489 5,4% 300.000 230.000 18.943 0 0
PVProračunski viri 300.000 230.000 18.943 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 230.000 18.943 0 0
(2431) 2431-18-0038 Most čez Suho strugo v Čepovanu (GO0150) 05.04.2017 31.12.2023 272.727 272.727 0,0% 10.000 35.000 224.827 0 0
PVProračunski viri 10.000 35.000 224.827 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 35.000 224.827 0 0
(2431) 2431-18-0051 Obvoznica Blanca z nadvozom čez železniško progo 23.05.2017 31.12.2029 7.402.940 7.402.940 0,0% 250.000 50.000 50.000 150.000 6.896.864
PVProračunski viri 250.000 50.000 50.000 150.000 6.134.222
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 50.000 50.000 150.000 6.134.222
(2431) 2431-18-0069 Most čez Unico (LJ0117) 23.05.2017 31.12.2023 1.048.994 1.048.994 3,9% 60.000 300.000 554.122 0 0
PVProračunski viri 60.000 300.000 554.122 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 60.000 300.000 554.122 0 0
(2431) 2431-18-0070 Ureditev nadvoza nad železniško progo (KP 0106) 23.05.2017 31.12.2023 750.551 750.551 4,4% 100.000 300.000 291.625 0 0
PVProračunski viri 100.000 300.000 291.625 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 300.000 291.625 0 0
(2431) 2431-18-0074 Izvennivojsko križanje v Ivan čni Gorici 25.05.2017 31.12.2031 4.434.533 4.434.533 1,6% 350.000 500.000 750.000 1.000.000 1.760.912
PVProračunski viri 350.000 500.000 750.000 1.000.000 717.379
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 350.000 500.000 750.000 1.000.000 717.379
(2431) 2431-18-0105 Rekonstrukcija nadvoza Ljubljana Brinje (LJ0143) 23.06.2017 31.12.2023 528.262 528.262 7,5% 20.000 200.000 262.256 0 0
PVProračunski viri 20.000 200.000 262.256 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 200.000 262.256 0 0
(2431) 2431-18-0106 Most čez poljsko pot v Staneži čah (LJ0005) 23.06.2017 31.12.2023 330.681 330.681 6,5% 60.000 30.000 237.428 0 0
PVProračunski viri 60.000 30.000 237.428 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 60.000 30.000 237.428 0 0
(2431) 2431-18-0107 Most čez Soro v Medvodah (LJ0002) 23.06.2017 31.12.2027 1.756.333 1.756.333 0,0% 0 0 0 50.000 1.706.333
PVProračunski viri 0 0 0 50.000 1.706.333
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 50.000 1.706.333
(2431) 2431-18-0109 Most čez Besnico v Besnici (LJ0168) 23.06.2017 31.12.2024 389.374 389.374 0,0% 1.000 40.000 50.000 298.374 0
PVProračunski viri 1.000 40.000 50.000 298.374 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.000 40.000 50.000 298.374 0
(2431) 2431-18-0110 Most čez Nevljico v Vrhpolju (L J0207) 23.06.2017 31.12.2026 372.353 372.353 1,1% 5.000 10.000 0 0 353.382
PVProračunski viri 5.000 10.000 0 0 353.382
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 10.000 0 0 353.382
(2431) 2431-18-0124 Most čez Sotlo v Polju pri Bistrici (CE0076) 27.07.2017 31.12.2026 716.159 716.159 0,0% 8.100 15.000 0 0 678.592
PVProračunski viri 8.100 15.000 0 0 341.798
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.100 15.000 0 0 341.798
(2431) 2431-18-0125 Most čez Barbaro v Slovenj Gradcu (MB0116) 27.07.2017 31.12.2023 504.857 504.857 1,8% 50.000 350.000 92.537 0 0
PVProračunski viri 50.000 350.000 92.537 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 350.000 92.537 0 0
(2431) 2431-18-0130 Most čez Kamniško Bistrico v Stahovici (LJ0109) 12.06.2017 31.12.2025 3.189.194 3.189.194 1,2% 180.000 697.390 609.071 1.000.000 500.000
PVProračunski viri 180.000 500.000 609.071 1.000.000 500.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 180.000 500.000 609.071 1.000.000 500.000
PPUO Občine 0 197.390 0 0 0
7542 OBČINA KAMNIK 0 197.390 0 0 0
(2431) 2431-18-0139 Intervencijska popravila premostitvenih objektov 20.04.2018 31.12.2024 2.280.655 2.280.655 42,5% 400.000 300.000 300.000 383.347 0
PVProračunski viri 400.000 300.000 300.000 383.347 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 400.000 300.000 300.000 383.347 0
Stran 96 od 197 v EUR
(2431) 2431-18-0140 Rekonstrukcija mostu čez Kolpo v Vinici 28.12.2017 31.12.2024 1.021.612 1.021.612 0,7% 450.820 20.000 0 548.623 0
PVProračunski viri 30.000 20.000 0 548.623 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 20.000 0 548.623 0
SOVDrugi sovlagatelji 420.820 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0141 Rekonstrukcija mostu čez Dravo v Ormožu 28.12.2017 31.12.2028 2.862.150 2.862.150 0,0% 140.000 70.000 1.297.951 0 1.352.030
PVProračunski viri 140.000 70.000 0 0 1.352.030
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 140.000 70.000 0 0 1.352.030
SOVDrugi sovlagatelji 0 0 1.297.951 0 0
(2431) 2431-18-0154 Rekonstrukcija nadvoza v Kranju 20.04.2018 31.12.2022 2.041.902 2.032.095 8,4% 435.364 1.432.945 0 0 0
PVProračunski viri 435.364 1.432.945 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 435.364 1.432.945 0 0 0
(2431) 2431-18-0155 Rekonstrukcija mostu čez Savo Bohinjko 20.04.2018 31.12.2026 1.274.342 1.274.342 0,0% 5.000 50.000 0 300.000 919.342
PVProračunski viri 5.000 50.000 0 300.000 919.342
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 50.000 0 300.000 919.342
(2431) 2431-18-0156 Rekonstrukcija mostu čez Lahinjo 20.04.2018 31.12.2028 821.814 821.814 1,7% 50.000 30.000 0 0 656.343
PVProračunski viri 50.000 30.000 0 0 656.343
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 30.000 0 0 656.343
(2431) 2431-18-0157 Rekonstrukcija nadvoza na Ptuju 20.04.2018 31.12.2028 928.549 928.549 0,0% 150.000 40.000 0 0 738.549
PVProračunski viri 150.000 40.000 0 0 738.549
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 40.000 0 0 738.549
(2431) 2431-18-0158 Rekonstrukcija prepusta v Ilirski Bistrici 20.04.2018 31.12.2028 743.478 743.478 5,8% 100.000 50.000 0 0 538.385
PVProračunski viri 100.000 50.000 0 0 538.385
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 50.000 0 0 538.385
(2431) 2431-18-0159 Rekonstrukcija prepustov pri Gradu na Gori čkem 20.04.2018 31.12.2028 626.964 626.964 0,0% 45.000 30.000 0 0 541.964
PVProračunski viri 45.000 30.000 0 0 541.964
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 45.000 30.000 0 0 541.964
(2431) 2431-18-0160 Rekonstrukcija mostu čez kanal pri Markovcih 20.04.2018 31.12.2029 1.107.053 1.107.053 0,5% 0 0 0 0 1.092.270
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.092.270
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.092.270
(2431) 2431-19-0004 Rekonstrukcija mostu čez Orehovico (LJ0198) 29.10.2018 31.12.2028 343.321 343.321 1,8% 45.000 15.000 0 0 278.359
PVProračunski viri 45.000 15.000 0 0 278.359
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 45.000 15.000 0 0 278.359
(2431) 2431-19-0005 Rekonstrukcija mostu čez Dravo (MB0137) 28.12.2018 31.12.2027 2.809.644 2.809.644 0,0% 80.000 80.000 0 150.000 2.499.644
PVProračunski viri 80.000 80.000 0 150.000 2.499.644
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 80.000 80.000 0 150.000 2.499.644
(2431) 2431-19-0006 Rekonstrukcija mostu čez Ščavnico (MS0228) 14.11.2018 31.12.2029 770.253 770.253 3,1% 80.000 25.000 0 0 660.696
PVProračunski viri 80.000 25.000 0 0 660.696
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 80.000 25.000 0 0 660.696
(2431) 2431-19-0007 Rekonstrukcije 5 manjših premostitvenih objektov 28.12.2018 31.12.2022 1.329.067 1.329.067 22,7% 500.000 495.098 0 0 0
PVProračunski viri 500.000 495.098 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 495.098 0 0 0
(2431) 2431-19-0008 Rekonstrukcija mostu Sava Bohinjka (KR0120) Bohinj 28.12.2018 31.12.2028 649.590 649.590 4,2% 50.000 40.000 0 0 506.410
PVProračunski viri 50.000 40.000 0 0 506.410
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 40.000 0 0 506.410
(2431) 2431-19-0030 Rekonstrukcija mostu čez Potok (GO0181) 29.10.2018 31.12.2028 312.363 312.363 26,2% 0 0 0 0 239.160
PVProračunski viri 0 0 0 0 239.160
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 239.160
(2431) 2431-19-0085 Rekonstrukcija mostu čez Pivko (KP0017) 17.09.2018 31.12.2024 486.737 486.737 0,0% 15.000 50.000 0 405.995 0
PVProračunski viri 15.000 50.000 0 405.995 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.000 50.000 0 405.995 0
(2431) 2431-19-0103 Rekonstrukcija mostu čez Špehovo Grapo (GO0180) 19.11.2018 31.12.2027 377.313 377.313 0,0% 500 30.000 0 0 346.813
PVProračunski viri 500 30.000 0 0 346.813
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500 30.000 0 0 346.813
(2431) 2431-19-0104 Rekonstrukcija mostu čez pritok Kolpe (NM0196) 19.11.2018 31.12.2029 394.656 394.656 0,0% 65.000 40.000 0 0 289.656
PVProračunski viri 65.000 40.000 0 0 289.656
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 65.000 40.000 0 0 289.656
(2431) 2431-19-0105 Rekonstrukcija mostu čez Čabranko (NM0166) 14.11.2018 31.12.2031 777.374 777.374 0,0% 20.000 30.000 0 0 727.374
PVProračunski viri 20.000 30.000 0 0 338.685
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 30.000 0 0 338.685
Stran 97 od 197 v EUR
(2431) 2431-19-0108 Rekonstrukcija mostu čez Dobravo (LJ0226) 19.11.2018 31.12.2032 650.274 650.274 0,1% 50.000 20.000 0 0 580.274
PVProračunski viri 50.000 20.000 0 0 580.274
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 20.000 0 0 580.274
(2431) 2431-20-0035 Viadukt čez plaz na Trojanah (LJ0076) 17.07.2020 31.12.2023 1.341.834 1.341.834 0,0% 112.076 1.096.896 132.862 0 0
PVProračunski viri 112.076 1.096.896 132.862 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 112.076 1.096.896 132.862 0 0
(2431) 2431-20-0036 Rekonstrukcija kolesarskih mostov Belca in Tabre 17.07.2020 31.12.2022 2.219.608 2.219.608 0,0% 348.338 1.871.270 0 0 0
PVProračunski viri 348.338 1.871.270 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 348.338 1.871.270 0 0 0
(2431) 2431-20-0038 Rekonstrukcija nadvoza Jesenice (KR0014) 31.07.2020 31.12.2022 1.687.284 1.687.284 0,0% 1.485.027 202.257 0 0 0
PVProračunski viri 1.485.027 202.257 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.485.027 202.257 0 0 0
2415-11-S008 Pripravl jalna dela za investici jsko vzdrževan je 2.355.000 2.218.547 1.950.000 1.913.176 11.482.619
(2431) 2415-10-0203 SKUP Izvedba del po sodnih odlo čbah 14.08.2009 31.12.2022 320.000 320.000 19,3% 5.000 250.655 0 0 0
PVProračunski viri 5.000 250.655 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 250.655 0 0 0
(2431) 2415-98-9061 SKUP Projekti - obnove 06.04.1998 31.12.2021 3.715.585 3.394.033 98,7% 50.000 0 0 0 0
(2431) 2415-98-9083 SKUP Investicijski programi 15.02.1999 31.12.2027 2.974.928 2.974.928 63,8% 100.000 100.000 100.000 100.000 580.505
PVProračunski viri 100.000 100.000 100.000 100.000 580.505
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 100.000 100.000 100.000 580.505
(2431) 2431-13-0005 SKUP Recenzije projektne dokumentacije 13.09.2012 31.12.2031 5.500.000 5.500.000 5,8% 500.000 500.000 500.000 500.000 3.152.903
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 500.000 3.152.903
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 500.000 3.152.903
(2431) 2431-17-0012 Izdelava dokumentacije za kolesarske povezave 13.07.2016 31.12.2024 2.061.401 2.061.401 2,9% 500.000 500.000 500.000 463.176 0
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 463.176 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 463.176 0
(2431) 2431-19-0002 Zemljiško-knjižne ureditve zaklju čenih objektov 17.12.2018 31.12.2030 7.455.700 7.455.700 3,3% 350.000 350.000 350.000 350.000 5.660.657
PVProračunski viri 350.000 350.000 350.000 350.000 5.660.657
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 350.000 350.000 350.000 350.000 5.660.657
(2431) 2431-19-0019 Spremljanje stanja na cestni infrastrukturi 09.01.2019 31.12.2022 773.950 773.560 43,2% 350.000 17.892 0 0 0
PVProračunski viri 350.000 17.892 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 350.000 17.892 0 0 0
(2431) 2431-19-0102 Informacijsko modeliranje objektov-BIM 04.10.2018 31.12.2029 4.088.554 4.088.554 0,0% 500.000 500.000 500.000 500.000 2.088.554
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 500.000 2.088.554
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 500.000 2.088.554
2415-11-S009 Rekonstrukci je cest 42.867.965 39.075.076 30.209.993 42.826.224 411.851.868
(2431) 2415-00-0115 REKO Šen čur 02.05.2001 31.12.2023 2.781.728 2.781.728 75,3% 2.000 2.000 685.218 0 0
PVProračunski viri 2.000 2.000 142.780 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.000 2.000 142.780 0 0
PPUO Občine 0 0 542.438 0 0
7617 OBČINA ŠENČUR 0 0 542.438 0 0
(2431) 2415-01-0074 REKO Postojna-Jelšane 03.08.2001 31.12.2022 11.567.885 11.576.845 93,4% 300.000 410.619 0 0 0
PVProračunski viri 300.000 410.619 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 410.619 0 0 0
(2431) 2415-02-0160 REKO Nazarje-Gornji Grad 31.08.2003 31.12.2025 4.131.808 4.131.807 59,2% 50.000 100.000 400.000 550.000 579.177
PVProračunski viri 50.000 100.000 400.000 550.000 461.937
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 100.000 400.000 550.000 461.937
(2431) 2415-03-0026 REKO Preložitev ceste Lokavec (Slano blato) 15.09.2004 31.12.2025 1.902.169 1.902.169 2,6% 75.000 100.000 400.000 700.178 576.807
PVProračunski viri 75.000 100.000 400.000 628.390 576.807
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 75.000 100.000 400.000 628.390 576.807
PPUO Občine 0 0 0 71.788 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 0 0 0 71.788 0
(2431) 2415-06-0079 REKO Arja vas - Velenje 01.02.2006 31.12.2026 4.896.846 4.896.846 34,8% 150.000 50.000 300.000 750.000 1.940.084
PVProračunski viri 150.000 50.000 300.000 750.000 1.940.084
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 50.000 300.000 750.000 1.940.084
(2431) 2415-06-0083 REKO Novo mesto-Metlika (tretji pas) 30.01.2006 31.12.2032 2.374.697 2.374.697 43,8% 0 0 0 0 1.333.825
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.121.136
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.121.136
(2431) 2415-07-0004 REKO Sveti Anton - Gra čišče 17.07.2006 31.12.2021 705.341 671.240 86,0% 75.000 0 0 0 0
Stran 98 od 197 v EUR
(2431) 2415-07-0026 REKO Kal - Neverke 16.08.2006 31.12.2021 3.708.587 3.625.758 97,9% 25.000 0 0 0 0
(2431) 2415-07-0075 REKO Podlubnik - Praprotno 16.08.2006 31.12.2030 3.755.634 3.755.634 9,9% 20.000 2.000 0 0 3.349.417
PVProračunski viri 20.000 2.000 0 0 3.349.417
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 2.000 0 0 3.349.417
(2431) 2415-07-0080 REKO Novo mesto - Šentjernej 10.10.2006 31.12.2026 3.370.016 3.370.016 43,2% 10.000 461.284 350.000 500.000 589.515
PVProračunski viri 10.000 200.000 350.000 500.000 589.515
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 200.000 350.000 500.000 589.515
PPUO Občine 0 261.284 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 261.284 0 0 0
(2431) 2415-07-0088 REKO Velika Polana-Gomilica 10.10.2006 31.12.2021 6.576.306 6.443.219 94,4% 50.000 0 0 0 0
(2431) 2415-07-0090 REKO Pivka - Zagorje 10.10.2006 31.12.2023 2.890.854 2.890.854 57,3% 100.000 200.000 854.523 0 0
PVProračunski viri 100.000 200.000 691.450 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 200.000 691.450 0 0
PPUO Občine 0 0 163.073 0 0
7591 OBČINA PIVKA 0 0 163.073 0 0
(2431) 2415-07-0092 REKO Šentjur - Dobovec 10.10.2006 31.12.2034 86.425.474 86.425.472 3,4% 500.000 50.000 500.000 500.000 81.867.276
PVProračunski viri 500.000 50.000 500.000 500.000 81.867.276
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 50.000 500.000 500.000 81.867.276
(2431) 2415-08-0055 REKO Duplek - Janežovski vrh 10.08.2007 31.12.2031 20.260.227 20.260.227 0,7% 330.000 200.000 500.000 1.000.000 18.048.153
PVProračunski viri 330.000 200.000 500.000 1.000.000 15.658.692
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 330.000 200.000 500.000 1.000.000 15.658.692
(2431) 2415-08-0068 REKO Bresternica - Jurij 10.08.2007 31.12.2028 3.048.769 3.048.769 4,6% 30.000 70.000 150.000 527.000 2.105.312
PVProračunski viri 30.000 70.000 150.000 300.000 2.105.312
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 70.000 150.000 300.000 2.105.312
PPUO Občine 0 0 0 227.000 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 0 0 0 227.000 0
(2431) 2415-08-0086 REKO Gederovci - M. Sobota (Rankovci) 10.08.2007 31.12.2027 6.500.475 6.500.475 2,6% 300.000 500.000 800.000 1.313.470 3.406.223
PVProračunski viri 300.000 500.000 800.000 1.000.000 2.786.213
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 500.000 800.000 1.000.000 2.786.213
PPUO Občine 0 0 0 313.470 620.010
7509 OBČINA TIŠINA 0 0 0 313.470 620.010
(2431) 2415-08-0099 REKO Šentrupert - Slovenska vas 10.08.2007 31.12.2023 2.380.215 2.380.214 57,4% 40.000 100.000 856.499 0 0
PVProračunski viri 40.000 100.000 410.810 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 100.000 410.810 0 0
PPUO Občine 0 0 445.689 0 0
7710 OBČINA ŠENTRUPERT 0 0 445.689 0 0
(2431) 2415-08-0129 REKO Štore - Svetina 10.08.2007 31.12.2028 4.429.491 4.429.491 5,1% 100.000 100.000 593.064 875.198 2.533.732
PVProračunski viri 100.000 100.000 593.064 700.000 2.533.732
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 100.000 593.064 700.000 2.533.732
PPUO Občine 0 0 0 175.198 0
7627 OBČINA ŠTORE 0 0 0 175.198 0
(2431) 2415-08-0170 REKO Dole - Ponikva - Dolga Gora 16.10.2007 31.12.2031 20.440.880 20.440.880 1,4% 800.000 500.000 700.000 1.698.074 16.426.877
PVProračunski viri 800.000 500.000 700.000 700.000 16.426.877
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 800.000 500.000 700.000 700.000 16.426.877
PPUO Občine 0 0 0 998.074 0
7620 OBČINA ŠENTJUR 0 0 0 998.074 0
(2431) 2415-08-0174 REKO Želin - D. Trebuša 16.10.2007 31.12.2022 26.070.327 28.206.596 95,3% 1.200.000 20.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.200.000 20.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.200.000 20.000 0 0 0
(2431) 2415-08-0175 REKO Bovec - Kobarid (osn. Žaga - Kobarid) 16.10.2007 31.12.2023 7.510.296 7.510.296 82,7% 250.000 500.000 374.392 0 0
PVProračunski viri 250.000 500.000 374.392 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 500.000 374.392 0 0
(2431) 2415-08-0180 REKO Vrhnika - Borovnica - Podpe č 16.10.2007 31.12.2021 1.598.827 1.350.000 94,1% 50.000 0 0 0 0
(2431) 2415-09-0008 REKO Rekonstrukcija ceste Ba ča - Dolenja Trebuša 15.07.2008 31.12.2028 21.637.080 21.637.080 49,5% 50.000 250.000 711.105 500.000 9.411.891
PVProračunski viri 50.000 250.000 300.000 500.000 9.411.891
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 250.000 300.000 500.000 9.411.891
PPUO Občine 0 0 411.105 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 0 0 411.105 0 0
Stran 99 od 197 v EUR
(2431) 2415-10-0035 REKO Rekonstrukcija ceste Preserje-Rakitna 04.01.2010 31.12.2022 406.309 397.349 6,7% 250.000 49.993 0 0 0
PVProračunski viri 250.000 35.122 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 35.122 0 0 0
PPUO Občine 0 14.871 0 0 0
7507 OBČINA BREZOVICA 0 14.871 0 0 0
(2431) 2415-10-0038 REKO Ureditev ceste Gorenja vas-Hotavlje 14.08.2009 31.12.2027 5.158.105 5.158.105 0,6% 154.550 350.000 500.000 1.000.000 3.109.135
PVProračunski viri 154.550 350.000 500.000 1.000.000 2.568.121
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 154.550 350.000 500.000 1.000.000 2.568.121
(2431) 2415-10-0040 REKO Spodnja Idrija 14.08.2009 31.12.2023 8.823.863 8.823.863 2,7% 2.560.000 4.300.000 1.743.233 0 0
PVProračunski viri 2.560.000 4.300.000 1.743.233 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.560.000 4.300.000 1.743.233 0 0
(2431) 2415-10-0044 REKO Regionalna cesta R3-605: Livek-Livške Ravne 14.08.2009 31.12.2022 2.088.618 2.088.617 61,2% 245.475 449.947 0 0 0
PVProračunski viri 245.475 449.947 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 245.475 449.947 0 0 0
(2431) 2415-10-0045 REKO R3-602: Staro selo-Breginj-Most na Nadiži 04.01.2010 31.12.2027 5.005.247 5.005.247 35,9% 500.000 250.000 500.000 500.000 1.349.749
PVProračunski viri 500.000 250.000 500.000 500.000 1.349.749
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 250.000 500.000 500.000 1.349.749
(2431) 2415-10-0057 REKO Polhov Gradec-Dobrova 14.08.2009 31.12.2026 5.993.680 5.993.680 26,2% 500.000 200.000 500.000 1.102.150 1.904.590
PVProračunski viri 500.000 200.000 500.000 1.000.000 1.904.590
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 200.000 500.000 1.000.000 1.904.590
PPUO Občine 0 0 0 102.150 0
7520 OBČINA DOBROVA-POLHOV GRADEC 0 0 0 102.150 0
(2431) 2415-10-0067 REKO Koper-Dragonja 14.08.2009 31.12.2031 5.057.244 5.057.244 0,1% 20.000 25.000 50.000 500.000 4.458.041
PVProračunski viri 20.000 25.000 50.000 500.000 4.458.041
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 25.000 50.000 500.000 4.458.041
(2431) 2415-10-0070 REKO R3-714 S podnji Ivanjci-Gornja Radgona 04.01.2010 31.12.2027 6.810.050 6.810.050 0,2% 30.000 50.000 100.000 0 6.615.802
PVProračunski viri 30.000 50.000 100.000 0 5.846.802
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 50.000 100.000 0 5.846.802
(2431) 2415-10-0078 REKO Regionalna cesta R3-701 Ruta-P esek-Lovrenc 14.08.2009 31.12.2030 25.859.072 25.859.072 0,8% 1.100.000 500.000 500.000 1.000.000 22.440.702
PVProračunski viri 1.100.000 500.000 500.000 1.000.000 20.956.064
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.100.000 500.000 500.000 1.000.000 20.956.064
(2431) 2415-10-0102 REKO R2-425/1265 Mežica- Črna na Koroškem 14.08.2009 31.12.2021 7.876.662 7.876.662 67,9% 1.430.685 0 0 0 0
PVProračunski viri 324.370 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 324.370 0 0 0 0
PPUO Občine 1.106.315 0 0 0 0
7515 OBČINA ČRNA NA KOROŠKEM 1.106.315 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0130 REKO R2-419/1204: Novo mesto - Šentjernej 14.08.2009 31.12.2023 3.920.178 3.920.178 0,9% 807.878 1.621.083 1.458.118 0 0
PVProračunski viri 500.000 1.501.846 1.187.322 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 1.501.846 1.187.322 0 0
PPUO Občine 307.878 119.237 270.796 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 307.878 119.237 270.796 0 0
(2431) 2415-10-0131 REKO R3-738/6727: rekonstrukcija Šentjanž-Glino 14.08.2009 31.12.2024 1.534.500 1.534.500 3,5% 400.000 500.000 500.000 68.620 0
PVProračunski viri 400.000 500.000 500.000 68.620 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 400.000 500.000 500.000 68.620 0
(2431) 2415-10-0158 REKO Bohinjsko jezero-Jereka 14.08.2009 31.12.2027 8.891.307 8.891.307 30,2% 100.000 100.000 300.000 500.000 5.154.418
PVProračunski viri 100.000 100.000 300.000 500.000 5.154.418
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 100.000 300.000 500.000 5.154.418
(2431) 2415-10-0168 REKO R1-210/1108 Kranj (Primskovo-Labore) 14.08.2009 31.12.2028 11.314.401 11.314.401 11,4% 70.000 100.000 300.000 1.499.400 8.045.620
PVProračunski viri 70.000 100.000 300.000 1.000.000 8.045.620
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 70.000 100.000 300.000 1.000.000 8.045.620
PPUO Občine 0 0 0 499.400 0
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 0 0 0 499.400 0
(2431) 2415-10-0184 REKO Glavna cesta G1-5/0331 Zidani Most-Rade če 14.08.2009 31.12.2027 9.950.351 9.950.351 15,3% 3.000.000 500.000 160.000 1.000.000 2.889.123
PVProračunski viri 3.000.000 500.000 160.000 1.000.000 2.889.123
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.000.000 500.000 160.000 1.000.000 2.889.123
(2431) 2415-10-0185 REKO R2-411: rekonstrukcija ceste G obovce-Črnivec 14.08.2009 31.12.2028 1.538.651 1.538.651 0,2% 0 0 0 0 1.534.430
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.534.430
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.534.430
(2431) 2415-10-0186 REKO R3-636: rekonstrukcija ceste Lipnica-Podtabor 14.08.2009 31.12.2026 2.805.371 2.805.371 2,7% 25.000 50.000 300.000 775.812 1.578.442
PVProračunski viri 25.000 50.000 300.000 500.000 1.578.442
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 25.000 50.000 300.000 500.000 1.578.442
Stran 100 od 197 v EUR
PPUO Občine 0 0 0 275.812 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 0 0 0 275.812 0
(2431) 2415-10-0195 REKO Šen čur-Primskovo: razširitev v štiripasovnico 14.08.2009 31.12.2026 5.314.501 5.314.500 1,4% 300.000 350.000 500.000 1.000.000 3.087.873
PVProračunski viri 300.000 350.000 500.000 1.000.000 3.087.873
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 350.000 500.000 1.000.000 3.087.873
(2431) 2415-10-0204 REKO Ukrepi na voz. konstrukcijah po Metodologiji 14.08.2009 31.12.2032 20.200.000 20.200.000 25,9% 500.000 500.000 500.000 500.000 12.962.309
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 500.000 12.962.309
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 500.000 12.962.309
(2431) 2415-11-0023 Rekonstrukcija ceste Ptuj - Spuhlja 14.06.2011 31.12.2025 2.411.449 2.411.450 2,5% 120.395 20.000 150.000 1.258.369 784.725
PVProračunski viri 120.395 20.000 150.000 500.000 784.725
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 120.395 20.000 150.000 500.000 784.725
PPUO Občine 0 0 0 758.369 0
7596 MESTNA OB ČINA PTUJ 0 0 0 758.369 0
(2431) 2415-98-0467 REKO Medvode-Vižmarje 31.07.2000 31.12.2033 17.288.989 17.288.989 27,3% 600.000 100.000 100.000 100.000 11.447.758
PVProračunski viri 600.000 100.000 100.000 100.000 7.378.881
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 600.000 100.000 100.000 100.000 7.378.881
(2431) 2415-98-0489 REKO Lesce-Šobec 20.12.1999 31.12.2035 5.836.222 5.836.222 1,7% 80.000 100.000 100.000 305.865 5.146.821
PVProračunski viri 80.000 100.000 100.000 0 5.146.821
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 80.000 100.000 100.000 0 5.146.821
PPUO Občine 0 0 0 305.865 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 0 0 0 305.865 0
(2431) 2415-98-0515 REKO R3-694 Kav če-Ložnica 12.08.1998 31.12.2036 6.264.455 6.264.455 3,1% 10.000 10.000 0 0 6.041.987
PVProračunski viri 10.000 10.000 0 0 5.733.922
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 0 0 5.733.922
(2431) 2415-98-0587 REKO R3-704/1355 Ribnica-Podvelka 10.07.2000 31.12.2021 7.374.412 8.056.405 84,6% 1.121.399 0 0 0 0
PVProračunski viri 121.399 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 121.399 0 0 0 0
(2431) 2415-98-0796 REKO R3-664/2501 NM (Šmihelska c.) 21.02.2000 31.12.2024 8.257.152 8.257.152 66,9% 160.000 1.943.803 500.000 125.260 0
PVProračunski viri 160.000 300.000 500.000 125.260 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 160.000 300.000 500.000 125.260 0
PPUO Občine 0 1.643.803 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 1.643.803 0 0 0
(2431) 2415-98-0869 REKO Mag.zahod v Celju 20.04.2000 31.12.2032 8.693.538 8.693.538 27,5% 2.000 2.000 0 1.105.667 5.192.499
PVProračunski viri 2.000 2.000 0 0 5.192.499
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.000 2.000 0 0 5.192.499
PPUO Občine 0 0 0 1.105.667 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 0 0 0 1.105.667 0
(2431) 2415-99-0147 REKO Anži č-Colatio (Podgorje) 15.11.2000 31.12.2026 4.920.155 4.920.154 66,7% 20.000 20.000 50.000 500.000 1.041.471
PVProračunski viri 20.000 20.000 50.000 500.000 1.041.471
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 20.000 50.000 500.000 1.041.471
(2431) 2431-13-0016 REKO Rekonstrukcija ceste v Tamar 13.09.2012 31.12.2024 2.688.550 2.688.550 47,2% 50.000 150.000 300.000 841.292 0
PVProračunski viri 50.000 150.000 300.000 841.292 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 300.000 841.292 0
(2431) 2431-17-0004 Sanacija poškodb in drugih nevarnih mest 13.07.2016 31.12.2025 42.000.000 42.000.000 14,4% 16.399.945 14.000.000 2.000.000 2.000.000 1.388.028
PVProračunski viri 16.399.945 14.000.000 2.000.000 2.000.000 1.388.028
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 16.399.945 14.000.000 2.000.000 2.000.000 1.388.028
(2431) 2431-17-0051 Rekonstrukcija Spodnji Doli č-Gornji Doli č 13.07.2016 31.12.2031 2.411.774 2.411.774 0,2% 70.000 20.000 0 0 2.316.580
PVProračunski viri 70.000 20.000 0 0 1.986.068
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 70.000 20.000 0 0 1.986.068
(2431) 2431-17-0054 Rekonstrukcija Zagorje - Most čez Savo 13.07.2016 31.12.2026 3.011.588 3.011.588 57,0% 60.000 100.000 0 0 1.130.876
PVProračunski viri 60.000 100.000 0 0 799.405
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 60.000 100.000 0 0 799.405
Stran 101 od 197 v EUR
(2431) 2431-18-0007 Rekonstrukcija ceste Cerkvenjak-Vitomarci-Gabrnik 20.03.2017 31.12.2027 2.594.157 2.594.157 1,6% 50.000 100.000 300.000 500.000 1.598.360
PVProračunski viri 50.000 100.000 300.000 500.000 1.433.321
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 100.000 300.000 500.000 1.433.321
(2431) 2431-18-0040 Rekonstrukcija ceste Koprivnica-Brestanica 12.05.2017 31.12.2026 3.832.777 3.832.777 0,2% 60.000 20.000 150.000 893.735 2.700.583
PVProračunski viri 60.000 20.000 150.000 700.000 2.700.583
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 60.000 20.000 150.000 700.000 2.700.583
PPUO Občine 0 0 0 193.735 0
7553 OBČINA KRŠKO 0 0 0 193.735 0
(2431) 2431-18-0041 Rekonstrukcija ceste Polzela-Re čica 11.04.2017 31.12.2027 4.408.348 4.408.348 0,3% 10.000 10.000 50.000 834.458 3.481.558
PVProračunski viri 10.000 10.000 50.000 300.000 3.481.558
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 50.000 300.000 3.481.558
PPUO Občine 0 0 0 534.458 0
7625 OBČINA ŠMARTNO OB PAKI 0 0 0 400.844 0
7672 OBČINA POLZELA 0 0 0 133.614 0
(2431) 2431-18-0042 Križišče Lahovče in deviacija glavne ceste 24.05.2017 31.12.2025 3.577.805 3.577.805 0,0% 100.000 150.000 300.000 1.000.000 2.026.084
PVProračunski viri 100.000 150.000 300.000 1.000.000 770.111
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 150.000 300.000 1.000.000 770.111
(2431) 2431-18-0043 Rekonstrukcija ceste Kranj-Škofja Loka 12.05.2017 31.12.2027 3.032.063 3.032.063 19,3% 50.000 50.000 50.000 536.118 1.756.826
PVProračunski viri 50.000 50.000 50.000 536.118 1.130.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 50.000 536.118 1.130.000
(2431) 2431-18-0055 Rekonstrukcija ceste Zg. Jezersko-Sp. Jezersko 12.05.2017 31.12.2026 3.660.928 3.660.928 1,6% 50.000 150.000 300.000 1.568.390 1.527.405
PVProračunski viri 50.000 150.000 300.000 500.000 1.527.405
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 300.000 500.000 1.527.405
PPUO Občine 0 0 0 1.068.390 0
7662 OBČINA JEZERSKO 0 0 0 1.068.390 0
(2431) 2431-18-0057 Rekonstrukcija Kidri čeve ceste 30.05.2017 31.12.2025 2.360.435 2.360.435 1,6% 80.000 100.000 600.000 1.169.176 333.858
PVProračunski viri 80.000 100.000 300.000 750.000 333.858
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 80.000 100.000 300.000 750.000 333.858
PPUO Občine 0 0 300.000 419.176 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 0 0 300.000 419.176 0
(2431) 2431-18-0060 Rekonstrukcija ceste Velenje-Dobrteša vas 30.05.2017 31.12.2027 4.136.041 4.136.041 1,7% 50.000 50.000 150.000 500.000 3.312.592
PVProračunski viri 50.000 50.000 150.000 500.000 2.098.052
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 150.000 500.000 2.098.052
(2431) 2431-18-0076 Križišče Poljana z reko. ceste Poljana-Ravne 25.05.2017 31.12.2026 1.576.291 1.576.291 5,6% 30.000 30.000 0 150.000 1.268.253
PVProračunski viri 30.000 30.000 0 150.000 1.268.253
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 30.000 0 150.000 1.268.253
(2431) 2431-18-0078 Rekonstrukcija ceste Zdole-Krško 13.06.2017 31.12.2027 10.773.145 10.773.145 7,6% 60.000 0 0 0 9.748.410
PVProračunski viri 60.000 0 0 0 7.304.559
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 60.000 0 0 0 7.304.559
(2431) 2431-18-0080 Rekonstrukcija ceste Grabonoš-Radenci 25.05.2017 31.12.2026 3.758.169 3.758.169 10,7% 200.000 50.000 0 1.648.373 1.387.531
PVProračunski viri 200.000 50.000 0 150.000 1.387.531
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 50.000 0 150.000 1.387.531
PPUO Občine 0 0 0 1.498.373 0
7600 OBČINA RADENCI 0 0 0 1.498.373 0
(2431) 2431-18-0096 Rekonstrukcija ceste Cerknica-Bloška polica 19.06.2017 31.12.2023 1.651.574 1.651.574 5,0% 300.000 1.177.043 79.203 0 0
PVProračunski viri 300.000 1.177.043 79.203 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 1.177.043 79.203 0 0
(2431) 2431-18-0097 Rekonstrukcija ceste Cerkno-Želin 19.06.2017 31.12.2026 3.659.621 3.659.621 0,7% 40.000 40.000 50.000 150.000 3.347.786
PVProračunski viri 40.000 40.000 50.000 150.000 3.347.786
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 40.000 50.000 150.000 3.347.786
Stran 102 od 197 v EUR
(2431) 2431-18-0101 Rekonstrukcija ceste Črni vrh nad Idrijo 19.06.2017 31.12.2024 805.733 805.733 1,1% 50.000 150.000 520.235 66.394 0
PVProračunski viri 50.000 150.000 400.000 66.394 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 400.000 66.394 0
PPUO Občine 0 0 120.235 0 0
7535 OBČINA IDRIJA 0 0 120.235 0 0
(2431) 2431-18-0102 Rekonstrukcija ceste Ankaran-Lazaret 21.06.2017 31.12.2025 2.408.574 2.408.574 0,2% 100.000 300.000 500.000 1.000.000 500.068
PVProračunski viri 100.000 300.000 500.000 1.000.000 500.068
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 300.000 500.000 1.000.000 500.068
(2431) 2431-18-0121 Rekonstrukcija Šmarske ceste v Kopru 31.07.2017 31.12.2030 34.787.805 34.787.805 0,3% 516.534 200.000 300.000 0 33.659.452
PVProračunski viri 516.534 200.000 300.000 0 13.257.736
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 516.534 200.000 300.000 0 13.257.736
(2431) 2431-18-0122 Rekonstrukcija ceste Verd-Podpe č 31.07.2017 31.12.2027 3.444.315 3.444.315 0,3% 100.000 100.000 0 0 3.234.399
PVProračunski viri 100.000 100.000 0 0 2.074.637
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 100.000 0 0 2.074.637
(2431) 2431-18-0123 Rekonstrukcija ceste Zagorje-Bevško 27.07.2017 31.12.2027 2.538.264 2.538.265 0,9% 190.000 30.000 0 0 2.294.497
PVProračunski viri 190.000 30.000 0 0 2.003.427
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 190.000 30.000 0 0 2.003.427
(2431) 2431-18-0153 Rekonstrukcija cest ob meji s Hrvaško po arbitraži 01.02.2018 31.12.2029 4.456.083 4.456.083 1,9% 500.000 540.213 675.161 500.000 2.154.648
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 500.000 2.154.648
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 500.000 2.154.648
PPUO Občine 0 40.213 175.161 0 0
7537 OBČINA ILIRSKA BISTRICA 0 20.000 0 0 0
7572 OBČINA METLIKA 0 15.000 175.161 0 0
7675 OBČINA RAZKRIŽJE 0 5.213 0 0 0
(2431) 2431-18-0168 Rekonstrukcija ceste letališ če Maribor-Magna 17.05.2018 31.12.2023 1.059.725 1.059.725 23,6% 50.000 300.476 43.383 0 0
PVProračunski viri 50.000 300.476 43.383 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 300.476 43.383 0 0
(2431) 2431-18-0172 Rekonstrukcija ceste v Logatcu-industrijska cona 18.10.2018 31.12.2022 1.123.098 1.231.038 23,3% 683.637 13.648 0 0 0
PVProračunski viri 500.000 13.648 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 13.648 0 0 0
PPUO Občine 183.637 0 0 0 0
7563 OBČINA LOGATEC 183.637 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0009 Rekonstrukcija ceste Log-Predel 28.12.2018 31.12.2026 5.491.522 5.491.522 40,3% 1.000.000 500.000 500.000 500.000 1.140.830
PVProračunski viri 1.000.000 500.000 500.000 500.000 1.140.830
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.000.000 500.000 500.000 500.000 1.140.830
(2431) 2431-19-0011 Rekonstrukcija ceste Žabjak Brezje 28.12.2018 31.12.2022 2.298.804 2.298.804 7,1% 904.823 628.154 0 0 0
PVProračunski viri 705.000 336.525 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 705.000 336.525 0 0 0
PPUO Občine 199.823 291.629 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 199.823 291.629 0 0 0
(2431) 2431-19-0020 Prestavitev regionalne ceste Solkan-Gonja če 17.09.2018 31.12.2027 5.772.719 5.772.719 2,4% 328.589 707.571 576.420 1.000.000 2.932.847
PVProračunski viri 250.000 300.000 500.000 1.000.000 2.932.847
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 300.000 500.000 1.000.000 2.932.847
PPUO Občine 78.589 407.571 76.420 0 0
7506 OBČINA BRDA 78.589 407.571 76.420 0 0
(2431) 2431-19-0021 Rekonstrukcija ceste Duh na Ostrem Vrhu 17.01.2019 31.12.2030 9.526.608 9.526.608 0,0% 0 0 0 0 9.524.940
PVProračunski viri 0 0 0 0 9.390.519
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 9.390.519
(2431) 2431-19-0032 Rekonstrukcija ceste Gori če-Kal 14.11.2018 31.12.2031 10.646.754 10.646.754 0,0% 50.000 250.000 500.000 0 9.843.323
PVProračunski viri 50.000 250.000 500.000 0 9.372.397
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 250.000 500.000 0 9.372.397
(2431) 2431-19-0041 Rekonstrukcija ceste Straža na Gori 19.11.2018 31.12.2032 3.422.418 3.422.418 0,0% 10.000 50.000 0 0 3.362.418
PVProračunski viri 10.000 50.000 0 0 3.194.577
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 50.000 0 0 3.194.577
Stran 103 od 197 v EUR
(2431) 2431-19-0053 Rekonstrukcija ceste Črnolica-Gorica pri Slivnici 19.11.2018 31.12.2033 2.207.464 2.207.464 0,0% 50.000 50.000 0 0 2.107.464
PVProračunski viri 50.000 50.000 0 0 2.042.704
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 0 0 2.042.704
(2431) 2431-19-0062 Rekonstrukcija ceste  Dobli če-Sv.Ana-Stari trg 18.12.2018 31.12.2025 3.271.103 3.271.103 0,4% 500.000 500.000 500.000 1.000.000 759.097
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 1.000.000 759.097
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 1.000.000 759.097
(2431) 2431-19-0086 Rekonstrukcija ceste Pondor-Tabor 18.09.2018 31.12.2037 2.789.070 2.789.070 0,0% 10.000 100.000 0 0 2.679.070
PVProračunski viri 10.000 100.000 0 0 2.492.216
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 100.000 0 0 2.492.216
(2431) 2431-19-0088 Rekonstrukcija ceste Gorje-Bled 18.09.2018 31.12.2037 2.072.296 2.072.296 0,0% 50.000 50.000 0 0 1.972.296
PVProračunski viri 50.000 50.000 0 0 1.972.296
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 0 0 1.972.296
(2431) 2431-19-0091 Rekonstrukcija ceste Sodražica-Hrib-Trava 14.09.2018 31.12.2029 2.639.985 2.639.985 1,0% 200.000 361.372 0 0 2.049.955
PVProračunski viri 200.000 200.000 0 0 2.049.955
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 200.000 0 0 2.049.955
PPUO Občine 0 161.372 0 0 0
7565 OBČINA LOŠKI POTOK 0 161.372 0 0 0
(2431) 2431-19-0093 Rekonstrukcija ceste Idrija-Podroteja 18.09.2018 31.12.2031 1.366.358 1.366.358 0,3% 75.000 150.000 0 0 1.133.039
PVProračunski viri 75.000 150.000 0 0 1.049.857
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 75.000 150.000 0 0 1.049.857
(2431) 2431-19-0095 Rekonstrukcija ceste in hodniki za pešce Pe čica 01.10.2018 31.12.2022 1.052.477 1.052.477 0,9% 168.006 854.471 0 0 0
PVProračunski viri 168.006 854.471 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 168.006 854.471 0 0 0
(2431) 2431-19-0101 Rekonstrukcija ceste Idrsko-Livek 01.10.2018 31.12.2022 953.000 1.014.447 67,9% 116.936 3.000 0 0 0
PVProračunski viri 116.936 3.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 116.936 3.000 0 0 0
(2431) 2431-20-0009 Rekonstrukcija ceste Lavrica-Škofljica 07.08.2019 31.12.2031 33.229.740 33.232.940 0,1% 740.113 591.178 4.059.167 4.000.620 23.488.573
PVProračunski viri 400.000 452.000 800.000 1.500.000 20.930.369
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 400.000 452.000 800.000 1.500.000 20.930.369
PPUO Občine 340.113 139.178 3.259.167 2.500.620 2.558.204
7623 OBČINA ŠKOFLJICA 340.113 139.178 3.259.167 2.500.620 2.558.204
(2431) 2431-20-0018 Rekonstrukcija Brkinske ceste 22.08.2019 31.12.2026 8.721.818 8.721.818 0,4% 200.000 740.221 720.273 1.212.605 1.752.030
PVProračunski viri 200.000 500.000 500.000 1.000.000 1.582.190
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 500.000 500.000 1.000.000 1.582.190
PPUO Občine 0 240.221 220.273 212.605 169.840
7534 OBČINA HRPELJE - KOZINA 0 240.221 135.172 0 0
7537 OBČINA ILIRSKA BISTRICA 0 0 85.101 212.605 169.840
2415-11-S010 Rekonstrukci je križišč 15.162.757 11.189.751 9.882.848 8.197.494 22.497.872
(2431) 2415-04-0018 KRIŽ Moravske toplice 10.12.2003 31.12.2023 1.864.971 2.273.675 16,9% 1.176.915 5.000 350.000 0 0
PVProračunski viri 620.000 5.000 350.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 620.000 5.000 350.000 0 0
PPUO Občine 556.915 0 0 0 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 556.915 0 0 0 0
(2431) 2415-07-0016 KRIŽ Rimske toplice 16.08.2006 31.12.2021 426.767 490.216 6,3% 400.000 0 0 0 0
(2431) 2415-07-0097 KRIŽ Prekopa 10.10.2006 31.12.2024 734.387 734.387 19,4% 10.000 10.000 317.576 252.201 0
PVProračunski viri 10.000 10.000 317.576 252.201 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 317.576 252.201 0
(2431) 2415-08-0071 KRIŽ Muta (rondo) 10.08.2007 31.12.2023 550.000 550.000 17,9% 10.000 76.844 361.665 0 0
PVProračunski viri 10.000 10.000 361.665 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 361.665 0 0
Stran 104 od 197 v EUR
PPUO Občine 0 66.844 0 0 0
7580 OBČINA MUTA 0 66.844 0 0 0
(2431) 2415-08-0096 KRIŽ Ločna 10.08.2007 31.12.2021 664.750 800.234 2,2% 650.000 0 0 0 0
PPUO Občine 650.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 650.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0100 KRIŽ Šmarješke toplice (rondo) 10.08.2007 31.12.2027 945.841 945.841 0,1% 0 0 0 0 944.406
PVProračunski viri 0 0 0 0 565.120
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 565.120
(2431) 2415-08-0103 KRIŽ Štefan (gostilna Miši č) 10.08.2007 31.12.2021 987.155 1.218.629 32,5% 410.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0116 KRIŽ Kozje (rondo) 10.08.2007 31.12.2022 1.542.519 1.542.519 16,5% 150.000 1.128.392 0 0 0
PVProračunski viri 150.000 429.929 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 429.929 0 0 0
PPUO Občine 0 698.463 0 0 0
7550 OBČINA KOZJE 0 698.463 0 0 0
(2431) 2415-08-0117 KRIŽ Laško (rondo, podvoz, most Marija Gradec) 10.08.2007 31.12.2021 3.073.029 3.635.751 2,3% 3.000.000 0 0 0 0
PPUO Občine 3.000.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 3.000.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0120 KRIŽ Renek (rondo) 10.08.2007 31.12.2023 1.136.647 1.136.647 9,0% 400.000 300.000 81.863 0 0
PVProračunski viri 400.000 300.000 81.863 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 400.000 300.000 81.863 0 0
(2431) 2415-08-0125 KRIŽ Mestinje (rondo) 10.08.2007 31.12.2023 960.000 960.000 11,0% 150.000 150.000 543.789 0 0
PVProračunski viri 150.000 150.000 543.789 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 150.000 543.789 0 0
(2431) 2415-10-0071 KRIŽ Glavna cesta G1-9: križiš če Hajdina 05.10.2009 31.12.2024 981.467 981.467 4,0% 30.000 30.000 797.927 80.417 0
PVProračunski viri 30.000 30.000 450.000 80.417 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 30.000 450.000 80.417 0
PPUO Občine 0 0 347.927 0 0
7658 OBČINA HAJDINA 0 0 347.927 0 0
(2431) 2415-10-0076 KRIŽ Regionalna cesta R2-442: krožiš če pri Mostju 14.08.2009 31.12.2029 759.500 759.500 5,9% 50.000 0 248.145 0 408.279
PVProračunski viri 50.000 0 0 0 408.279
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 0 0 0 408.279
PPUO Občine 0 0 248.145 0 0
7558 OBČINA LENDAVA - LENDVA KÖZSEG 0 0 248.145 0 0
(2431) 2415-10-0083 KRIŽ R1-219 in R3-688: križiš ča v Poljčanah 25.01.2010 31.12.2027 1.847.250 1.847.250 0,6% 0 0 0 388.350 1.447.328
PVProračunski viri 0 0 0 150.000 1.447.328
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 150.000 1.447.328
PPUO Občine 0 0 0 238.350 0
7699 OBČINA POLJČANE 0 0 0 238.350 0
(2431) 2415-10-0084 KRIŽ R1-219 in R3-688: odcep za Ži če 26.10.2009 31.12.2025 1.161.646 1.161.646 0,9% 50.000 50.000 412.300 300.000 337.322
PVProračunski viri 50.000 50.000 150.000 300.000 337.322
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 150.000 300.000 337.322
PPUO Občine 0 0 262.300 0 0
7699 OBČINA POLJČANE 0 0 262.300 0 0
(2431) 2415-10-0091 KRIŽ Krožiš če na G1-1 pri odcepu za Ruše 26.10.2009 31.12.2025 1.186.100 1.186.100 0,6% 50.000 50.000 422.400 500.000 155.982
PVProračunski viri 50.000 50.000 150.000 500.000 155.982
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 150.000 500.000 155.982
PPUO Občine 0 0 272.400 0 0
7677 OBČINA SELNICA OB DRAVI 0 0 272.400 0 0
(2431) 2415-10-0107 KRIŽ R2-447/0293 in 0294: Breza centru, AS Domžale 14.08.2009 31.12.2029 1.314.500 1.314.500 1,1% 0 0 0 0 1.294.407
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.103.084
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.103.084
(2431) 2415-10-0112 KRIŽ R3-646/1196: križiš če Šentvid pri Sti čni 14.08.2009 31.12.2027 714.500 714.500 0,4% 0 0 0 0 707.795
PVProračunski viri 0 0 0 0 707.795
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 707.795
(2431) 2415-10-0118 KRIŽ G2-106/0265 in G2-106/0266: krožiš če v Fari 26.11.2009 31.12.2022 770.150 770.151 5,4% 599.668 125.714 0 0 0
PVProračunski viri 250.000 125.714 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 125.714 0 0 0
PPUO Občine 349.668 0 0 0 0
7664 OBČINA KOSTEL 349.668 0 0 0 0
Stran 105 od 197 v EUR
(2431) 2415-10-0133 KRIŽ R1-215/1162: ureditev križiš ča Prelesje 04.01.2010 31.12.2025 767.638 767.639 0,6% 5.000 20.000 50.000 545.025 137.186
PVProračunski viri 5.000 20.000 50.000 342.157 137.186
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 20.000 50.000 342.157 137.186
PPUO Občine 0 0 0 202.868 0
7710 OBČINA ŠENTRUPERT 0 0 0 202.868 0
(2431) 2415-10-0135 KRIŽ G2-106/0261: štiri križiš ča 04.01.2010 31.12.2022 2.075.382 2.052.286 46,7% 760.000 337.469 0 0 0
PVProračunski viri 40.000 337.469 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 337.469 0 0 0
PPUO Občine 720.000 0 0 0 0
7623 OBČINA ŠKOFLJICA 720.000 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0171 KRIŽ G1-5: krožno križiš če Deber 14.08.2009 31.12.2026 807.001 807.000 0,2% 5.000 5.000 0 0 795.526
PVProračunski viri 5.000 5.000 0 0 512.126
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 5.000 0 0 512.126
(2431) 2415-10-0174 KRIŽ Krožiš če Radmirje 14.08.2009 31.12.2023 798.201 798.201 0,6% 100.000 250.000 441.476 0 0
PVProračunski viri 100.000 250.000 345.001 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 250.000 345.001 0 0
PPUO Občine 0 0 96.475 0 0
7561 OBČINA LJUBNO 0 0 96.475 0 0
(2431) 2415-10-0177 KRIŽ Krožno križiš če v Prihovi 14.08.2009 31.12.2024 959.370 959.370 4,6% 30.000 50.000 500.000 334.445 0
PVProračunski viri 30.000 50.000 500.000 307.205 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 50.000 500.000 307.205 0
PPUO Občine 0 0 0 27.240 0
7582 OBČINA NAZARJE 0 0 0 27.240 0
(2431) 2415-10-0183 KRIŽ Križiš če Tupaliče 14.08.2009 31.12.2021 665.266 764.151 77,1% 150.000 0 0 0 0
PPUO Občine 150.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 150.000 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0201 KRIŽ Ureditev križiš č na žalski obvoznici 14.08.2009 31.12.2028 6.042.500 6.042.500 13,1% 10.000 10.000 50.000 400.000 4.719.798
PVProračunski viri 10.000 10.000 50.000 400.000 4.719.798
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 50.000 400.000 4.719.798
(2431) 2415-11-0006 KRIŽ G1-5/0328: Laško-rekonstrukcija dveh križiš č 19.08.2010 31.12.2022 1.607.274 1.607.274 2,1% 337.283 1.214.330 0 0 0
PVProračunski viri 253.341 947.387 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 253.341 947.387 0 0 0
PPUO Občine 83.942 266.943 0 0 0
7556 OBČINA LAŠKO 83.942 266.943 0 0 0
(2431) 2415-97-0124 KRIŽ Muta I. 06.05.1998 31.12.2025 1.923.515 1.841.628 0,4% 12.000 20.000 50.000 1.034.818 795.729
PVProračunski viri 12.000 20.000 50.000 400.000 795.729
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 12.000 20.000 50.000 400.000 795.729
PPUO Občine 0 0 0 634.818 0
7580 OBČINA MUTA 0 0 0 634.818 0
(2431) 2415-99-0143 KRIŽ Šmartno pri Slovenj Gradcu 14.03.2001 31.12.2021 1.475.770 1.394.472 41,5% 162.372 0 0 0 0
PVProračunski viri 62.137 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 62.137 0 0 0 0
PPUO Občine 100.235 0 0 0 0
7612 MESTNA OB ČINA SLOVENJ GRADEC 100.235 0 0 0 0
(2431) 2431-13-0010 KRIŽ Ig - vzhod 13.09.2012 31.12.2025 1.879.625 1.879.625 0,0% 1.000 20.000 50.000 901.870 906.755
PVProračunski viri 1.000 20.000 50.000 150.000 906.755
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.000 20.000 50.000 150.000 906.755
PPUO Občine 0 0 0 751.870 0
7536 OBČINA IG 0 0 0 751.870 0
(2431) 2431-17-0059 Križišči Duplek - Zimica 13.07.2016 31.12.2024 742.795 742.795 8,4% 50.000 30.000 300.000 295.936 0
PVProračunski viri 50.000 30.000 300.000 295.936 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 30.000 300.000 295.936 0
(2431) 2431-17-0060 Krožišče Valeta (Portorož) 13.07.2016 31.12.2031 4.194.898 4.194.898 0,0% 0 0 0 0 4.194.447
PVProračunski viri 0 0 0 0 2.143.798
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 2.143.798
(2431) 2431-17-0065 Krožišča Iskra, ABK in Bazara 04.11.2015 31.12.2022 3.142.369 2.944.801 64,4% 50.000 80.000 0 0 0
PVProračunski viri 50.000 80.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 80.000 0 0 0
(2431) 2431-17-0080 Krožišče Reška in Titova v Postojni 26.07.2016 31.12.2022 1.585.834 1.951.980 64,0% 488.888 5.000 0 0 0
PVProračunski viri 128.888 5.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 128.888 5.000 0 0 0
Stran 106 od 197 v EUR
PPUO Občine 360.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 360.000 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0062 Ureditev križiš ča v Kotljah 12.05.2017 31.12.2023 617.371 617.371 6,1% 50.000 100.000 414.292 0 0
PVProračunski viri 50.000 100.000 271.181 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 100.000 271.181 0 0
PPUO Občine 0 0 143.111 0 0
7603 OBČINA RAVNE NA KOROŠKEM 0 0 143.111 0 0
(2431) 2431-18-0063 Ureditev križiš ča Ormož 12.05.2017 31.12.2023 595.578 595.578 8,5% 50.000 100.000 393.333 0 0
PVProračunski viri 50.000 100.000 218.051 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 100.000 218.051 0 0
PPUO Občine 0 0 175.282 0 0
7587 OBČINA ORMOŽ 0 0 175.282 0 0
(2431) 2431-18-0073 Ureditev križiš ča v Škocjanu 24.05.2017 31.12.2027 638.008 638.008 0,2% 0 0 0 0 632.945
PVProračunski viri 0 0 0 0 502.691
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 502.691
(2431) 2431-18-0077 Krožišče pri KPD na Igu 25.05.2017 31.12.2021 654.486 766.715 68,4% 177.720 0 0 0 0
PPUO Občine 147.720 0 0 0 0
7536 OBČINA IG 147.720 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0088 Križišče Vitanje 12.06.2017 31.12.2024 653.108 653.108 5,7% 10.000 50.000 150.000 400.174 0
PVProračunski viri 10.000 50.000 150.000 211.043 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 50.000 150.000 211.043 0
PPUO Občine 0 0 0 189.131 0
7637 OBČINA VITANJE 0 0 0 189.131 0
(2431) 2431-18-0092 Ureditev križiš ča v Sežani 19.06.2017 31.12.2021 559.967 559.967 6,5% 522.319 0 0 0 0
PVProračunski viri 392.536 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 392.536 0 0 0 0
PPUO Občine 129.783 0 0 0 0
7611 OBČINA SEŽANA 129.783 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0099 Rekonstrukcija križiš ča Burja na Kozina-Kastelec 19.06.2017 31.12.2024 522.616 522.616 0,0% 40.000 40.000 0 440.810 0
PVProračunski viri 40.000 40.000 0 373.770 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 40.000 0 373.770 0
PPUO Občine 0 0 0 67.040 0
7534 OBČINA HRPELJE - KOZINA 0 0 0 67.040 0
(2431) 2431-18-0100 Rekonstrukcija križiš ča Poljane v Gorenji vasi 19.06.2017 31.12.2023 1.328.195 1.328.195 2,2% 135.301 517.122 389.180 0 0
PVProračunski viri 722 500.865 389.180 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 722 500.865 389.180 0 0
PPUO Občine 134.579 16.257 0 0 0
7526 OBČINA GORENJA VAS-POLJANE 134.579 16.257 0 0 0
(2431) 2431-18-0119 Ureditev križiš ča Rodne v Tolminu 26.07.2017 31.12.2021 794.583 757.980 13,2% 639.530 0 0 0 0
PVProračunski viri 304.539 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 304.539 0 0 0 0
PPUO Občine 334.991 0 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 334.991 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0120 Ureditev križiš ča Ajševica 31.07.2017 31.12.2024 796.473 796.473 1,3% 250.000 100.000 316.668 119.666 0
PVProračunski viri 250.000 100.000 316.668 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 100.000 316.668 0 0
PPUO Občine 0 0 0 119.666 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 0 0 0 119.666 0
(2431) 2431-18-0127 Križišče Urgenca v Trbovljah 23.06.2017 31.12.2024 2.352.851 2.352.851 2,1% 50.000 300.000 500.000 1.454.756 0
PVProračunski viri 50.000 300.000 500.000 402.438 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 300.000 500.000 402.438 0
PPUO Občine 0 0 0 1.052.318 0
7629 OBČINA TRBOVLJE 0 0 0 1.052.318 0
(2431) 2431-18-0152 Ureditev križiš ča v Ložnici 25.01.2018 31.12.2023 1.363.136 1.363.136 1,7% 741.882 500.000 93.331 0 0
PVProračunski viri 10.000 500.000 93.331 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 500.000 93.331 0 0
PPUO Občine 731.882 0 0 0 0
7613 OBČINA SLOVENSKA BISTRICA 731.882 0 0 0 0
Stran 107 od 197 v EUR
(2431) 2431-18-0163 Ureditev križiš ča Tepanje (obrtna cona) 16.05.2018 31.12.2022 814.457 925.271 4,0% 758.715 10.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 10.000 0 0 0
PPUO Občine 458.715 0 0 0 0
7614 OBČINA SLOVENSKE KONJICE 458.715 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0164 Križ. Ljubljanska in Cesta 2 grupe v I. Gorici  16.05.2018 31.12.2023 520.464 520.463 0,6% 10.000 469.526 38.452 0 0
PVProračunski viri 10.000 469.526 38.452 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 469.526 38.452 0 0
(2431) 2431-18-0165 Ureditev križiš č Spodnje Ho če  16.05.2018 31.12.2023 574.266 574.265 2,4% 20.000 492.277 48.048 0 0
PVProračunski viri 20.000 492.277 48.048 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 492.277 48.048 0 0
(2431) 2431-19-0031 Ureditev križiš ča v Brestanici  14.12.2018 31.12.2022 518.697 518.697 1,4% 100.000 406.086 0 0 0
PVProračunski viri 100.000 406.086 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 406.086 0 0 0
(2431) 2431-19-0036 Ureditev križiš ča Sebeborci 13.12.2018 31.12.2022 816.526 816.526 0,2% 100.000 715.035 0 0 0
PVProračunski viri 100.000 518.517 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 518.517 0 0 0
PPUO Občine 0 196.518 0 0 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 0 196.518 0 0 0
(2431) 2431-19-0042 Ureditev križiš ča Podgrad 14.12.2018 31.12.2024 947.453 947.453 0,8% 50.000 250.000 500.000 144.759 0
PVProračunski viri 50.000 250.000 500.000 144.759 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 250.000 500.000 144.759 0
(2431) 2431-19-0045 Ureditev križiš ča v Parižljah za Polj če 06.02.2019 31.12.2029 938.879 938.879 0,1% 50.000 50.000 0 0 838.879
PVProračunski viri 50.000 50.000 0 0 638.209
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 0 0 638.209
(2431) 2431-19-0050 Ureditev križiš ča v Zg. Koreni 14.11.2018 31.12.2022 493.811 602.184 1,6% 331.879 150.000 0 0 0
PVProračunski viri 230.000 150.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 230.000 150.000 0 0 0
PPUO Občine 101.879 0 0 0 0
7525 OBČINA DUPLEK 101.879 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0051 Ureditev križiš ča Trnava 06.02.2019 31.12.2028 978.148 978.148 0,0% 15.000 30.000 0 0 933.148
PVProračunski viri 15.000 30.000 0 0 722.597
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.000 30.000 0 0 722.597
(2431) 2431-19-0054 Ureditev križiš ča Preserje 06.02.2019 31.12.2036 1.038.237 1.038.237 0,0% 10.000 50.000 0 0 978.237
PVProračunski viri 10.000 50.000 0 0 746.448
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 50.000 0 0 746.448
(2431) 2431-19-0058 Ureditev križiš ča v Gradiš ču pri Materiji 14.12.2018 31.12.2023 830.413 830.413 0,6% 100.000 362.701 354.618 0 0
PVProračunski viri 100.000 200.000 354.618 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 200.000 354.618 0 0
PPUO Občine 0 162.701 0 0 0
7534 OBČINA HRPELJE - KOZINA 0 162.701 0 0 0
(2431) 2431-19-0065 Ureditev krožnega križiš ča Lipica pri Škofji Loki 06.02.2019 31.12.2024 1.247.767 1.247.767 0,0% 10.000 590.000 500.000 134.841 0
PVProračunski viri 10.000 590.000 500.000 134.841 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 590.000 500.000 134.841 0
(2431) 2431-19-0079 Ureditev križiš ča na obvoznici v Ajdovš čini 17.09.2018 31.12.2032 1.105.466 1.105.466 0,3% 35.000 35.000 0 0 1.017.503
PVProračunski viri 35.000 35.000 0 0 764.314
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 35.000 35.000 0 0 764.314
(2431) 2431-19-0081 Ureditev križiš ča v Gornji Radgoni 17.09.2018 31.12.2024 793.134 793.134 2,8% 10.000 10.000 278.128 469.426 0
PVProračunski viri 10.000 10.000 0 469.426 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 0 469.426 0
PPUO Občine 0 0 278.128 0 0
7528 OBČINA GORNJA RADGONA 0 0 278.128 0 0
(2431) 2431-19-0087 Ureditev križiš ča priključek AC Hrušica 18.09.2018 31.12.2023 1.074.986 1.074.986 0,8% 80.000 100.000 863.160 0 0
PVProračunski viri 80.000 100.000 385.979 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 80.000 100.000 385.979 0 0
PPUO Občine 0 0 477.181 0 0
7540 OBČINA JESENICE 0 0 477.181 0 0
Stran 108 od 197 v EUR
(2431) 2431-19-0109 Rekonstrukcija križiš ča v Mozirju 26.04.2019 31.12.2021 517.688 619.714 68,1% 70.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 70.000 0 0 0 0
(2431) 2431-19-0113 Rekonstrukcija križiš ča Škofije 14.05.2019 31.12.2022 549.938 549.938 0,3% 10.000 528.504 0 0 0
PVProračunski viri 10.000 341.349 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 341.349 0 0 0
PPUO Občine 0 187.155 0 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 0 187.155 0 0 0
(2431) 2431-20-0002 Ureditev križiš ča Šalinci 14.11.2018 31.12.2022 485.975 486.278 0,8% 10.000 471.586 0 0 0
PVProračunski viri 10.000 471.586 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 471.586 0 0 0
(2431) 2431-20-0004 Ureditev križiš ča Radomerje 14.12.2018 31.12.2023 520.831 520.831 0,0% 100.000 354.334 66.497 0 0
PVProračunski viri 100.000 354.334 66.497 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 354.334 66.497 0 0
(2431) 2431-20-0005 Rekonstrukcija križiš ča pod Jožefom 13.12.2018 31.12.2022 478.971 535.401 0,0% 428.971 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 428.971 50.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 428.971 50.000 0 0 0
(2431) 2431-20-0010 Ureditev krožiš ča Krka - tabletka 08.08.2019 31.12.2022 1.300.077 1.300.077 0,7% 898.314 389.831 0 0 0
PVProračunski viri 700.000 389.831 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 700.000 389.831 0 0 0
PPUO Občine 198.314 0 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 198.314 0 0 0 0
2415-11-S011 Sanaci je voziščnih konstrukci j 34.843.553 8.589.506 13.695.757 13.290.243 76.283.179
(2431) 2415-00-0060 PREP G1-2 Spuhlja-Ormož 09.10.2002 31.12.2021 1.608.336 1.608.336 77,7% 224.006 0 0 0 0
PVProračunski viri 224.006 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 224.006 0 0 0 0
(2431) 2415-00-0083 PREP Hrib-Trava 17.07.2000 31.12.2021 1.459.536 1.497.300 98,9% 8.855 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.855 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 8.855 0 0 0 0
(2431) 2415-00-0103 PREP Ravne-Dravograd 02.09.2002 31.12.2023 1.866.823 1.866.823 55,3% 70.000 250.000 486.949 0 0
PVProračunski viri 70.000 250.000 486.949 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 70.000 250.000 486.949 0 0
(2431) 2415-00-0107 PREP Novaki-Cerkno 30.06.2000 31.12.2024 1.412.205 1.412.205 53,4% 50.000 150.000 250.000 201.323 0
PVProračunski viri 50.000 150.000 250.000 201.323 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 250.000 201.323 0
(2431) 2415-01-0071 PREP Zagradec-Žužemberk 15.05.2002 31.12.2024 3.734.430 3.734.430 56,9% 500.000 168.455 593.542 340.788 0
PVProračunski viri 500.000 100.000 593.542 340.788 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 100.000 593.542 340.788 0
PPUO Občine 0 68.455 0 0 0
7691 OBČINA ŽUŽEMBERK 0 68.455 0 0 0
(2431) 2415-04-0004 PREP Kubed - So čerga 01.06.2004 31.12.2026 1.887.115 1.887.115 53,4% 0 0 173.760 0 702.224
PVProračunski viri 0 0 0 0 702.224
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 702.224
PPUO Občine 0 0 173.760 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 0 0 173.760 0 0
(2431) 2415-04-0021 OBNO MB (Ptujska cesta) 10.12.2003 31.12.2021 5.010.736 6.092.119 90,0% 500.000 0 0 0 0
(2431) 2415-06-0036 PREP Mozirje - Gorenje 18.04.2006 31.12.2023 2.279.584 2.279.584 75,6% 250.000 100.000 205.915 0 0
PVProračunski viri 250.000 100.000 205.915 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 100.000 205.915 0 0
(2431) 2415-06-0040 OBNO Polj čane-Majšperk 24.05.2006 31.12.2026 3.150.017 3.150.017 38,7% 0 0 0 690.303 1.237.507
PVProračunski viri 0 0 0 500.000 1.237.507
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 500.000 1.237.507
PPUO Občine 0 0 0 190.303 0
7697 OBČINA MAKOLE 0 0 0 190.303 0
(2431) 2415-06-0048 PREP Pavlovci-Miklavž pri Ormožu Presika 01.01.2007 31.12.2026 2.245.713 2.245.713 32,7% 0 0 0 150.000 1.361.197
PVProračunski viri 0 0 0 150.000 1.361.197
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 150.000 1.361.197
(2431) 2415-06-0094 PREP Sl.Bistrica-Hajdina 01.03.2006 31.12.2029 5.834.383 5.834.384 26,6% 500.000 500.000 500.000 500.000 2.277.842
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 500.000 2.277.842
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 500.000 2.277.842
Stran 109 od 197 v EUR
(2431) 2415-07-0010 PREP Sp.Selnica-Duh na Ostrem vrhu 16.08.2006 31.12.2023 625.938 625.938 60,8% 30.000 50.000 146.454 0 0
PVProračunski viri 30.000 50.000 146.454 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 50.000 146.454 0 0
(2431) 2415-07-0077 OBNO Petrina-Osilnica 16.08.2006 31.12.2023 1.673.232 1.673.232 62,5% 80.000 200.000 345.804 0 0
PVProračunski viri 80.000 200.000 345.804 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 80.000 200.000 345.804 0 0
(2431) 2415-07-0083 OBNO Bovec - Predel 10.10.2006 31.12.2021 2.422.740 2.036.350 99,1% 15.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.000 0 0 0 0
(2431) 2415-07-0093 OBNO Šoštanj - Zavodnje 10.10.2006 31.12.2024 4.173.671 4.173.670 61,6% 300.000 15.000 639.095 602.788 0
PVProračunski viri 300.000 15.000 500.000 602.788 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 15.000 500.000 602.788 0
PPUO Občine 0 0 139.095 0 0
7626 OBČINA ŠOŠTANJ 0 0 139.095 0 0
(2431) 2415-08-0051 PREP Borl - MP Meje 10.08.2007 31.12.2030 6.675.001 6.675.000 10,9% 30.000 150.000 300.000 500.000 4.937.289
PVProračunski viri 30.000 150.000 300.000 500.000 4.937.289
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 150.000 300.000 500.000 4.937.289
(2431) 2415-08-0053 OBNO Črna - Šentvid 10.08.2007 31.12.2025 1.675.645 1.675.645 3,7% 30.000 30.000 675.773 358.021 500.000
PVProračunski viri 30.000 30.000 675.773 301.096 500.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 30.000 675.773 301.096 500.000
PPUO Občine 0 0 0 56.925 0
7515 OBČINA ČRNA NA KOROŠKEM 0 0 0 56.925 0
(2431) 2415-08-0166 PREP Razdrto - Podnanos 16.10.2007 31.12.2026 7.293.436 7.293.436 26,9% 1.200.000 450.000 750.000 1.523.276 1.475.083
PVProračunski viri 1.200.000 450.000 750.000 750.000 1.475.083
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.200.000 450.000 750.000 750.000 1.475.083
PPUO Občine 0 0 0 773.276 0
7636 OBČINA VIPAVA 0 0 0 773.276 0
(2431) 2415-08-0173 PREP Bovec - Trenta 10.10.2007 31.12.2024 3.569.008 3.890.662 8,3% 0 1.067.806 1.122.136 1.082.686 0
PVProračunski viri 0 1.067.806 1.122.136 1.082.686 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 1.067.806 1.122.136 1.082.686 0
(2431) 2415-10-0018 PREP Metlika - Črnomelj 14.08.2009 31.12.2026 3.014.500 3.014.500 81,4% 494.552 0 0 0 60.412
PVProračunski viri 494.552 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 494.552 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0046 PREP Komen - Branik 26.11.2009 31.12.2025 859.200 859.200 37,5% 0 0 0 0 536.296
PVProračunski viri 0 0 0 0 536.296
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 536.296
(2431) 2415-10-0048 PREP Opatje selo-Komen-Miren-Kostanjevica 14.08.2009 31.12.2022 1.125.075 1.125.075 64,3% 300.000 72.850 0 0 0
PVProračunski viri 300.000 72.850 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 72.850 0 0 0
(2431) 2415-10-0054 OBNO Solkan- Čepovan 04.01.2010 31.12.2026 1.790.522 1.790.522 10,1% 35.000 35.000 100.000 300.000 1.139.755
PVProračunski viri 35.000 35.000 100.000 300.000 1.139.755
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 35.000 35.000 100.000 300.000 1.139.755
(2431) 2415-10-0059 PREP Dutovlje-Repentabor 14.08.2009 31.12.2023 414.500 414.500 0,7% 35.000 35.000 341.753 0 0
PVProračunski viri 35.000 35.000 341.753 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 35.000 35.000 341.753 0 0
(2431) 2415-10-0060 PREP Sežana-Senože če (Dane) 26.11.2009 31.12.2024 505.080 505.080 8,2% 35.000 48.353 200.000 173.702 0
PVProračunski viri 35.000 48.353 200.000 173.702 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 35.000 48.353 200.000 173.702 0
(2431) 2415-10-0061 PREP Lipica-Diva ča (Lokev) 14.08.2009 31.12.2025 1.657.400 1.657.400 0,6% 75.000 100.000 400.000 872.488 181.756
PVProračunski viri 75.000 100.000 400.000 600.078 181.756
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 75.000 100.000 400.000 600.078 181.756
PPUO Občine 0 0 0 272.410 0
7611 OBČINA SEŽANA 0 0 0 272.410 0
(2431) 2415-10-0068 PREP Žiri-Logatec 30.11.2009 31.12.2026 2.992.459 2.992.459 48,1% 0 0 0 0 1.528.348
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.528.348
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.528.348
(2431) 2415-10-0085 PREP Regionalna cesta R3-715: ureditev Gorica 14.08.2009 31.12.2023 3.798.168 3.798.168 17,3% 557.587 1.320.881 1.337.131 0 0
PVProračunski viri 557.587 1.160.667 1.179.772 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 557.587 1.160.667 1.179.772 0 0
PPUO Občine 0 160.214 157.359 0 0
7597 OBČINA PUCONCI 0 160.214 157.359 0 0
Stran 110 od 197 v EUR
(2431) 2415-10-0110 OBNO R3-642/1360: obnova Ig-Ljubljana 26.11.2009 31.12.2027 570.700 570.700 0,2% 0 0 0 0 569.355
PVProračunski viri 0 0 0 0 569.355
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 569.355
(2431) 2415-10-0115 PREP R3-654/3611 Štalcerji-Ko čevska Reka 14.08.2009 31.12.2027 246.096 246.096 0,2% 0 0 0 0 241.641
PVProračunski viri 0 0 0 0 241.641
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 241.641
(2431) 2415-10-0162 OBNO Hrušica-Javornik 14.08.2009 31.12.2025 3.152.500 3.152.501 42,3% 250.000 50.000 500.000 694.868 240.000
PVProračunski viri 250.000 50.000 500.000 694.868 240.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 50.000 500.000 694.868 240.000
(2431) 2415-10-0164 OBNO R2-423 Bistrica ob Sotli- Črnolica 14.08.2009 31.12.2028 9.605.000 9.605.000 1,3% 50.000 100.000 300.000 500.000 8.509.967
PVProračunski viri 50.000 100.000 300.000 500.000 8.509.967
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 100.000 300.000 500.000 8.509.967
(2431) 2415-10-0169 OBNO R1-201 in R1-202: Hrušica-Rate če-Planica 14.08.2009 31.12.2028 10.182.399 10.182.399 0,7% 500.000 350.000 500.000 1.000.000 7.758.967
PVProračunski viri 500.000 350.000 500.000 1.000.000 7.758.967
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 350.000 500.000 1.000.000 7.758.967
(2431) 2415-10-0170 OBNO R3-681 Laško-Breze-Šentjur: obnova 14.08.2009 31.12.2032 21.480.000 21.480.000 2,7% 50.000 100.000 300.000 500.000 19.919.325
PVProračunski viri 50.000 100.000 300.000 500.000 19.919.325
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 100.000 300.000 500.000 19.919.325
(2431) 2415-10-0190 OBNO R3-700 Slovenske Konjice-Oplotnica 14.08.2009 31.12.2027 3.493.000 3.493.000 0,8% 20.000 100.000 300.000 500.000 2.541.438
PVProračunski viri 20.000 100.000 300.000 500.000 2.541.438
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 100.000 300.000 500.000 2.541.438
(2431) 2415-10-0199 OBNO Zre če (terme)-Rogla 14.08.2009 31.12.2027 3.405.001 3.405.000 1,9% 50.000 150.000 300.000 500.000 2.334.183
PVProračunski viri 50.000 150.000 300.000 500.000 2.334.183
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 300.000 500.000 2.334.183
(2431) 2415-10-0212 PREP R3-614/1046 Bazara-Miren 14.08.2009 31.12.2023 215.370 215.370 9,2% 30.000 30.000 135.239 0 0
PVProračunski viri 30.000 30.000 135.239 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 30.000 135.239 0 0
(2431) 2415-11-0024 Odprava škode na cestni infras. zaradi poplav 11.11.2010 31.12.2029 15.591.198 15.741.635 58,6% 2.000.000 0 0 0 2.067.262
PVProračunski viri 2.000.000 0 0 0 2.067.262
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.000.000 0 0 0 2.067.262
(2431) 2415-98-0846 PREP RT-932 cesta na Kope 23.08.2000 31.12.2021 11.262.275 13.338.983 33,5% 7.500.000 0 0 0 0
PPUO Občine 7.500.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 7.500.000 0 0 0 0
(2431) 2415-98-0851 OBNO Cankova-Kuzma 04.03.2000 31.12.2026 6.014.802 6.014.803 49,3% 30.000 1.116.161 300.000 500.000 1.099.460
PVProračunski viri 30.000 30.000 0 500.000 1.099.460
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 30.000 0 500.000 1.099.460
PPUO Občine 0 1.086.161 300.000 0 0
7605 OBČINA ROGAŠOVCI 0 1.086.161 300.000 0 0
(2431) 2415-99-0163 OBNO Nova Cerkev-Vitanje 13.12.2000 31.12.2026 5.776.306 5.776.306 58,5% 20.000 100.000 642.206 500.000 1.103.666
PVProračunski viri 20.000 100.000 150.000 500.000 1.103.666
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 100.000 150.000 500.000 1.103.666
PPUO Občine 0 0 492.206 0 0
7637 OBČINA VITANJE 0 0 492.206 0 0
(2431) 2431-17-0018 Obnova voziš č državnih cest 13.07.2016 31.12.2021 142.103.656 120.000.000 68,2% 17.273.553 0 0 0 0
PVProračunski viri 17.273.553 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 17.273.553 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0049 Obnova ceste Veržej - Križevci 13.07.2016 31.12.2029 2.053.516 2.053.516 0,8% 0 0 0 0 2.034.540
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.522.540
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.522.540
(2431) 2431-17-0063 Odprava napak po izteku garancijske dobe 13.07.2016 31.12.2033 1.500.000 1.500.000 6,1% 150.000 150.000 100.000 100.000 840.401
PVProračunski viri 150.000 150.000 100.000 100.000 840.401
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 150.000 100.000 100.000 840.401
(2431) 2431-18-0048 Obnova ceste Podsreda-Brestanica 11.04.2017 31.12.2025 904.066 904.066 4,8% 50.000 50.000 100.000 400.000 259.751
PVProračunski viri 50.000 50.000 100.000 400.000 259.751
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 100.000 400.000 259.751
(2431) 2431-18-0049 Obnova ceste Kranjska Gora-Vrši č (Ruska cesta) 11.04.2017 31.12.2027 3.637.868 3.637.868 0,6% 50.000 50.000 150.000 300.000 3.064.566
PVProračunski viri 50.000 50.000 150.000 300.000 3.064.566
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 150.000 300.000 3.064.566
(2431) 2431-18-0126 Sanacije voziš č po izgradnji GJI 20.07.2017 31.12.2028 10.444.466 10.444.466 0,0% 1.500.000 1.500.000 1.500.000 500.000 5.441.980
PVProračunski viri 1.500.000 1.500.000 1.500.000 500.000 5.441.980
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.500.000 1.500.000 1.500.000 500.000 5.441.980
Stran 111 od 197 v EUR
2415-11-S012 Ureditve cest skozi nasel ja 49.489.998 42.551.079 57.212.939 59.388.385 202.079.005
(2431) 2415-00-0003 URED Vipava 10.08.2001 31.12.2021 1.717.074 1.614.214 88,4% 125.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 125.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 125.000 0 0 0 0
(2431) 2415-02-0037 URED Gibina-Razkrižje-Stro čja vas 21.12.2001 31.12.2025 2.396.722 2.396.722 57,0% 50.000 30.000 535.247 300.000 113.832
PVProračunski viri 50.000 30.000 500.000 300.000 113.832
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 30.000 500.000 300.000 113.832
PPUO Občine 0 0 35.247 0 0
7675 OBČINA RAZKRIŽJE 0 0 35.247 0 0
(2431) 2415-02-0039 URED Šmarjeta - Frankolovo 04.10.2002 31.12.2026 9.535.819 9.535.819 37,6% 1.294.603 1.056.898 500.000 1.000.000 1.504.079
PVProračunski viri 300.000 20.000 500.000 1.000.000 1.504.079
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 20.000 500.000 1.000.000 1.504.079
PPUO Občine 994.603 1.036.898 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 994.603 1.036.898 0 0 0
(2431) 2415-03-0013 URED Videm pri Ljubljani 30.01.2003 31.12.2023 1.476.699 1.476.699 12,1% 600.000 200.000 484.991 0 0
PVProračunski viri 600.000 200.000 484.991 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 600.000 200.000 484.991 0 0
(2431) 2415-03-0030 URED Destrnik 04.03.2004 31.12.2025 5.343.318 5.343.318 65,6% 50.000 30.000 750.000 587.233 418.756
PVProračunski viri 50.000 30.000 750.000 530.594 418.756
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 30.000 750.000 530.594 418.756
PPUO Občine 0 0 0 56.639 0
7517 OBČINA DESTRNIK 0 0 0 56.639 0
(2431) 2415-04-0005 URED Belokranjska cesta v Novem mestu 01.06.2004 31.12.2025 3.919.772 3.919.772 65,5% 30.000 10.000 510.000 300.000 455.564
PVProračunski viri 30.000 10.000 50.000 300.000 455.564
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 10.000 50.000 300.000 455.564
PPUO Občine 0 0 460.000 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 0 460.000 0 0
(2431) 2415-04-0010 URED G1-5 Zidani most 04.10.2004 31.12.2028 7.828.283 7.828.283 37,2% 0 0 0 150.000 4.768.084
PVProračunski viri 0 0 0 150.000 4.768.084
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 150.000 4.768.084
(2431) 2415-04-0014 URED Podbrdo 05.12.2003 31.12.2022 7.233.032 6.210.269 62,5% 1.406.268 200.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.200.000 200.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.200.000 200.000 0 0 0
PPUO Občine 206.268 0 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 206.268 0 0 0 0
(2431) 2415-04-0022 URED Velenje-Škale 04.03.2005 31.12.2024 3.132.740 3.132.740 34,3% 50.000 50.000 1.286.278 674.785 0
PVProračunski viri 50.000 50.000 750.000 674.785 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 750.000 674.785 0
PPUO Občine 0 0 536.278 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 0 0 536.278 0 0
(2431) 2415-06-0046 URED Češnjica - Rudno 01.03.2006 31.12.2025 4.670.651 4.670.651 40,9% 0 0 1.781.759 370.245 600.000
PVProračunski viri 0 0 0 370.245 600.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 370.245 600.000
PPUO Občine 0 0 1.781.759 0 0
7645 OBČINA ŽELEZNIKI 0 0 1.781.759 0 0
(2431) 2415-06-0082 URED Žirovnica - Begunje 01.03.2006 31.12.2023 3.680.310 3.672.844 54,3% 400.000 950.000 374.095 0 0
PVProračunski viri 400.000 300.000 62.202 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 400.000 300.000 62.202 0 0
PPUO Občine 0 650.000 311.893 0 0
7690 OBČINA ŽIROVNICA 0 650.000 311.893 0 0
(2431) 2415-07-0005 URED Ankaran - Lazaret 16.08.2006 31.12.2026 8.423.892 8.423.892 4,1% 150.000 900.000 2.000.000 3.512.112 1.521.863
PVProračunski viri 150.000 400.000 500.000 1.000.000 1.521.863
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 400.000 500.000 1.000.000 1.521.863
PPUO Občine 0 500.000 1.500.000 2.512.112 0
7722 OBČINA ANKARAN 0 500.000 1.500.000 2.512.112 0
(2431) 2415-08-0040 URED Gorenja vas (Bloki) 10.08.2007 31.12.2024 2.805.970 2.805.969 55,4% 125.000 250.000 676.241 160.148 0
PVProračunski viri 125.000 250.000 400.000 160.148 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 125.000 250.000 400.000 160.148 0
PPUO Občine 0 0 276.241 0 0
7526 OBČINA GORENJA VAS-POLJANE 0 0 276.241 0 0
(2431) 2415-08-0052 URED Cankova - MP Gerlinci (Korovci) 10.08.2007 31.12.2030 4.937.439 4.937.439 0,0% 5.000 5.000 15.000 660.494 4.245.737
PVProračunski viri 5.000 5.000 15.000 50.000 4.245.737
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 5.000 15.000 50.000 4.245.737
PPUO Občine 0 0 0 610.494 0
7651 OBČINA CANKOVA 0 0 0 610.494 0
Stran 112 od 197 v EUR
(2431) 2415-08-0058 URED Dravograd 10.08.2007 31.12.2021 1.708.561 2.014.570 61,8% 480.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 80.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0064 URED Zg. Kungota 10.08.2007 31.12.2027 7.009.550 7.004.692 25,5% 300.000 300.000 1.289.109 1.000.000 2.249.402
PVProračunski viri 300.000 300.000 500.000 1.000.000 2.249.402
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 300.000 500.000 1.000.000 2.249.402
PPUO Občine 0 0 789.109 0 0
7554 OBČINA KUNGOTA 0 0 789.109 0 0
(2431) 2415-08-0065 URED Pečke 10.08.2007 31.12.2021 2.217.691 2.045.343 84,7% 80.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0072 URED Podvelka (ureditev nivojskega križanja) 10.08.2007 31.12.2026 2.653.854 2.653.854 14,3% 350.000 20.000 100.000 300.000 1.490.086
PVProračunski viri 350.000 20.000 100.000 300.000 1.490.086
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 350.000 20.000 100.000 300.000 1.490.086
(2431) 2415-08-0076 URED Ptuj-Rogoznica (Nova vas) 10.08.2007 31.12.2026 4.838.165 4.838.165 9,2% 100.000 150.000 300.000 2.832.824 1.002.226
PVProračunski viri 100.000 150.000 300.000 800.000 1.002.226
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 150.000 300.000 800.000 1.002.226
PPUO Občine 0 0 0 2.032.824 0
7596 MESTNA OB ČINA PTUJ 0 0 0 2.032.824 0
(2431) 2415-08-0083 URED Sv. Ana 10.08.2007 31.12.2021 4.008.130 4.603.806 87,7% 472.857 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 0 0 0 0
PPUO Občine 467.857 0 0 0 0
7680 OBČINA SVETA ANA 467.857 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0085 URED Jamna 10.08.2007 31.12.2029 15.839.525 15.839.525 6,1% 300.000 100.000 750.000 4.081.424 9.574.333
PVProračunski viri 300.000 100.000 750.000 1.000.000 9.574.333
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 100.000 750.000 1.000.000 9.574.333
PPUO Občine 0 0 0 3.081.424 0
7616 OBČINA SVETI JURIJ OB Š ČAVNICI 0 0 0 3.081.424 0
(2431) 2415-08-0094 URED Smednik (Raka) 10.08.2007 31.12.2026 501.379 501.378 12,5% 0 0 0 0 437.725
PVProračunski viri 0 0 0 0 350.010
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 350.010
(2431) 2415-08-0110 URED Male Braslov če 10.08.2007 31.12.2021 1.352.179 1.636.723 87,4% 150.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0124 URED Rogatec-Dobovec 10.08.2007 31.12.2021 6.366.635 7.637.085 29,3% 4.500.000 0 0 0 0
PPUO Občine 4.500.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 4.500.000 0 0 0 0
(2431) 2415-08-0127 URED Šmartno (Drobni č) 10.08.2007 31.12.2025 2.126.770 2.126.771 3,6% 100.000 150.000 468.979 500.000 817.686
PVProračunski viri 100.000 150.000 300.000 500.000 817.686
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 150.000 300.000 500.000 817.686
PPUO Občine 0 0 168.979 0 0
7625 OBČINA ŠMARTNO OB PAKI 0 0 168.979 0 0
(2431) 2415-08-0169 URED Ureditev plo čnika MP - vas Bistrica ob Sotli 16.10.2007 31.12.2028 535.400 535.400 5,3% 0 0 0 0 506.931
PVProračunski viri 0 0 0 0 465.447
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 465.447
(2431) 2415-08-0181 URED Nemška vas - Prigorica (plo čnik) 16.10.2007 31.12.2024 1.383.066 1.383.066 0,3% 50.000 769.663 300.000 256.252 0
PVProračunski viri 50.000 150.000 300.000 256.252 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 300.000 256.252 0
PPUO Občine 0 619.663 0 0 0
7604 OBČINA RIBNICA 0 619.663 0 0 0
(2431) 2415-08-0182 URED Ribnica - Breg - Gri č 16.10.2007 31.12.2023 3.767.930 3.767.930 3,4% 50.000 1.028.892 2.557.146 0 0
PVProračunski viri 50.000 450.111 1.921.696 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 450.111 1.921.696 0 0
PPUO Občine 0 578.781 635.450 0 0
7604 OBČINA RIBNICA 0 578.781 635.450 0 0
(2431) 2415-08-0183 URED Breze - Žlebi č 16.10.2007 31.12.2028 171.185 171.185 7,6% 0 0 0 0 153.520
PVProračunski viri 0 0 0 0 65.137
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 65.137
Stran 113 od 197 v EUR
(2431) 2415-08-0189 PREP Žlebi č - Unec (Žimarice) 16.10.2007 31.12.2022 2.782.412 2.782.442 24,4% 1.272.681 820.082 0 0 0
PVProračunski viri 1.272.681 160.500 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.272.681 160.500 0 0 0
PPUO Občine 0 659.582 0 0 0
7678 OBČINA SODRAŽICA 0 659.582 0 0 0
(2431) 2415-08-0196 URED Rib čev Laz (Pod Skalco-Polje) 12.10.2007 31.12.2024 2.649.677 2.649.677 80,3% 30.000 30.000 50.000 403.153 0
PVProračunski viri 30.000 30.000 50.000 403.153 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 30.000 50.000 403.153 0
(2431) 2415-10-0036 URED Ureditev Rakek-železniška postaja 04.01.2010 31.12.2022 1.816.716 1.816.716 40,8% 35.540 1.039.962 0 0 0
PVProračunski viri 0 737.713 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 737.713 0 0 0
PPUO Občine 35.540 302.249 0 0 0
7512 OBČINA CERKNICA 35.540 302.249 0 0 0
(2431) 2415-10-0037 URED Ureditev ceste Suhi dol-Lu čine 04.01.2010 31.12.2023 2.092.004 2.092.003 49,3% 250.000 300.000 479.536 0 0
PVProračunski viri 250.000 300.000 339.272 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 250.000 300.000 339.272 0 0
PPUO Občine 0 0 140.264 0 0
7526 OBČINA GORENJA VAS-POLJANE 0 0 140.264 0 0
(2431) 2415-10-0050 URED Štanjel 14.08.2009 31.12.2021 1.038.414 1.253.900 83,8% 150.000 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0058 URED Skozi Bukovico 14.08.2009 31.12.2025 2.490.332 2.490.332 1,1% 200.000 200.000 500.000 1.385.264 173.578
PVProračunski viri 200.000 200.000 500.000 700.000 173.578
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 200.000 500.000 700.000 173.578
PPUO Občine 0 0 0 685.264 0
7700 OBČINA RENČE - VOGRSKO 0 0 0 685.264 0
(2431) 2415-10-0062 URED Ferneti či 14.08.2009 31.12.2028 2.284.500 2.284.500 0,0% 35.000 35.000 50.000 0 2.163.370
PVProračunski viri 35.000 35.000 50.000 0 2.163.370
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 35.000 35.000 50.000 0 2.163.370
(2431) 2415-10-0075 URED Regionalna cesta R2-443 Lendava-Pince 14.08.2009 31.12.2029 6.775.749 6.770.295 2,5% 100.000 0 0 750.000 5.762.057
PVProračunski viri 100.000 0 0 750.000 5.162.441
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 0 0 750.000 5.162.441
(2431) 2415-10-0079 URED R2-425: ureditev ceste skozi središ če Mežice 14.08.2009 31.12.2027 4.265.900 4.265.901 2,5% 300.000 800.000 895.000 702.086 1.451.177
PVProračunski viri 300.000 300.000 500.000 202.086 951.177
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 300.000 500.000 202.086 951.177
PPUO Občine 0 500.000 395.000 500.000 500.000
7573 OBČINA MEŽICA 0 500.000 395.000 500.000 500.000
(2431) 2415-10-0080 URED R3-698: ureditev Podjunske ceste 14.08.2009 31.12.2025 1.912.983 1.912.982 2,2% 200.000 100.000 732.780 500.000 334.720
PVProračunski viri 200.000 100.000 300.000 500.000 334.720
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 100.000 300.000 500.000 334.720
PPUO Občine 0 0 432.780 0 0
7573 OBČINA MEŽICA 0 0 432.780 0 0
(2431) 2415-10-0081 URED G1-1 med Miklavžem in Ptujem 14.08.2009 31.12.2026 6.509.500 6.509.500 17,1% 700.000 700.000 1.197.257 1.000.000 1.780.821
PVProračunski viri 700.000 700.000 1.000.000 1.000.000 1.780.821
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 700.000 700.000 1.000.000 1.000.000 1.780.821
PPUO Občine 0 0 197.257 0 0
7615 OBČINA STARŠE 0 0 197.257 0 0
(2431) 2415-10-0086 URED Regionalna cesta R1-232: ureditev Ma čkovci 13.10.2009 31.12.2023 581.982 581.982 1,5% 349.314 50.000 171.223 0 0
PVProračunski viri 50.000 50.000 171.223 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 171.223 0 0
PPUO Občine 299.314 0 0 0 0
7597 OBČINA PUCONCI 299.314 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0087 URED RT-349: Radenci 25.01.2010 31.12.2023 937.520 937.520 10,1% 700.000 86.346 47.670 0 0
PVProračunski viri 700.000 86.346 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 700.000 86.346 0 0 0
PPUO Občine 0 0 47.670 0 0
7600 OBČINA RADENCI 0 0 47.670 0 0
(2431) 2415-10-0092 URED G1-1: ureditev od Selnice do Janževe Gore 14.08.2009 31.12.2025 2.083.450 2.083.450 2,6% 70.000 30.000 500.000 754.675 673.502
PVProračunski viri 70.000 30.000 500.000 500.000 673.502
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 70.000 30.000 500.000 500.000 673.502
PPUO Občine 0 0 0 254.675 0
7677 OBČINA SELNICA OB DRAVI 0 0 0 254.675 0
Stran 114 od 197 v EUR
(2431) 2415-10-0094 URED Obrež-Loperšice 26.10.2009 31.12.2027 3.684.344 3.684.345 0,1% 120.000 50.000 150.000 1.040.500 2.316.520
PVProračunski viri 120.000 50.000 150.000 300.000 2.316.520
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 120.000 50.000 150.000 300.000 2.316.520
PPUO Občine 0 0 0 740.500 0
7587 OBČINA ORMOŽ 0 0 0 740.500 0
(2431) 2415-10-0098 URED R1-232: ureditev ceste skozi Šalovce 25.01.2010 31.12.2024 2.026.700 2.026.700 1,5% 500.000 500.000 837.530 158.380 0
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 158.380 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 158.380 0
PPUO Občine 0 0 337.530 0 0
7532 OBČINA ŠALOVCI 0 0 337.530 0 0
(2431) 2415-10-0100 URED Regionalna cesta R3-726 Turniš če 14.08.2009 31.12.2022 2.494.946 3.026.851 82,6% 410.692 20.000 0 0 0
PPUO Občine 110.692 0 0 0 0
7632 OBČINA TURNIŠ ČE 110.692 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0103 URED R3-676/2204 Arti če-Kapele 14.08.2009 31.12.2024 2.342.000 2.342.000 2,8% 300.000 768.507 700.000 505.505 0
PVProračunski viri 300.000 500.000 500.000 505.505 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 500.000 500.000 505.505 0
PPUO Občine 0 268.507 200.000 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 0 268.507 200.000 0 0
(2431) 2415-10-0104 URED R3-675/1207:ureditev ceste P odgračeno-Mokrice 14.08.2009 31.12.2023 1.939.500 1.939.500 6,5% 500.000 350.000 950.220 0 0
PVProračunski viri 500.000 350.000 737.478 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 350.000 737.478 0 0
PPUO Občine 0 0 212.742 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 0 0 212.742 0 0
(2431) 2415-10-0109 URED R1-221/1222: Dol pri Hrastniku 14.08.2009 31.12.2022 2.727.131 2.727.131 59,1% 400.000 86.895 0 0 0
PVProračunski viri 400.000 86.895 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 400.000 86.895 0 0 0
(2431) 2415-10-0111 URED R1-216/1367 in 1175: Krška vas in Gabrov čec 13.10.2009 31.12.2024 3.914.672 3.914.672 0,8% 700.502 938.771 1.236.657 990.970 0
PVProračunski viri 700.000 400.000 1.000.000 990.970 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 700.000 400.000 1.000.000 990.970 0
PPUO Občine 502 538.771 236.657 0 0
7538 OBČINA IVANČNA GORICA 502 538.771 236.657 0 0
(2431) 2415-10-0114 URED G2-106/0264: Ko čevje 02.07.2009 31.12.2021 1.304.058 1.579.111 61,2% 500.000 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0116 URED RT-917/3602: ureditev Roške ceste v Ko čevju 25.01.2010 31.12.2021 4.796.855 4.140.057 92,3% 2.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.000 0 0 0 0
(2431) 2415-10-0120 URED G2-108/1182:plo čniki in AP v Zg. in Sp.Hoti ču 30.11.2009 31.12.2025 2.374.240 2.374.240 2,9% 100.000 100.000 722.525 885.655 494.583
PVProračunski viri 100.000 100.000 500.000 635.655 494.583
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 100.000 500.000 635.655 494.583
PPUO Občine 0 0 222.525 250.000 0
7559 OBČINA LITIJA 0 0 222.525 250.000 0
(2431) 2415-10-0122 URED RT-921/4306: ureditev ceste skozi Va če 14.08.2009 31.12.2026 4.537.469 4.537.469 0,2% 150.000 150.000 887.408 500.000 2.835.296
PVProračunski viri 150.000 150.000 300.000 500.000 2.835.296
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 150.000 300.000 500.000 2.835.296
PPUO Občine 0 0 587.408 0 0
7559 OBČINA LITIJA 0 0 587.408 0 0
(2431) 2415-10-0124 URED R1-218/1212: ureditev ceste skozi Gradac 26.10.2009 31.12.2023 2.812.307 2.812.306 77,3% 5.000 100.000 529.610 0 0
PVProračunski viri 5.000 100.000 312.026 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 100.000 312.026 0 0
PPUO Občine 0 0 217.584 0 0
7572 OBČINA METLIKA 0 0 217.584 0 0
(2431) 2415-10-0125 URED R3-663/5401: ureditev Bušinja vas 26.05.2009 31.12.2025 553.531 553.531 2,1% 0 0 0 121.159 415.428
PVProračunski viri 0 0 0 50.000 415.428
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 50.000 415.428
PPUO Občine 0 0 0 71.159 0
7572 OBČINA METLIKA 0 0 0 71.159 0
(2431) 2415-10-0132 URED R2-419/1203: ureditev Straža in Vavta vas 26.11.2009 31.12.2024 2.646.677 2.646.676 6,8% 300.000 450.000 833.295 841.387 0
PVProračunski viri 300.000 450.000 533.295 462.793 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 450.000 533.295 462.793 0
PPUO Občine 0 0 300.000 378.594 0
7702 OBČINA STRAŽA 0 0 300.000 378.594 0
(2431) 2415-10-0160 URED Dobrna 14.08.2009 31.12.2021 1.663.632 1.860.001 37,6% 1.000.000 0 0 0 0
Stran 115 od 197 v EUR
(2431) 2415-10-0161 URED Spodnje Gorje 14.08.2009 31.12.2023 2.588.688 2.588.689 15,4% 450.000 729.586 978.535 0 0
PVProračunski viri 450.000 500.000 572.658 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 450.000 500.000 572.658 0 0
PPUO Občine 0 229.586 405.877 0 0
7706 OBČINA GORJE 0 229.586 405.877 0 0
(2431) 2415-10-0176 URED R2-411: Polica-Podtabor 14.08.2009 31.12.2026 2.438.001 2.438.001 0,2% 50.000 70.000 150.000 300.000 1.860.657
PVProračunski viri 50.000 70.000 150.000 300.000 1.534.957
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 70.000 150.000 300.000 1.534.957
(2431) 2415-10-0180 URED R3-695: plo čniki (Polzela-Šmartno ob Paki) 14.08.2009 31.12.2026 2.242.500 2.242.500 3,5% 25.000 50.000 150.000 300.000 1.631.527
PVProračunski viri 25.000 50.000 150.000 300.000 990.277
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 25.000 50.000 150.000 300.000 990.277
(2431) 2415-10-0181 URED R3-695: Polzela 14.08.2009 31.12.2027 1.158.000 1.158.000 0,1% 3.000 3.000 0 0 1.150.762
PVProračunski viri 3.000 3.000 0 0 828.562
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.000 3.000 0 0 828.562
(2431) 2415-10-0187 URED Ureditev ceste skozi Begunje 14.08.2009 31.12.2027 1.661.716 1.661.717 0,2% 1.000 10.000 0 0 1.647.276
PVProračunski viri 1.000 10.000 0 0 1.391.338
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.000 10.000 0 0 1.391.338
(2431) 2415-10-0188 URED Posavec (l=1,5 km) 14.08.2009 31.12.2024 537.150 537.151 10,9% 50.000 20.000 357.658 37.264 0
PVProračunski viri 50.000 20.000 300.000 37.264 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 20.000 300.000 37.264 0
PPUO Občine 0 0 57.658 0 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 0 0 57.658 0 0
(2431) 2415-10-0189 URED Podnart 14.08.2009 31.12.2024 1.476.981 1.476.982 6,8% 100.000 150.000 692.420 418.382 0
PVProračunski viri 100.000 150.000 300.000 418.382 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 150.000 300.000 418.382 0
PPUO Občine 0 0 392.420 0 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 0 0 392.420 0 0
(2431) 2415-10-0200 URED Zre če (Mavhar) 26.11.2009 31.12.2025 1.325.346 1.325.347 5,9% 50.000 100.000 300.000 658.829 136.461
PVProračunski viri 50.000 100.000 300.000 500.000 136.461
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 100.000 300.000 500.000 136.461
PPUO Občine 0 0 0 158.829 0
7644 OBČINA ZREČE 0 0 0 158.829 0
(2431) 2415-10-0202 URED Regionalna cesta R2-447: ureditev Žalec-Celje 14.08.2009 31.12.2026 2.406.500 2.406.500 0,8% 50.000 50.000 150.000 500.000 1.618.233
PVProračunski viri 50.000 50.000 150.000 500.000 1.618.233
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 150.000 500.000 1.618.233
(2431) 2415-11-0016 URED R2-448: Ukrepi na bivši H1 Pluska-Hrastje 19.08.2010 31.12.2026 8.200.000 8.200.000 7,8% 800.000 1.000.000 1.000.000 500.000 4.182.511
PVProračunski viri 800.000 1.000.000 1.000.000 500.000 2.401.625
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 800.000 1.000.000 1.000.000 500.000 2.401.625
(2431) 2415-95-0021 URED R3-710/1292 Sp.Duplek-Zg.Duplek-Dvorjane 10.07.2000 31.12.2027 11.251.546 11.244.521 63,0% 30.000 300.000 520.564 700.000 2.605.100
PVProračunski viri 30.000 100.000 150.000 300.000 2.605.100
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 100.000 150.000 300.000 2.605.100
PPUO Občine 0 200.000 370.564 400.000 0
7525 OBČINA DUPLEK 0 200.000 370.564 400.000 0
(2431) 2415-98-0496 URED Tacen-Šmartno 05.06.2001 31.12.2023 3.174.482 3.174.482 29,6% 700.000 986.627 545.923 0 0
PVProračunski viri 700.000 800.000 545.923 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 700.000 800.000 545.923 0 0
PPUO Občine 0 186.627 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 0 186.627 0 0 0
(2431) 2415-98-0555 URED Ureditev ceste skozi Gozd Martuljek 12.08.1998 31.12.2025 3.805.521 3.805.520 52,9% 10.000 528.894 0 500.000 752.521
PVProračunski viri 10.000 10.000 0 500.000 448.700
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 0 500.000 448.700
Stran 116 od 197 v EUR
PPUO Občine 0 518.894 0 0 303.821
7552 OBČINA KRANJSKA GORA 0 518.894 0 0 303.821
(2431) 2415-98-0561 URED R2-447/367 Šempeter v Savinjski dolini 11.12.1998 31.12.2025 4.198.957 4.198.957 53,0% 200.000 573.389 0 500.000 454.730
PVProračunski viri 200.000 50.000 0 500.000 454.730
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 50.000 0 500.000 454.730
PPUO Občine 0 523.389 0 0 0
7688 OBČINA ŽALEC 0 523.389 0 0 0
(2431) 2415-98-0565 URED Šaleška cesta v Velenju 12.12.2001 31.12.2023 5.272.748 5.272.748 70,0% 300.000 500.000 677.429 0 0
PVProračunski viri 300.000 500.000 535.498 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 500.000 535.498 0 0
PPUO Občine 0 0 141.931 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 0 0 141.931 0 0
(2431) 2415-98-0794 URED R1-226/1255 Ravne (kino) 15.03.2000 31.12.2025 2.091.490 2.091.490 24,3% 20.000 20.000 711.957 500.000 326.314
PVProračunski viri 20.000 20.000 50.000 500.000 326.314
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 20.000 50.000 500.000 326.314
PPUO Občine 0 0 661.957 0 0
7603 OBČINA RAVNE NA KOROŠKEM 0 0 661.957 0 0
(2431) 2415-99-0060 URED Rinaldo-Hrastnik 02.09.2001 31.12.2026 5.301.492 5.301.492 41,2% 500.000 500.000 500.000 733.816 884.988
PVProračunski viri 500.000 500.000 500.000 500.000 884.988
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 500.000 500.000 500.000 884.988
PPUO Občine 0 0 0 233.816 0
7533 OBČINA HRASTNIK 0 0 0 233.816 0
(2431) 2415-99-0149 URED Podgorje-Rogina 01.08.2002 31.12.2030 3.788.346 3.788.346 62,5% 40.000 40.000 0 0 1.326.990
PVProračunski viri 40.000 40.000 0 0 1.326.990
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 40.000 40.000 0 0 1.326.990
(2431) 2415-99-9003 URED Ureditev prehodov za pešce 15.06.1999 31.12.2021 5.218.382 4.370.033 97,8% 10.000 0 0 0 0
(2431) 2415-99-9004 URED Ureditve po čivališč 15.06.1999 31.12.2023 2.999.175 2.999.175 81,1% 200.000 340.786 16.508 0 0
PVProračunski viri 200.000 340.786 16.508 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 340.786 16.508 0 0
(2431) 2431-13-0009 Ureditev cest in kolesarskih poti v Grosuplju 13.09.2012 31.12.2025 6.227.617 6.227.617 3,3% 975.483 2.501.182 1.000.000 1.000.000 546.463
PVProračunski viri 926.700 1.000.000 1.000.000 1.000.000 546.463
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 926.700 1.000.000 1.000.000 1.000.000 546.463
PPUO Občine 48.783 1.501.182 0 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 48.783 1.501.182 0 0 0
(2431) 2431-13-0012 URED Loka - Ra čica 13.09.2012 31.12.2025 3.479.864 3.434.864 2,1% 100.000 200.000 1.702.203 1.000.000 283.832
PVProračunski viri 100.000 200.000 500.000 1.000.000 283.832
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 200.000 500.000 1.000.000 283.832
PPUO Občine 0 0 1.202.203 0 0
7610 OBČINA SEVNICA 0 0 1.202.203 0 0
(2431) 2431-17-0007 Ureditev skozi Begunje (Cerknica) 13.07.2016 31.12.2021 1.828.951 1.527.835 96,2% 451 0 0 0 0
PVProračunski viri 451 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 451 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0008 Ureditev Dobrovo - Neblo 13.07.2016 31.12.2025 4.653.324 4.653.324 17,7% 520.456 949.349 898.017 750.000 321.271
PVProračunski viri 500.000 250.000 500.000 750.000 321.271
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 250.000 500.000 750.000 321.271
PPUO Občine 20.456 699.349 398.017 0 0
7506 OBČINA BRDA 20.456 699.349 398.017 0 0
(2431) 2431-17-0010 Ureditev AC priklju ček - rondo Šentjernej 13.07.2016 31.12.2027 9.799.898 9.799.898 18,1% 1.000.000 500.000 1.904.569 500.000 3.948.494
PVProračunski viri 1.000.000 500.000 500.000 500.000 3.948.494
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.000.000 500.000 500.000 500.000 3.948.494
PPUO Občine 0 0 1.404.569 0 0
7621 OBČINA ŠKOCJAN 0 0 1.404.569 0 0
(2431) 2431-17-0013 Dobava in postavitev novih varnostnih ograj 13.07.2016 31.12.2022 4.200.000 4.200.000 61,8% 330.000 27.295 0 0 0
PVProračunski viri 330.000 27.295 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 330.000 27.295 0 0 0
(2431) 2431-17-0019 Ureditev skozi Selo R2-408/1375 13.07.2016 31.12.2021 880.855 1.055.048 76,0% 160.000 0 0 0 0
PPUO Občine 160.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 160.000 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0022 Ureditev Družinska vas 13.07.2016 31.12.2024 2.312.870 2.312.870 0,2% 800.000 400.000 750.000 353.453 0
PVProračunski viri 800.000 400.000 750.000 353.453 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 800.000 400.000 750.000 353.453 0
(2431) 2431-17-0050 Ureditev ceste Dobrovnik-Renkovci 13.07.2016 31.12.2028 2.191.146 2.191.146 0,0% 0 0 0 0 2.188.173
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.576.165
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.576.165
Stran 117 od 197 v EUR
(2431) 2431-17-0052 Ureditev Prevalje 13.07.2016 31.12.2027 4.616.227 4.616.227 4,6% 300.000 500.000 1.000.000 1.000.000 1.539.769
PVProračunski viri 300.000 500.000 1.000.000 1.000.000 415.096
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 500.000 1.000.000 1.000.000 415.096
(2431) 2431-17-0058 Ureditev Veliki Gaber 13.07.2016 31.12.2024 1.440.009 1.440.009 5,2% 400.000 100.000 500.000 336.876 0
PVProračunski viri 400.000 100.000 500.000 336.876 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 400.000 100.000 500.000 336.876 0
(2431) 2431-17-0062 Ureditev skozi Male čnik 13.07.2016 31.12.2025 1.387.384 1.387.384 10,5% 50.000 50.000 150.000 400.000 571.223
PVProračunski viri 50.000 50.000 150.000 400.000 571.223
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 150.000 400.000 571.223
(2431) 2431-17-0081 Ureditev Ankaranske vpadnice 01.09.2016 31.12.2026 2.626.059 2.626.059 0,1% 15.000 25.000 50.000 751.247 1.781.291
PVProračunski viri 15.000 25.000 50.000 150.000 1.281.291
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.000 25.000 50.000 150.000 1.281.291
PPUO Občine 0 0 0 601.247 500.000
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 0 0 0 601.247 500.000
(2431) 2431-17-0082 Ureditev skozi Kobarid - obvozna cesta 26.07.2016 31.12.2025 3.020.910 3.020.910 8,2% 200.000 300.000 500.000 1.000.000 740.399
PVProračunski viri 200.000 300.000 500.000 1.000.000 740.399
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 300.000 500.000 1.000.000 740.399
(2431) 2431-18-0004 Ureditev ceste skozi Brunšvik 20.03.2017 31.12.2025 2.182.174 2.182.174 1,4% 200.000 300.000 500.000 966.580 169.745
PVProračunski viri 200.000 300.000 500.000 500.000 169.745
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 300.000 500.000 500.000 169.745
PPUO Občine 0 0 0 466.580 0
7615 OBČINA STARŠE 0 0 0 466.580 0
(2431) 2431-18-0005 Ureditev ceste skozi Sveti Tomaž 20.03.2017 31.12.2025 1.921.218 1.921.218 0,6% 200.000 300.000 500.000 801.472 95.958
PVProračunski viri 200.000 300.000 500.000 500.000 95.958
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 300.000 500.000 500.000 95.958
PPUO Občine 0 0 0 301.472 0
7704 OBČINA SVETI TOMAŽ 0 0 0 301.472 0
(2431) 2431-18-0006 Ureditev Stoperce-Grdina 20.03.2017 31.12.2025 2.096.732 2.096.732 0,7% 200.000 300.000 500.000 866.809 201.926
PVProračunski viri 200.000 300.000 500.000 500.000 201.926
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 300.000 500.000 500.000 201.926
PPUO Občine 0 0 0 366.809 0
7568 OBČINA MAJŠPERK 0 0 0 366.809 0
(2431) 2431-18-0044 Ureditev ceste Sp. Pohanca-Brežice 12.05.2017 31.12.2025 2.294.199 2.294.199 0,1% 5.000 80.000 114.582 1.375.676 717.523
PVProračunski viri 5.000 80.000 114.582 1.000.000 717.523
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 80.000 114.582 1.000.000 717.523
PPUO Občine 0 0 0 375.676 0
7508 OBČINA BREŽICE 0 0 0 375.676 0
(2431) 2431-18-0045 Ureditev ceste skozi Skaru čno 12.05.2017 31.12.2023 5.608.488 5.608.488 9,8% 1.122.532 2.434.138 1.487.560 0 0
PVProračunski viri 455.126 1.234.625 876.325 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 455.126 1.234.625 876.325 0 0
PPUO Občine 667.406 1.199.513 611.235 0 0
7638 OBČINA VODICE 667.406 1.199.513 611.235 0 0
(2431) 2431-18-0046 Ureditev ceste Dekmanca 12.05.2017 31.12.2026 556.174 556.174 0,3% 2.000 2.000 0 0 548.124
PVProračunski viri 2.000 2.000 0 0 548.124
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.000 2.000 0 0 548.124
(2431) 2431-18-0047 Ureditev ceste skozi naselje Kamna Gorica 12.05.2017 31.12.2023 566.123 566.123 10,0% 10.000 50.000 441.976 0 0
PVProračunski viri 10.000 50.000 349.317 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 50.000 349.317 0 0
PPUO Občine 0 0 92.659 0 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 0 0 92.659 0 0
(2431) 2431-18-0053 Ureditev ceste Arclin-Ljube čna 12.05.2017 31.12.2025 2.985.687 2.985.687 2,4% 100.000 350.000 500.000 1.000.000 954.795
PVProračunski viri 100.000 350.000 500.000 1.000.000 87.543
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 350.000 500.000 1.000.000 87.543
(2431) 2431-18-0054 Ureditev ceste Bohinjska Bistrica-Polje 12.05.2017 31.12.2028 3.859.699 3.859.699 31,0% 10.000 50.000 0 0 2.600.981
PVProračunski viri 10.000 50.000 0 0 2.004.084
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 50.000 0 0 2.004.084
Stran 118 od 197 v EUR
(2431) 2431-18-0058 Ureditev ceste Velenje-Šoštanj 30.05.2017 31.12.2026 2.284.957 2.284.957 0,7% 50.000 50.000 150.000 300.000 1.717.335
PVProračunski viri 50.000 50.000 150.000 300.000 1.026.618
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 150.000 300.000 1.026.618
(2431) 2431-18-0059 Ureditev peš in kolesarske povezave Žalec-Šempeter 02.06.2017 31.12.2027 640.663 640.663 0,0% 2.000 2.000 0 0 636.410
PVProračunski viri 2.000 2.000 0 0 420.127
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.000 2.000 0 0 420.127
(2431) 2431-18-0064 Ureditev ceste Petanjci-Gederovci 18.05.2017 31.12.2026 4.397.990 4.502.198 13,8% 50.000 100.000 300.000 500.000 2.829.781
PVProračunski viri 50.000 100.000 300.000 500.000 1.548.387
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 100.000 300.000 500.000 1.548.387
(2431) 2431-18-0067 Ureditev ceste Berkovci-Kobilje 18.05.2017 31.12.2027 3.183.686 3.183.686 0,0% 50.000 20.000 50.000 150.000 2.911.105
PVProračunski viri 50.000 20.000 50.000 150.000 1.820.317
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 20.000 50.000 150.000 1.820.317
(2431) 2431-18-0071 Ureditev ceste Ru četna vas-Jugorje 23.05.2017 31.12.2023 1.015.342 1.015.342 6,3% 700.000 235.963 7.243 0 0
PVProračunski viri 700.000 120.000 7.243 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 700.000 120.000 7.243 0 0
PPUO Občine 0 115.963 0 0 0
7609 OBČINA SEMIČ 0 115.963 0 0 0
(2431) 2431-18-0072 Ureditev ceste Otiški vrh-Slovenj Gradec 30.05.2017 31.12.2027 6.167.025 6.167.025 2,7% 258.418 30.000 150.000 2.279.748 3.216.790
PVProračunski viri 258.418 30.000 150.000 500.000 3.216.790
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 258.418 30.000 150.000 500.000 3.216.790
PPUO Občine 0 0 0 1.779.748 0
7524 OBČINA DRAVOGRAD 0 0 0 1.067.849 0
7612 MESTNA OB ČINA SLOVENJ GRADEC 0 0 0 711.899 0
(2431) 2431-18-0075 Ureditev ceste Dole-Šentjur 25.05.2017 31.12.2025 3.074.910 3.074.910 0,2% 686.559 955.696 600.000 600.000 189.528
PVProračunski viri 500.000 600.000 600.000 600.000 189.528
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 600.000 600.000 600.000 189.528
PPUO Občine 186.559 355.696 0 0 0
7620 OBČINA ŠENTJUR 186.559 355.696 0 0 0
(2431) 2431-18-0082 Ureditev ceste Tihaboj-Mirna 31.07.2017 31.12.2026 1.735.554 1.735.554 0,3% 100.000 10.000 50.000 0 1.561.465
PVProračunski viri 100.000 10.000 50.000 0 1.196.595
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 10.000 50.000 0 1.196.595
(2431) 2431-18-0084 Ureditev ceste skozi Bir čno vas 05.06.2017 31.12.2023 2.439.394 2.439.394 0,0% 943.810 801.717 690.829 0 0
PVProračunski viri 600.000 450.000 690.829 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 600.000 450.000 690.829 0 0
PPUO Občine 343.810 351.717 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 343.810 351.717 0 0 0
(2431) 2431-18-0085 Ureditev ceste Soteska-Podturn 05.06.2017 31.12.2027 3.903.337 3.903.337 2,5% 20.000 50.000 150.000 500.000 3.074.327
PVProračunski viri 20.000 50.000 150.000 500.000 2.711.096
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 20.000 50.000 150.000 500.000 2.711.096
(2431) 2431-18-0086 Ureditev ceste Mla čevo-Rašica 13.06.2017 31.12.2025 538.532 538.532 0,7% 0 0 0 100.000 431.950
PVProračunski viri 0 0 0 100.000 193.662
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 100.000 193.662
(2431) 2431-18-0087 Ureditev ceste Kompolje-Pri Cerkvi-Struge 09.06.2017 31.12.2026 4.031.548 4.031.548 0,0% 100.000 30.000 50.000 150.000 3.698.004
PVProračunski viri 100.000 30.000 50.000 150.000 2.085.385
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 30.000 50.000 150.000 2.085.385
(2431) 2431-18-0090 Ureditev ceste Podpe č-Jezero 19.06.2017 31.12.2025 1.636.910 1.636.910 4,9% 400.000 250.000 50.000 150.000 709.812
PVProračunski viri 400.000 250.000 50.000 150.000 95.063
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 400.000 250.000 50.000 150.000 95.063
Stran 119 od 197 v EUR
(2431) 2431-18-0091 Ureditev ceste skozi Opatje selo 19.06.2017 31.12.2026 425.242 425.242 1,2% 300.000 72.774 0 0 48.060
PVProračunski viri 300.000 72.774 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 300.000 72.774 0 0 0
(2431) 2431-18-0093 Ureditev ceste skozi Markovš čino 19.06.2017 31.12.2021 1.473.265 1.400.151 84,0% 113.557 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.000 0 0 0 0
PPUO Občine 107.557 0 0 0 0
7534 OBČINA HRPELJE - KOZINA 107.557 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0094 Ureditev ceste skozi Breg pri Borovnici 19.06.2017 31.12.2029 2.049.026 2.049.026 0,0% 0 0 0 0 2.046.859
PVProračunski viri 0 0 0 0 1.225.960
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 0 0 0 1.225.960
(2431) 2431-18-0095 Ureditev ceste skozi Dutovlje 19.06.2017 31.12.2024 2.000.597 2.000.597 12,8% 200.000 150.000 50.000 1.329.499 0
PVProračunski viri 200.000 150.000 50.000 331.824 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 150.000 50.000 331.824 0
PPUO Občine 0 0 0 997.675 0
7611 OBČINA SEŽANA 0 0 0 997.675 0
(2431) 2431-18-0116 Ureditev ceste skozi Velike Brusnice 21.07.2017 31.12.2021 2.251.907 2.685.333 41,8% 100.000 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0117 Ureditev ceste skozi Markišavce 21.07.2017 31.12.2028 2.138.178 2.138.178 0,1% 3.000 50.000 0 50.000 2.030.931
PVProračunski viri 3.000 50.000 0 50.000 1.761.224
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.000 50.000 0 50.000 1.761.224
(2431) 2431-18-0128 Ureditev avtobusnih postajališ č 21.06.2017 31.12.2032 39.562.821 39.562.821 8,1% 700.000 1.000.000 1.000.000 1.000.000 32.257.859
PVProračunski viri 700.000 1.000.000 1.000.000 1.000.000 32.257.859
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 700.000 1.000.000 1.000.000 1.000.000 32.257.859
(2431) 2431-18-0142 Ureditev ceste Bukovžlak - Teharje 24.01.2018 31.12.2021 976.648 1.083.892 37,5% 582.086 0 0 0 0
PPUO Občine 282.086 0 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 282.086 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0144 Pločnik skozi Ropo čo, Pertočo in Večeslavce 24.01.2018 31.12.2021 1.363.897 1.584.430 21,8% 1.274.863 0 0 0 0
PVProračunski viri 700.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 700.000 0 0 0 0
PPUO Občine 574.863 0 0 0 0
7605 OBČINA ROGAŠOVCI 374.863 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0146 Ureditev ceste Škofja Loka - Jeprca skozi Godeši č 25.01.2018 31.12.2021 1.418.483 1.418.483 0,9% 1.390.446 0 0 0 0
PVProračunski viri 694.003 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 694.003 0 0 0 0
PPUO Občine 696.443 0 0 0 0
7622 OBČINA ŠKOFJA LOKA 696.443 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0147 Rekonstrukcija ceste Škofljica - Šmarje Sap 22.03.2018 31.12.2022 1.682.735 1.712.971 0,0% 1.527.763 150.000 0 0 0
PVProračunski viri 800.000 150.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 800.000 150.000 0 0 0
PPUO Občine 727.763 0 0 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 327.763 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0148 Ureditev ceste skozi Tupali če 24.01.2018 31.12.2022 1.919.917 2.116.935 2,4% 1.834.563 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 900.000 50.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 900.000 50.000 0 0 0
PPUO Občine 934.563 0 0 0 0
7595 OBČINA PREDDVOR 734.563 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0151 Ureditev ceste skozi Senožete 24.01.2018 31.12.2021 2.404.104 2.736.248 42,8% 2.000.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0166 Rekonstrukcija ceste v naselju Prekopa 16.05.2018 31.12.2021 453.480 520.464 0,4% 450.000 0 0 0 0
Stran 120 od 197 v EUR
PPUO Občine 380.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 380.000 0 0 0 0
(2431) 2431-18-0169 Ureditev ceste Grosuplje-Spodnje Blato 17.05.2018 31.12.2024 1.279.356 1.279.356 0,0% 0 50.000 366.705 861.657 0
PVProračunski viri 0 50.000 150.000 861.657 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 50.000 150.000 861.657 0
PPUO Občine 0 0 216.705 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 0 0 216.705 0 0
(2431) 2431-19-0003 Ureditev Livold 28.12.2018 31.12.2025 1.901.639 1.901.639 0,8% 373.982 416.231 300.000 500.000 235.320
PVProračunski viri 50.000 150.000 300.000 500.000 235.320
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 300.000 500.000 235.320
PPUO Občine 323.982 266.231 0 0 0
7547 OBČINA KOČEVJE 323.982 266.231 0 0 0
(2431) 2431-19-0035 Ureditev ceste skozi Cerkno 29.10.2018 31.12.2026 2.228.261 2.228.261 0,2% 50.000 150.000 300.000 500.000 1.223.740
PVProračunski viri 50.000 150.000 300.000 500.000 767.854
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 150.000 300.000 500.000 767.854
(2431) 2431-19-0040 Ureditev ceste skozi Šentjakob 13.12.2018 31.12.2023 1.230.704 1.230.704 0,0% 30.000 878.745 320.468 0 0
PVProračunski viri 30.000 400.000 320.468 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 30.000 400.000 320.468 0 0
PPUO Občine 0 478.745 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 0 478.745 0 0 0
(2431) 2431-19-0046 Ureditev ceste skozi Lemerje 16.01.2019 31.12.2036 10.480.130 10.480.130 0,0% 100.000 50.000 0 0 10.328.462
PVProračunski viri 100.000 50.000 0 0 7.267.370
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 50.000 0 0 7.267.370
(2431) 2431-19-0047 Ureditev ceste s kolesarsko potjo Brežice-Dobova 17.01.2019 31.12.2026 8.239.873 8.239.873 0,0% 486.000 841.098 1.000.553 1.611.927 4.300.295
PVProračunski viri 400.000 500.000 834.216 1.600.000 4.288.368
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 400.000 500.000 834.216 1.600.000 4.288.368
PPUO Občine 86.000 341.098 166.337 11.927 11.927
7508 OBČINA BREŽICE 86.000 341.098 166.337 11.927 11.927
(2431) 2431-19-0056 Ureditev ceste skozi Ptujsko Goro 06.02.2019 31.12.2023 1.423.406 1.423.406 0,1% 100.000 200.000 1.115.004 0 0
PVProračunski viri 100.000 200.000 440.442 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 200.000 440.442 0 0
PPUO Občine 0 0 674.562 0 0
7568 OBČINA MAJŠPERK 0 0 674.562 0 0
(2431) 2431-19-0057 Prestavitev ceste pod mostom čez Dobličico 14.12.2018 31.12.2029 429.679 429.679 0,0% 0 5.000 0 0 424.679
PVProračunski viri 0 5.000 0 0 295.777
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 0 5.000 0 0 295.777
(2431) 2431-19-0059 Ureditev ceste Hraš če in Smrekce 14.12.2018 31.12.2036 2.614.927 2.614.927 0,9% 100.000 100.000 0 0 2.391.464
PVProračunski viri 100.000 100.000 0 0 1.807.919
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 100.000 0 0 1.807.919
(2431) 2431-19-0061 Ureditev ceste in križiš ča v Ljutomeru 25.01.2019 31.12.2030 1.612.832 1.612.832 0,1% 70.000 30.000 0 0 1.511.164
PVProračunski viri 70.000 30.000 0 0 1.052.027
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 70.000 30.000 0 0 1.052.027
(2431) 2431-19-0066 Ureditev ceste in križiš ča Razkrižje 06.02.2019 31.12.2030 1.798.782 1.798.782 0,5% 78.799 30.000 0 0 1.681.524
PVProračunski viri 78.799 30.000 0 0 1.167.177
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 78.799 30.000 0 0 1.167.177
(2431) 2431-19-0067 Ureditev ceste skozi Zre če z ureditvijo križiš č 17.01.2019 31.12.2030 1.650.759 1.650.759 0,0% 10.000 10.000 0 0 1.630.759
PVProračunski viri 10.000 10.000 0 0 1.205.697
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 0 0 1.205.697
(2431) 2431-19-0069 Ureditev ceste skozi Stranice 19.12.2018 31.12.2031 1.349.899 1.349.899 0,0% 10.000 10.000 0 0 1.329.899
PVProračunski viri 10.000 10.000 0 0 990.110
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 0 0 990.110
Stran 121 od 197 v EUR
(2431) 2431-19-0082 Ureditev ceste skozi Kostanjevico in Vojš čico 18.09.2018 31.12.2026 1.465.693 1.465.693 0,2% 50.000 50.000 0 471.329 889.956
PVProračunski viri 50.000 50.000 0 150.000 889.956
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 0 150.000 889.956
PPUO Občine 0 0 0 321.329 0
7574 OBČINA MIREN - KOSTANJEVICA 0 0 0 321.329 0
(2431) 2431-19-0083 Ureditev ceste skozi Ig 17.09.2018 31.12.2022 723.725 723.725 0,0% 100.000 607.816 0 0 0
PVProračunski viri 100.000 435.384 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 435.384 0 0 0
PPUO Občine 0 172.432 0 0 0
7691 OBČINA ŽUŽEMBERK 0 172.432 0 0 0
(2431) 2431-19-0084 Ureditev cest v Velenju 18.09.2018 31.12.2037 10.036.878 10.036.878 0,0% 10.000 10.000 0 0 10.016.878
PVProračunski viri 10.000 10.000 0 0 7.510.380
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 0 0 7.510.380
(2431) 2431-19-0089 Ureditev ceste v naselju Sp. Kanomlja 03.10.2018 31.12.2023 666.232 666.232 0,2% 75.000 75.000 512.982 0 0
PVProračunski viri 75.000 75.000 512.982 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 75.000 75.000 512.982 0 0
(2431) 2431-19-0090 Ureditev ceste Pe čnik (Marof) - Žiri 14.09.2018 31.12.2024 1.332.088 1.332.088 0,4% 100.000 250.000 737.163 207.170 0
PVProračunski viri 100.000 250.000 400.000 207.170 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 250.000 400.000 207.170 0
PPUO Občine 0 0 337.163 0 0
7646 OBČINA ŽIRI 0 0 337.163 0 0
(2431) 2431-19-0097 Ureditev Ljubljanske ceste v Domžalah 10.11.2018 31.12.2037 6.436.065 6.436.065 0,0% 350.000 0 0 0 6.086.065
PVProračunski viri 350.000 0 0 0 4.155.845
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 350.000 0 0 0 4.155.845
(2431) 2431-19-0098 Ureditev ceste skozi Srebrni če 19.10.2018 31.12.2023 1.340.444 1.340.444 0,0% 350.000 819.450 170.994 0 0
PVProračunski viri 350.000 300.000 170.994 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 350.000 300.000 170.994 0 0
PPUO Občine 0 519.450 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 0 519.450 0 0 0
(2431) 2431-19-0100 Ureditev cest v Kranju 06.02.2019 31.12.2037 9.343.328 9.343.328 0,0% 10.000 10.000 0 0 9.323.328
PVProračunski viri 10.000 10.000 0 0 6.846.553
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 0 0 6.846.553
(2431) 2431-19-0107 Ureditev dveh glavnih cest na obmo čju Dravograda 01.03.2019 31.12.2037 5.962.512 5.962.512 0,0% 50.000 50.000 0 0 5.861.400
PVProračunski viri 50.000 50.000 0 0 3.980.642
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 50.000 50.000 0 0 3.980.642
(2431) 2431-20-0003 Ureditev ceste na vstopu v naselje Grosuplje 14.12.2018 31.12.2021 678.230 678.230 3,4% 523.057 0 0 0 0
PVProračunski viri 523.057 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 523.057 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0006 Ureditev ceste skozi Tomaj 08.08.2019 31.12.2025 1.210.051 1.210.051 0,1% 67.378 120.077 360.398 500.000 158.045
PVProračunski viri 35.000 75.000 150.000 500.000 158.045
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 35.000 75.000 150.000 500.000 158.045
PPUO Občine 32.378 45.077 210.398 0 0
7611 OBČINA SEŽANA 32.378 45.077 210.398 0 0
(2431) 2431-20-0020 Ukrepi za pove čanje prometne varnosti 22.08.2019 31.12.2024 8.053.391 8.074.272 19,2% 1.000.000 1.800.118 1.831.581 1.124.102 0
PVProračunski viri 1.000.000 1.509.894 1.537.189 564.780 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.000.000 1.509.894 1.537.189 564.780 0
PPUO Občine 0 290.224 294.392 559.322 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 0 97.463 0 0 0
7520 OBČINA DOBROVA-POLHOV GRADEC 0 0 97.393 0 0
7525 OBČINA DUPLEK 0 0 99.606 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 0 0 0 296.317 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 0 0 0 160.241 0
7575 OBČINA MISLINJA 0 0 97.393 0 0
7577 OBČINA MORAVSKE TOPLICE 0 97.464 0 0 0
7599 OBČINA RADEČE 0 95.297 0 0 0
7673 OBČINA PREBOLD 0 0 0 102.764 0
(2431) 2431-20-0033 Ureditev postajališ č in parkiriš č v TNP 15.06.2020 31.12.2025 5.325.361 5.325.361 0,0% 51.026 1.069.181 1.218.279 1.528.298 1.458.577
PVProračunski viri 3.698 942.136 1.084.460 1.510.221 972.140
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 3.698 942.136 1.084.460 1.510.221 972.140
Stran 122 od 197 v EUR
PPUO Občine 47.328 127.045 133.819 18.077 486.437
7552 OBČINA KRANJSKA GORA 47.328 127.045 133.819 18.077 486.437
(2431) 2431-20-0034 Ureditev ceste in kolesarske poti Lokavec 12.06.2020 31.12.2023 2.512.546 2.512.546 0,1% 618.312 1.612.951 281.283 0 0
PVProračunski viri 547.243 1.021.072 188.014 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 547.243 1.021.072 188.014 0 0
PPUO Občine 71.069 591.879 93.269 0 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 71.069 591.879 93.269 0 0
130203 Razvoj avtocestnega in cestnega omrežja 252.866.549 318.832.907 383.641.085 460.561.989 1.045.995.286
1541-15-S020 Vlaganje v vseevropsko prometno omrež je (TEN-T ) 1 1 1 0 0
 EP (1541) 1541-15-0019 Vlaganje v vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) 16.12.2014 31.12.2023 4 0,0% 1 1 1 0 0
2411-11-S001 Razvo j avtocest 252.666.548 318.632.906 383.441.084 460.361.989 1.045.795.286
(2430) 2411-94-0006 Nacionalni program izgradnje avtocest 27.07.1993 31.12.2027 8.253.551.030 7.066.935.776 87,0% 145.126.703 144.780.240 164.121.922 174.862.110 361.659.303
PVProračunski viri 4.753.545 6.177.366 5.752.892 8.862.110 7.659.303
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 4.753.545 6.177.366 5.752.892 8.862.110 7.659.303
SOVDrugi sovlagatelji 140.373.158 138.602.874 158.369.030 166.000.000 354.000.000
(2430) 2430-14-0006 Dograditev avtocestnega predora Karavanke 25.11.2013 31.12.2027 140.604.795 151.566.721 6,6% 22.380.000 19.950.500 23.311.100 34.689.047 22.898.560
PVProračunski viri 2.350.000 2.005.500 2.538.172 1.000.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 2.350.000 2.005.500 2.538.172 1.000.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 20.030.000 17.945.000 20.772.928 33.689.047 22.898.560
(2430) 2430-16-0001 Izgradnja AC odseka Draženci-MMP Gruškovje 23.02.2007 31.12.2024 137.415.576 140.959.969 98,4% 899.000 268.125 174.000 104.000 0
PVProračunski viri 190.000 200.000 100.000 30.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 190.000 200.000 100.000 30.000 0
SOVDrugi sovlagatelji 709.000 68.125 74.000 74.000 0
(2430) 2430-17-0017 Državna cesta Šentrupert - Velenje 30.03.2007 30.06.2026 394.777.721 394.777.721 4,0% 28.742.998 70.028.680 86.333.066 105.244.832 82.711.238
PVProračunski viri 7.285.003 2.638.040 410.000 75.000 75.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 7.285.003 2.638.040 410.000 75.000 75.000
SOVDrugi sovlagatelji 21.457.995 67.390.640 85.923.066 105.169.832 82.636.238
(2430) 2430-19-2602 Državna cesta Novo Mesto-Maline - 1. in 2. etapa 27.06.2008 31.12.2027 112.741.873 114.206.819 10,0% 21.558.635 31.223.000 31.130.000 15.320.000 445.185
PVProračunski viri 6.616.000 15.028.000 18.678.020 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 6.616.000 15.028.000 18.678.020 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 14.942.635 16.195.000 12.451.980 15.320.000 445.185
(2430) 2430-19-2603 Državna cesta Novo Mesto-Maline - 3. in 4. etapa 27.06.2008 31.12.2027 332.634.204 362.144.012 0,1% 9.700.000 23.919.000 26.220.000 46.000.000 225.581.000
PVProračunski viri 4.550.000 605.000 220.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 4.550.000 605.000 220.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 5.150.000 23.314.000 26.000.000 46.000.000 225.581.000
(2430) 2430-19-2604 Državna cesta Velenje-Slovenj Gradec 27.03.2007 31.12.2027 568.130.909 625.749.041 3,5% 24.259.212 28.463.361 52.150.996 84.142.000 352.500.000
PVProračunski viri 1.736.000 786.000 120.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.736.000 786.000 120.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 22.523.212 27.677.361 52.030.996 84.142.000 352.500.000
Ukrepi     200.000 200.000 200.000 200.000 200.000
(2430) 2430-20-0001 Urejanje in razvoj cest in cestnega prometa 01.01.2020 31.12.2025 1.060.000 0,2% 200.000 200.000 200.000 200.000 200.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 200.000 200.000 200.000 200.000 200.000
1303 Železniški promet in infrastruktura 719.960.060 665.365.547 797.711.865 480.457.215 1.166.298.406
130301 Urejanje sistema železniškega prometa 4.376.740 4.373.300 1.902.700 1.780.200 81.500
2430-13-S017 Urejanje sistema železniške ga prometa 2.143.940 1.902.000 1.902.700 1.780.200 81.500
 EP (2430) 2430-20-3326 Žičniške naprave za prevoz oseb 01.01.2021 31.12.2024 6.800.000 0,0% 1.700.000 1.700.000 1.700.000 1.700.000 0
PVProračunski viri 1.700.000 1.700.000 1.700.000 1.700.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.700.000 1.700.000 1.700.000 1.700.000 0
 EP (2430) 2430-20-3327 Železniški tovorni koridorji 01.01.2021 31.12.2023 366.000 0,0% 122.000 122.000 122.000 0 0
PVProračunski viri 122.000 122.000 122.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 122.000 122.000 122.000 0 0
 EP (2430) 2430-20-3328 Načrt investicij AŽP od 2022 do 2025 01.08.2020 31.12.2025 322.400 0,0% 0 80.000 80.700 80.200 81.500
PVProračunski viri 0 80.000 80.700 80.200 81.500
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 80.000 80.700 80.200 81.500
(2430) 2430-17-0008 Načrt informacij. in tehni č. razvoja AŽP 2017-2021 15.07.2016 31.12.2021 458.448 395.100 40,8% 230.000 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 230.000 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0010 Razvoj inovativnega železniškega pragu 07.11.2017 31.03.2021 150.000 150.000 64,8% 2.750 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.750 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY2.750 0 0 0 0
Stran 123 od 197 v EUR
(2430) 2430-18-0012 Baltsko-jadranski žel. tovorni koridor-tehn. pomo č 27.09.2017 31.03.2021 1.073.086 1.111.540 3,6% 73.200 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 73.200 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0013 Mediteranski žel. tovorni koridor - tehn. pomo č 27.09.2017 31.03.2021 2.055.697 2.066.577 0,2% 12.711 0 0 0 0
PVProračunski viri 12.711 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 12.711 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0014 Jantarni železniški tovorni koridor - tehn. pomo č 18.09.2017 31.03.2021 1.086.479 1.091.059 1,0% 3.280 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.280 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 3.280 0 0 0 0
Ukrepi     2.232.800 2.471.300 0 0 0
(2430) 2430-17-0007 Varen in urejen železniški in ži čniški promet 01.01.2017 31.12.2022 10.978.773 52,6% 2.232.800 2.471.300 0 0 0
PVProračunski viri 2.232.800 2.471.300 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 2.232.800 2.471.300 0 0 0
130302 Vzdrževanje javne železniške infrastrukture 94.300.000 103.300.000 103.300.000 100.300.000 100.300.000
2430-13-S013 Vzdrževan je JŽI 15.000.000 23.000.000 23.000.000 20.000.000 20.000.000
 EP (2431) 2431-20-0001 Obnavljanje železniške infrastrukture 2021-2025 01.01.2021 31.12.2025 101.000.000 0,0% 15.000.000 23.000.000 23.000.000 20.000.000 20.000.000
PVProračunski viri 15.000.000 23.000.000 23.000.000 20.000.000 20.000.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.000.000 23.000.000 23.000.000 20.000.000 20.000.000
Ukrepi     79.300.000 80.300.000 80.300.000 80.300.000 80.300.000
(2431) 2431-20-0024 Vzdrževanje železniške infrastrukture 2021-2025 01.01.2020 31.12.2025 400.500.000 0,0% 79.300.000 80.300.000 80.300.000 80.300.000 80.300.000
PVProračunski viri 63.300.000 64.300.000 64.300.000 64.300.000 64.300.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 63.300.000 64.300.000 64.300.000 64.300.000 64.300.000
SOVDrugi sovlagatelji 16.000.000 16.000.000 16.000.000 16.000.000 16.000.000
130303 Investicijska dejavnost na železniški infrastrukturi 571.183.319 505.842.247 640.659.165 326.527.015 1.014.066.906
1541-15-S021 Razvo j železniške ga sistema 1 1 1 0 0
 EP (1541) 1541-15-0020 Razvoj železniškega sistema 01.01.2015 31.12.2023 3 0,0% 1 1 1 0 0
2423-11-S002 Modernizaci ja in zavarovan je nivo jskih prehodo v 2.253.133 4.106.323 0 0 0
(2431) 2431-19-0118 Ukinitev niv. prehodov v ob čini Šmarje pri Jelšah 15.02.2019 31.12.2021 2.797.021 2.399.878 42,2% 447.388 0 0 0 0
PVProračunski viri 420.500 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 420.500 0 0 0 0
PPUO Občine 26.888 0 0 0 0
7624 OBČINA ŠMARJE PRI JELŠAH 26.888 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0012 Prestavitev postajališ ča Frankovci 01.08.2019 31.12.2022 950.364 985.117 0,0% 742.949 166.604 0 0 0
PVProračunski viri 742.949 166.604 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 742.949 166.604 0 0 0
(2431) 2431-20-0013 Gradnja podhoda Pavlovci 01.08.2019 31.12.2022 987.573 970.054 1,1% 251.269 663.375 0 0 0
PVProračunski viri 251.269 663.375 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 251.269 663.375 0 0 0
(2431) 2431-20-0014 Urejanje niv. prehoda pri signalu Gornje Brezovo 01.08.2019 31.12.2022 559.029 483.917 0,0% 205.850 318.504 0 0 0
PVProračunski viri 205.850 318.504 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 205.850 318.504 0 0 0
(2431) 2431-20-0015 Zavarovanje prehodov Frankovci 2, Obrež 1 in Grabe 31.07.2019 31.12.2022 1.900.011 2.067.383 0,1% 113.514 1.709.690 0 0 0
PVProračunski viri 113.514 1.709.690 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 113.514 1.709.690 0 0 0
(2431) 2431-20-0016 Urejanje prehodov na progi št. 31 v ob čini Žalec 02.08.2019 31.12.2022 1.451.310 1.499.782 0,0% 415.270 956.592 0 0 0
PVProračunski viri 277.180 956.592 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 277.180 956.592 0 0 0
PPUO Občine 138.090 0 0 0 0
7688 OBČINA ŽALEC 138.090 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0017 Gradnja poljskih poti in ukinitev 7 niv. prehodov 10.07.2019 31.12.2022 485.930 488.825 4,9% 76.892 291.557 0 0 0
PVProračunski viri 76.892 291.557 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 76.892 291.557 0 0 0
2423-11-S005 Priprava in voden je pro jektov 680.000 418.640 0 0 0
(2431) 2431-16-0014 Študija za pove čanje prepustnosti žel.prog 21.08.2015 31.12.2021 1.791.822 1.500.000 89,6% 100.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 100.000 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0068 Strokovne podlage za razvoj regionalnih prog 15.07.2016 31.12.2022 3.653.713 3.044.910 54,3% 580.000 418.640 0 0 0
PVProračunski viri 580.000 418.640 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 580.000 418.640 0 0 0
2423-11-S008 Digitalni radi jski telekomunikaci jski sistem 665.000 803.918 0 0 0
(2431) 2431-19-0012 Nadgradnja vmesnikov za enovit nadzor sistema GSMR 20.06.2018 31.12.2022 3.999.127 3.999.127 57,4% 665.000 803.918 0 0 0
PVProračunski viri 665.000 803.918 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 665.000 803.918 0 0 0
Stran 124 od 197 v EUR
2423-11-S009 Vzdrževalna dela v javno korist in investici je JŽI 19.249.965 48.227.836 111.309.911 195.688.666 363.206.572
 EP (2431) 2423-10-0006 Vzdrževalna dela v javno korist in investicije JŽI 09.09.2009 31.12.2029 698.617.935 0,0% 11.147.329 37.968.397 101.369.669 186.903.458 360.451.508
PVProračunski viri 11.147.329 37.968.397 101.369.669 186.903.458 360.451.508
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 11.147.329 37.968.397 101.369.669 186.903.458 360.451.508
 EP (2431) 2431-16-0012 Železniški projekti-IPE 17.05.2010 31.12.2022 4.282.200 0,0% 2.012.634 2.141.100 0 0 0
PVProračunski viri 2.012.634 2.141.100 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.012.634 2.141.100 0 0 0
(2431) 2431-20-0027 Rušitve objektov na žel. infrastrukturi 2020-2021 17.04.2020 31.12.2021 268.981 268.981 0,0% 134.659 0 0 0 0
PVProračunski viri 134.659 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 134.659 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0041 Vgradnja sistemov za detekcijo na JŽI 2020-2024 14.07.2020 31.12.2024 25.051.834 25.051.834 0,0% 5.169.346 7.900.629 7.181.238 4.632.475 0
PVProračunski viri 5.169.346 7.900.629 7.181.238 4.632.475 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.169.346 7.900.629 7.181.238 4.632.475 0
(2431) 2431-20-0043 2. tir žel. proge Ljubljana-Jesenice-d.m. -1. faza 29.05.2020 31.12.2025 13.085.288 13.085.288 0,9% 785.997 217.710 2.759.004 4.152.733 2.755.064
PVProračunski viri 785.997 217.710 2.759.004 4.152.733 2.755.064
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 785.997 217.710 2.759.004 4.152.733 2.755.064
2423-11-S010 Varstvo okol ja-protihrupne o graje na JŽI 5.088.578 1.603.918 0 0 0
(2431) 2431-19-0013 Pasivna protihrupna zaš čita Zidani Most-Maribor 04.07.2018 31.12.2022 2.054.574 2.072.849 1,6% 1.088.578 803.918 0 0 0
PVProračunski viri 1.088.578 803.918 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.088.578 803.918 0 0 0
(2431) 2431-19-0014 Aktivna protihrupna zaš čita-Lj. Polje in Lj. Zalog 04.07.2018 31.12.2022 7.149.243 7.149.243 20,7% 4.000.000 800.000 0 0 0
PVProračunski viri 4.000.000 800.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.000.000 800.000 0 0 0
2430-13-S001 Nova železniška povezava Diva ča-Kope r 299.439.737 297.647.449 279.554.597 88.398.637 601.368.829
(2431) 2411-07-0016 Nova železniška povezava Diva ča-Koper 02.08.2005 31.12.2026 1.291.673.679 1.234.000.000 7,4% 298.128.323 295.050.452 278.606.606 83.859.147 174.327.916
PVProračunski viri 41.720.189 42.117.294 28.352.411 566.843 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 41.720.189 42.117.294 28.352.411 566.843 0
SOVDrugi sovlagatelji 256.408.133 252.933.158 250.254.195 83.292.304 174.327.916
(2431) 2431-20-0044 Drugi tir nove žel. proge na odseku Diva ča-Koper 23.07.2020 31.12.2033 436.964.055 437.182.290 0,0% 1.311.414 2.596.997 947.991 4.539.490 427.040.913
PVProračunski viri 1.311.414 2.596.997 947.991 4.539.490 427.040.913
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.311.414 2.596.997 947.991 4.539.490 427.040.913
2430-13-S003 Razvo j ERTMS/ETCS na koridor ju D 870.812 3.974.424 0 0 0
(2431) 2431-16-0020 Vgradnja ETCS sistema na delu X. koridorja 17.05.2016 31.03.2022 18.362.126 18.605.583 76,9% 870.812 3.974.424 0 0 0
PVProračunski viri 870.812 3.974.424 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 870.812 3.974.424 0 0 0
2430-13-S005 Nadgradnja žel. pro ge na odseku Pol jčane-Pra gersko 2.608.857 0 0 0 0
(2431) 2431-16-0011 Nadgradnja žel. proge Polj čane-Slovenska Bistrica 17.06.2015 31.12.2021 62.524.251 68.048.776 91,6% 2.608.857 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.608.857 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.608.857 0 0 0 0
2430-13-S006 Invest. ukrepi na obst. žel. pro gi Divača-Kope r 500.000 100.000 0 0 0
(2431) 2431-19-0015 Izvedba nadvoza Rodik s povezovalnimi cestami 19.06.2018 31.12.2022 948.081 791.265 8,8% 500.000 100.000 0 0 0
PVProračunski viri 500.000 100.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 500.000 100.000 0 0 0
2430-13-S007 Modernizaci ja Kočevske pro ge 1.600.000 0 0 0 0
(2431) 2423-11-0011 Modernizacija Ko čevske proge - II. faza 12.09.2005 31.12.2021 42.987.042 40.747.416 93,4% 1.400.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.400.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.400.000 0 0 0 0
(2431) 2431-17-0084 Modernizacija Ko čevske proge - 3. faza 12.09.2005 31.12.2021 24.532.011 20.610.009 87,0% 200.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 0 0 0 0
2430-13-S018 Nadgradnja ljubljanske ga žel. vozliš ča 195.014 503.651 703.651 482.255 0
(2431) 2430-13-3037 Nadgradnja ljubljanskega žel.vozliš ča - 1.faza 03.06.2013 31.12.2024 2.334.456 2.331.885 18,6% 195.014 503.651 703.651 482.255 0
PVProračunski viri 195.014 503.651 703.651 482.255 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 195.014 503.651 703.651 482.255 0
2430-13-S019 Nadgradnja žel. pro ge na odseku Zidani Most-Cel je 24.109.960 6.696.193 0 0 0
(2431) 2431-16-0019 Nadgradnja žel. odseka Zidani Most-Celje - 2. faza 17.05.2010 31.12.2022 221.558.938 259.021.656 83,7% 24.109.960 6.696.193 0 0 0
PVProračunski viri 24.109.960 6.696.193 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 24.109.960 6.696.193 0 0 0
2430-13-S020 Nova pro ga Ljubljana-Kran j-Jesenice 10.000 10.000 4.200.000 0 0
(2431) 2430-13-3035 Nova proga Ljubljana-Kranj-Jesenice - 1.faza 03.06.2013 31.12.2023 6.936.156 6.820.000 37,8% 10.000 10.000 4.200.000 0 0
PVProračunski viri 10.000 10.000 4.200.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 10.000 10.000 4.200.000 0 0
Stran 125 od 197 v EUR
2430-13-S021 Gradn ja II. tira Maribor-Šentil j 56.945.743 29.020.637 56.421.354 0 0
(2431) 2431-16-0007 Gradnja II. tira Maribor-Šentilj 2. faza 04.08.2015 31.12.2023 288.841.288 246.486.794 44,7% 56.945.743 29.020.637 56.421.354 0 0
PVProračunski viri 56.945.743 29.020.637 56.421.354 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 56.945.743 29.020.637 56.421.354 0 0
2430-14-S002 Vozlišče Pra gersko 26.803.086 34.464.227 16.127.350 0 0
(2431) 2431-16-0006 Reko. žel. postaje Pragersko 03.08.2015 31.12.2023 79.188.635 78.080.000 1,9% 26.803.086 34.464.227 16.127.350 0 0
PVProračunski viri 26.803.086 34.464.227 16.127.350 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 26.803.086 34.464.227 16.127.350 0 0
2431-16-S001 Obnova železniške ga predora Karavanke 61.431.100 4.159.538 11.000 11.000 0
(2431) 2431-16-0010 Obnova železniškega predora Karavanke 14.08.2015 31.12.2024 82.970.870 78.586.042 8,7% 61.431.100 4.159.538 11.000 11.000 0
PVProračunski viri 61.431.100 4.159.538 11.000 11.000 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 61.431.100 4.159.538 11.000 11.000 0
2431-16-S010 Nadgradnja žel. odseka Zidani Most-L j. Zalo g 200.000 1.500.000 0 0 0
(2431) 2431-16-0017 Nadgradnja žel. ods. Zidani Most-LJ. Zalog I. faza 21.08.2015 31.12.2022 1.773.546 1.500.000 1,3% 200.000 1.500.000 0 0 0
PVProračunski viri 200.000 1.500.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 200.000 1.500.000 0 0 0
2431-19-S001 Daljinsko voden je prometa na železniških pro gah 14.862.753 22.000.000 42.137.247 39.700.000 49.242.774
(2431) 2431-17-0085 Daljinsko vodenje prometa na žel. progah - 1. faza 25.01.2017 31.12.2027 181.839.360 180.476.320 4,9% 14.862.753 22.000.000 42.137.247 39.700.000 49.242.774
PVProračunski viri 14.862.753 22.000.000 42.137.247 39.700.000 49.242.774
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 14.862.753 22.000.000 42.137.247 39.700.000 49.242.774
2431-19-S002 Nadgradnja žel. pro ge Ljubljana - Divača 690.000 790.000 300.000 2.200.000 140.000
(2431) 2431-17-0086 Nadgradnja žel. proge Ljubljana-Diva ča - 1. faza 29.09.2017 31.12.2025 16.440.350 20.550.000 75,3% 690.000 790.000 300.000 2.200.000 140.000
PVProračunski viri 690.000 790.000 300.000 2.200.000 140.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 690.000 790.000 300.000 2.200.000 140.000
2431-19-S003 Nadgradnja žel. pro ge Ljubljana-Jesenice-d.m. 25.733.827 19.500.000 65.654.352 0 0
(2431) 2431-18-0171 Nadgradnja proge Ljubljana-Jesenice-d.m. - 1. faza 22.09.2017 31.12.2023 22.226.471 22.226.471 28,9% 150.000 3.000.000 12.738.179 0 0
PVProračunski viri 150.000 3.000.000 12.738.179 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 150.000 3.000.000 12.738.179 0 0
(2431) 2431-20-0025 Nadgradnja proge Ljubljana-Jesenice-d.m. - 2. faza 22.09.2017 31.12.2023 109.617.867 99.955.708 0,0% 25.583.827 16.500.000 52.916.173 0 0
PVProračunski viri 15.583.827 11.500.000 52.916.173 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 15.583.827 11.500.000 52.916.173 0 0
SKL Proračunski skladi 10.000.000 5.000.000 0 0 0
2431-19-S006 Nadgradnja železniških posta j in posta jališč 11.540.923 13.118.694 49.601.888 0 0
(2431) 2431-19-0016 Nadgradnja železniške postaje Grosuplje 03.01.2019 31.12.2023 19.587.278 23.499.025 2,5% 6.088.832 4.000.000 9.000.000 0 0
PVProračunski viri 6.088.832 4.000.000 9.000.000 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 6.088.832 4.000.000 9.000.000 0 0
(2431) 2431-19-0119 Rekonstrukcija železniške postaje Domžale 28.05.2019 31.12.2022 8.559.809 7.572.731 0,5% 4.462.091 3.724.756 0 0 0
PVProračunski viri 4.462.091 3.724.756 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 4.462.091 3.724.756 0 0 0
(2431) 2431-20-0039 Nadgradnja železniške postaje Krško 26.03.2020 31.12.2023 25.049.476 25.049.476 0,0% 480.657 2.217.133 22.221.686 0 0
PVProračunski viri 480.657 2.217.133 22.221.686 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 480.657 2.217.133 22.221.686 0 0
(2431) 2431-20-0040 Nadgradnja železniške postaje Sevnica 26.03.2020 31.12.2023 22.126.350 22.126.350 0,0% 509.343 3.176.805 18.380.202 0 0
PVProračunski viri 509.343 3.176.805 18.380.202 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 509.343 3.176.805 18.380.202 0 0
2431-19-S007 Izvedba podvoza Ledina v Mestni ob čini Maribo r 1.400.000 3.300.000 758.798 0 0
(2431) 2431-19-0017 Izvedba podvoza Ledina v Mestni ob čini Maribor 07.01.2019 31.12.2023 6.885.741 5.738.951 0,3% 1.400.000 3.300.000 758.798 0 0
PVProračunski viri 1.000.000 2.500.000 301.135 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 1.000.000 2.500.000 301.135 0 0
PPUO Občine 400.000 800.000 457.663 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 400.000 800.000 457.663 0 0
Ukrepi     14.304.831 13.896.798 13.879.016 46.456 108.730
(2431) 2430-13-0007 Obveznost po Zakonu o družbi SŽ 01.01.2014 31.12.2023 134.261.600 70,0% 13.426.160 13.426.160 13.426.160 0 0
PVProračunski viri 13.426.160 13.426.160 13.426.160 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 13.426.160 13.426.160 13.426.160 0 0
(2431) 2431-19-0018 Urejanje stanja zemljiš č na žel. infrastrukturi 01.01.2019 31.12.2022 193.130 39,7% 5.000 5.000 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 5.000 5.000 0 0 0
(2431) 2431-20-0021 Zajem podatkov, integracija v informacijski sistem 01.01.2020 31.12.2021 2.932.115 40,9% 647.988 0 0 0 0
PVProračunski viri 647.988 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 647.988 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0022 Nadziranje izpolnjevanja obveznosti v garanc. roku 01.01.2020 31.12.2025 399.691 13,5% 46.683 46.456 46.456 46.456 108.730
PVProračunski viri 46.683 46.456 46.456 46.456 108.730
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 46.683 46.456 46.456 46.456 108.730
Stran 126 od 197 v EUR
(2431) 2431-20-0042 Strokovne podlage za protihrupne ukrepe 2020-2023 01.10.2020 31.12.2023 1.025.082 0,0% 179.000 419.182 406.400 0 0
PVProračunski viri 179.000 419.182 406.400 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 179.000 419.182 406.400 0 0
130304 Zagotavljanje varnosti v železni škem prometu 50.100.000 51.850.000 51.850.000 51.850.000 51.850.000
2430-13-S015 Zagotavljanje varnosti v železniškem prometu 750.000 0 0 0 0
(2431) 2431-20-0011 Sanacije škodnih dogodkov na JŽI 2020-2021 26.07.2019 31.12.2021 1.500.000 1.500.000 17,4% 750.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 750.000 0 0 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 750.000 0 0 0 0
Ukrepi     49.350.000 51.850.000 51.850.000 51.850.000 51.850.000
(2431) 2431-20-0023 Zagotavljanje varnosti v žel. prometu 2021-2025 01.01.2020 31.12.2025 256.750.000 0,0% 49.350.000 51.850.000 51.850.000 51.850.000 51.850.000
PVProračunski viri 49.350.000 51.850.000 51.850.000 51.850.000 51.850.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 49.350.000 51.850.000 51.850.000 51.850.000 51.850.000
1304 Zračni promet in letališka infrastruktura 8.265.000 4.875.000 4.875.000 2.445.000 1.870.000
130401 Razvoj letališ č in letališke infrastrukture 3.220.000 1.000.000 600.000 0 0
2411-11-S003 Investici je in inv. vzdr. Let. MB 2.320.000 200.000 200.000 0 0
(2430) 2411-10-0003 Investicije in inv. vzdrževanje let. MB 18.08.2009 31.03.2023 3.489.678 3.611.370 16,7% 2.320.000 200.000 200.000 0 0
PVProračunski viri 950.000 200.000 200.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 950.000 200.000 200.000 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.370.000 0 0 0 0
2430-15-S001 Prostorski razvo j letališč 900.000 800.000 400.000 0 0
(2430) 2430-15-0004 Priprava DPN za letališ če Edvarda Rusjana Maribor 14.07.2015 31.05.2021 698.616 678.384 76,7% 100.000 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 100.000 0 0 0 0
(2430) 2430-15-0005 Priprava DPN za letališ če Jožeta Pu čnika Ljubljana 21.11.2011 31.12.2022 1.207.724 1.400.000 14,7% 500.000 500.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 500.000 500.000 0 0 0
(2430) 2430-15-0006 Priprava DPN za letališ če Portorož 10.02.2010 31.12.2023 1.187.556 1.200.000 12,0% 300.000 300.000 400.000 0 0
PVProračunski viri 300.000 300.000 400.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 300.000 300.000 400.000 0 0
130402 Razvoj in upravljanje civilnega letalstva 5.045.000 3.875.000 4.275.000 2.445.000 1.870.000
2411-11-S005 Spodbu janje razvo ja letalske ga prometa 400.000 0 0 0 0
(2430) 2411-11-0005 Urejanje in razvoj zra čnega prometa in let. infr. 01.01.2011 31.12.2021 9.625.046 8.120.000 93,6% 400.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 400.000 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 400.000 0 0 0 0
2430-17-S001 Ukrepi na kontrolnih stolpih zra čnega prometa 200.000 200.000 200.000 0 0
 EP (2430) 2430-17-0011 Ukrepi na kontrolnih stolpih zra čnega prometa 19.07.2016 31.12.2023 250.000 0,0% 0 50.000 200.000 0 0
PVProračunski viri 0 50.000 200.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 0 50.000 200.000 0 0
(2430) 2430-16-0006 Investicijsko vzdrževanje kontrolnega stolpa Brnik 19.07.2016 31.12.2022 538.962 471.552 25,8% 200.000 150.000 0 0 0
PVProračunski viri 200.000 150.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 200.000 150.000 0 0 0
Ukrepi     4.445.000 3.675.000 4.075.000 2.445.000 1.870.000
(2430) 2411-11-0004 Upravljanje civilnega letalstva 01.01.2011 31.12.2025 36.114.480 52,8% 4.445.000 3.675.000 4.075.000 2.445.000 1.870.000
PVProračunski viri 4.445.000 3.675.000 4.075.000 2.445.000 1.870.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 4.445.000 3.675.000 4.075.000 2.445.000 1.870.000
1305 Vodni promet in infrastruktura 16.671.744 14.732.796 100.000 0 0
130501 Razvoj pomorstva in prometa po celinskih vodah 9.584.142 8.221.930 0 0 0
2430-13-S016 Razvo j pomorstva in prometa po celinskih vodah 8.826.142 7.613.730 0 0 0
(2430) 2430-17-0016 Nakup zemljiš č v koprskem tovornem pristaniš ču 26.07.2016 31.12.2022 26.539.936 22.302.467 25,4% 8.814.896 7.613.730 0 0 0
PVProračunski viri 8.814.896 7.613.730 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 8.814.896 7.613.730 0 0 0
(2430) 2430-19-0001 MultiAPPRO - razvoj intermodalnega prometa 23.03.2016 31.03.2021 1.177.060 1.177.060 93,6% 11.246 0 0 0 0
PVProračunski viri 11.246 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 11.246 0 0 0 0
Ukrepi     758.000 608.200 0 0 0
(2430) 2430-17-0015 Razvoj pomorstva in prometa po celinskih vodah 01.01.2017 31.12.2022 3.155.363 44,1% 758.000 608.200 0 0 0
PVProračunski viri 758.000 608.200 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 758.000 608.200 0 0 0
Stran 127 od 197 v EUR
130502 Pristaniška infrastruktura 100.000 1.500.000 100.000 0 0
2412-11-S003 Pristaniška infrastruktura 100.000 1.500.000 100.000 0 0
 EP (2432) 2412-07-0001 Pristaniška infrastruktura 06.06.2006 31.12.2023 1.700.000 0,0% 100.000 1.500.000 100.000 0 0
PVProračunski viri 100.000 1.500.000 100.000 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 100.000 1.500.000 100.000 0 0
130503 Nadzor in varnost vodnega prometa 6.987.602 5.010.866 0 0 0
2412-11-S001 Pomorski promet 3.026.602 990.136 0 0 0
 EP (2432) 2432-18-0001 Investicije na podro čju varnosti plovbe 01.01.2018 31.12.2022 1.166.679 0,0% 433.435 646.270 0 0 0
PVProračunski viri 433.435 646.270 0 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 433.435 646.270 0 0 0
(2432) 2432-17-0001 EUREKA_ADRION 16.08.2016 31.12.2022 627.600 174.736 0,0% 283.734 343.866 0 0 0
PVProračunski viri 283.734 343.866 0 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 283.734 343.866 0 0 0
(2432) 2432-19-0001 Center RS za reševanje in nadzor na morju 21.06.2018 31.12.2021 2.323.005 2.249.670 0,3% 2.309.433 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.309.433 0 0 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 2.309.433 0 0 0 0
2412-11-S004 Tehnična in upravna infrastruktura URSP 111.000 70.730 0 0 0
(2432) 2432-19-0002 Tehnična infrastruktura URSP v obdobju 2019-2022 12.07.2019 31.12.2022 336.420 280.350 21,8% 111.000 70.730 0 0 0
PVProračunski viri 111.000 70.730 0 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 111.000 70.730 0 0 0
Ukrepi     3.850.000 3.950.000 0 0 0
(2432) 2432-16-0001 Varnost in nadzor vodnega prometa ter infrast. 01.01.2016 31.12.2022 5.933.841 55,8% 1.100.000 1.100.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.100.000 1.100.000 0 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 1.100.000 1.100.000 0 0 0
(2432) 2432-16-0002 Podpora - varnost in nadzor vodnega prometa 01.01.2016 31.12.2022 16.092.295 62,8% 2.750.000 2.850.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.750.000 2.850.000 0 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 2.750.000 2.850.000 0 0 0
1306 Trajnostna mobilnost 240.292.439 209.287.134 191.305.853 176.319.000 530.644.925
130601 Upravljanje prometne politike 61.722.439 27.487.134 9.315.853 3.999.000 7.998.000
1541-15-S008 Spodbu janje nizkoo gljičnih strate gij-trajn. mob. 50.350.140 17.836.463 5.308.314 0 0
 EP (1541) 1541-15-0007 Spodbujanje nizkooglji čnih strategij 16.12.2014 31.12.2023 61.560.038 0,0% 41.165.577 14.937.680 3.125.218 0 0
PVProračunski viri 41.165.577 14.937.680 3.125.218 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 13.000.003 3 3 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 25.555.574 8.517.677 3.125.215 0 0
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 2.610.000 6.420.000 0 0 0
(2430) 2430-17-0021 Mehki ukrepi trajnostne mobilnosti 09.01.2017 31.12.2022 3.294.470 3.394.470 18,6% 1.219.060 885.292 0 0 0
PVProračunski viri 1.219.060 885.292 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.219.060 885.292 0 0 0
(2430) 2430-18-0115 Nadgradnja sist. izposoje koles - Kranj 12.06.2017 30.09.2021 1.164.882 1.439.600 46,7% 310.277 0 0 0 0
PPUO Občine 310.277 0 0 0 0
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 310.277 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0135 Celostna ureditev Pepetovega klanca - Škofja Loka 30.03.2018 31.12.2021 1.285.777 1.285.777 2,8% 1.215.010 0 0 0 0
PVProračunski viri 263.272 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 263.272 0 0 0 0
PPUO Občine 951.738 0 0 0 0
7622 OBČINA ŠKOFJA LOKA 951.738 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0144 Ureditev plo čnikov in kolesarskih stez v Črnomlju 20.12.2017 31.12.2021 46.800 46.800 5,2% 38.860 0 0 0 0
PVProračunski viri 23.397 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 23.397 0 0 0 0
PPUO Občine 15.463 0 0 0 0
7516 OBČINA ČRNOMELJ 15.463 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0149 Postavitev postaj za sistem izposoje koles v Kopru 05.03.2018 31.12.2021 822.077 822.077 3,6% 792.125 0 0 0 0
PVProračunski viri 312.266 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 312.266 0 0 0 0
PPUO Občine 479.860 0 0 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 479.860 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0117 Vzpostavitev sistema izposoje koles Go-kolo 11.09.2018 31.12.2021 251.697 227.650 3,8% 102.586 0 0 0 0
PVProračunski viri 102.586 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 102.586 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0201 Vzpostavljanje kolesarskega omrežja Nove Gorice 12.10.2017 31.12.2023 5.655.131 6.639.205 1,6% 1.824.095 828.741 2.183.096 0 0
PVProračunski viri 1.029.851 472.068 679.847 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.029.851 472.068 679.847 0 0
PPUO Občine 794.244 356.673 1.503.249 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 794.244 356.673 1.503.249 0 0
Stran 128 od 197 v EUR
(2430) 2430-19-0203 Ureditev kolesarske mreže MOL - Dunajska cesta 14.12.2017 31.12.2021 6.735.568 6.225.154 1,8% 988.850 0 0 0 0
PVProračunski viri 223.830 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 223.830 0 0 0 0
PPUO Občine 765.020 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 765.020 0 0 0 0
(2430) 2430-19-0205 Ureditev mreže kolesarskih povezav v MO Celje 24.10.2016 31.12.2022 2.427.739 2.461.122 31,7% 961.532 180.087 0 0 0
PVProračunski viri 559.995 118.090 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 559.995 118.090 0 0 0
PPUO Občine 401.537 61.997 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 401.537 61.997 0 0 0
(2430) 2430-20-0100 Kolesarska infrastruktura na Bledu 10.09.2018 31.12.2021 112.200 112.200 0,0% 111.200 0 0 0 0
PVProračunski viri 65.262 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 65.262 0 0 0 0
PPUO Občine 45.938 0 0 0 0
7502 OBČINA BLED 45.938 0 0 0 0
(2430) 2430-20-0202 Infrastruktura za kolesarje in pešce - Celje sever 20.06.2018 31.12.2021 1.650.112 1.650.112 29,2% 603.009 0 0 0 0
PVProračunski viri 136.401 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 136.401 0 0 0 0
PPUO Občine 466.608 0 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 466.608 0 0 0 0
(2430) 2430-20-0208 Kolesarske povezave Radov ljice z zalednimi n aselji 31.01.2018 31.12.2022 2.454.750 2.454.750 3,4% 1.017.958 1.004.663 0 0 0
PVProračunski viri 723.544 401.171 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 723.544 401.171 0 0 0
PPUO Občine 294.414 603.492 0 0 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 294.414 603.492 0 0 0
2411-11-S008 Upravl janje prometne politike 8.722.299 7.032.670 1.507.538 1.500.000 3.000.000
 EP (2430) 2430-17-0003 Upravljanje prometne politike 03.05.2016 31.12.2026 9.292.588 0,0% 1.636.000 1.636.588 1.500.000 1.500.000 3.000.000
PVProračunski viri 1.636.000 1.636.588 1.500.000 1.500.000 3.000.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.636.000 1.636.588 1.500.000 1.500.000 3.000.000
(2430) 2430-17-0002 C-Roads Slovenija 15.02.2016 31.08.2021 2.508.119 2.823.080 65,8% 122.000 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 50.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 72.000 0 0 0 0
(2430) 2430-17-0019 Integracija upravljanja prometa v NCUP (1. faza) 23.01.2017 31.03.2021 6.633.812 6.870.500 95,1% 21.000 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 21.000 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0001 Crocodile 3 06.02.2017 31.12.2021 6.082.308 6.588.000 41,7% 2.135.000 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 350.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.785.000 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0002 C-Roads Slovenia 2 06.02.2017 31.12.2022 3.647.400 3.782.000 0,0% 732.000 1.976.000 0 0 0
PVProračunski viri 300.000 400.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 300.000 400.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 432.000 1.576.000 0 0 0
(2430) 2430-18-0003 Integracija upravljanja prometa v NCUP (2. faza) 06.02.2017 31.12.2022 6.551.400 6.781.400 0,0% 3.062.200 2.745.000 0 0 0
PVProračunski viri 3.062.200 2.745.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 3.062.200 2.745.000 0 0 0
(2430) 2430-18-0004 Multimodalne potovalne informacije za IJPP 30.07.2017 31.12.2021 216.097 217.857 0,0% 149.840 0 0 0 0
PVProračunski viri 149.840 0 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 149.840 0 0 0 0
(2430) 2430-18-0006 Koridorji jedrnega omrežja TEN-T - tehni čna pomoč 29.12.2016 31.03.2022 452.692 460.552 74,7% 94.161 6.891 0 0 0
PVProračunski viri 94.161 6.891 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 94.161 6.891 0 0 0
(2430) 2430-20-3325 Kolesarska strategija v Podonavju - Interreg 01.07.2020 31.03.2023 1.700.261 1.682.761 0,0% 770.098 668.191 7.538 0 0
PVProračunski viri 78.845 78.191 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 78.845 78.191 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 691.253 590.000 7.538 0 0
Ukrepi     2.650.000 2.618.000 2.500.000 2.499.000 4.998.000
(2430) 2411-11-0008 Upravljanje prometne politike 01.01.2011 31.12.2026 18.495.777 49,5% 1.650.000 1.493.000 1.500.000 1.499.000 2.998.000
PVProračunski viri 1.650.000 1.493.000 1.500.000 1.499.000 2.998.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.650.000 1.493.000 1.500.000 1.499.000 2.998.000
(2430) 2430-20-0003 Delovanje Nacionalnega centra za upravlj. prometa 01.01.2020 31.12.2026 6.655.000 6,3% 1.000.000 1.125.000 1.000.000 1.000.000 2.000.000
PVProračunski viri 1.000.000 1.125.000 1.000.000 1.000.000 2.000.000
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.000.000 1.125.000 1.000.000 1.000.000 2.000.000
Stran 129 od 197 v EUR
130602 Zagotavljanje varnosti v cestnem prometu 6.350.000 6.480.000 6.670.000 0 0
2430-18-S001 Investici je v informaci jski in tehni čni razvo j AVP 280.000 160.000 0 0 0
(2430) 2430-18-0008 Načrt informacij. in tehni č. razvoja AVP 2018-2021 07.08.2017 31.12.2022 1.151.639 970.000 40,8% 280.000 160.000 0 0 0
PVProračunski viri 280.000 160.000 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 280.000 160.000 0 0 0
Ukrepi     6.070.000 6.320.000 6.670.000 0 0
(2430) 2430-18-0007 Zagotavljanje varnosti v cestnem prometu 01.01.2018 31.12.2023 35.362.204 43,5% 6.070.000 6.320.000 6.670.000 0 0
PVProračunski viri 6.070.000 6.320.000 6.670.000 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 6.070.000 6.320.000 6.670.000 0 0
130603 Integriran sistem javnega potniškega prometa 172.220.000 175.320.000 175.320.000 172.320.000 522.646.925
2431-15-S001 Izvajanje prevoza potnikov v železniškem omrež ju 78.320.000 79.320.000 79.320.000 76.320.000 522.646.925
(2431) 2431-17-0070 Subvencioniranje prevoza potnikov 2018-2031 19.07.2016 31.12.2031 839.999.999 700.000.000 19,0% 63.000.000 64.000.000 64.000.000 61.000.000 415.406.925
PVProračunski viri 63.000.000 64.000.000 64.000.000 61.000.000 415.406.925
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 63.000.000 64.000.000 64.000.000 61.000.000 415.406.925
(2431) 2431-18-0138 Nabava voznih sredstev žel. potniškega prometa 29.01.2015 31.12.2031 196.986.000 182.847.500 11,8% 15.320.000 15.320.000 15.320.000 15.320.000 107.240.000
PVProračunski viri 14.001.000 14.001.000 14.001.000 14.001.000 98.007.000
2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo 14.001.000 14.001.000 14.001.000 14.001.000 98.007.000
SOVDrugi sovlagatelji 1.319.000 1.319.000 1.319.000 1.319.000 9.233.000
Ukrepi     93.900.000 96.000.000 96.000.000 96.000.000 0
(2430) 2415-11-0003 Izvajanje GJS prevoza potnikov 01.01.2011 31.12.2024 981.404.155 58,5% 93.900.000 96.000.000 96.000.000 96.000.000 0
PVProračunski viri 93.900.000 96.000.000 96.000.000 96.000.000 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 93.900.000 96.000.000 96.000.000 96.000.000 0
14PODJETNIŠTVO IN KONKUREN ČNOST 662.331.189 511.362.017 106.418.551 67.981.229 102.758.000
spodbujanja podjetništva in konkuren čnosti39.081.392 40.131.679 4.447.954 150.000 0
140101 Urejanje sistema na podro čju podjetništva in konkuren čnosti 39.081.392 40.131.679 4.447.954 150.000 0
1541-15-S001 Investici je in investici jsko vzdrževan je SVRK 132.606 50.000 0 0 0
(1541) 1541-16-0004 Informacijski sistem eMA 23.12.2014 31.12.2022 1.753.014 2.180.819 85,5% 56.606 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 56.606 50.000 0 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 56.606 50.000 0 0 0
(1541) 1541-18-0001 Investicije in investicijsko vzrževanje SVRK 17.08.2017 31.12.2021 143.044 203.000 7,8% 76.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 76.000 0 0 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 76.000 0 0 0 0
2111-11-S014 investici je in investici jsko vzdrževan je 165.497 165.497 150.000 150.000 0
(2130) 2130-20-8131 Investicije MGRT, 2020-2024 01.11.2020 31.12.2024 656.641 610.000 0,0% 165.497 165.497 150.000 150.000 0
PVProračunski viri 165.497 165.497 150.000 150.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 165.497 165.497 150.000 150.000 0
2130-13-S002 Sistem kohezi jske politike 23.218.783 24.492.973 9 0 0
 EP (1541) 1541-15-0037 TP ESS OP EKP 14-20 18.12.2014 31.12.2023 1 0,0% 0 0 1 0 0
PVProračunski viri 0 0 1 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 0 0 1 0 0
 EP (1541) 1541-16-0001 TP ESRR OP EKP 14-20 18.12.2014 31.12.2023 2 0,0% 0 0 2 0 0
PVProračunski viri 0 0 2 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 0 0 2 0 0
 EP (1541) 1541-16-0002 TP KS OP EKP 14-20 18.12.2014 31.12.2023 1 0,0% 0 0 1 0 0
(1541) 1541-15-0038 TP KS 2014-2020 18.12.2014 31.12.2023 102.647.182 105.337.690 62,0% 17.191.875 17.539.541 1 0 0
PVProračunski viri 17.191.875 17.539.541 1 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 4.324.269 5.289.785 1 0 0
1611 Ministrstvo za finance 891.955 898.371 0 0 0
1619 Urad RS za nadzor prora čuna 990.007 996.252 0 0 0
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 1.822.382 2.427.541 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.149.941 2.175.502 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.687.477 3.756.153 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.325.845 1.995.937 0 0 0
(1541) 1541-15-0039 TP ESRR 14-20 18.12.2014 31.12.2023 20.342.085 21.453.137 61,1% 3.315.845 3.874.983 2 0 0
PVProračunski viri 3.315.845 3.874.983 2 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 556.884 1.209.977 2 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.758.961 2.665.005 0 0 0
(1541) 1541-15-0040 TP ESS OP 14-20 18.12.2014 31.12.2023 16.526.436 16.085.054 60,8% 2.711.063 3.078.450 2 0 0
PVProračunski viri 2.711.063 3.078.450 2 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 455.000 608.713 2 0 0
Stran 130 od 197 v EUR
2030 Ministrstvo za pravosodje 348.359 415.252 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 610.385 706.206 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 849.121 728.196 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 448.198 620.083 0 0 0
Ukrepi     15.564.506 15.423.209 4.297.945 0 0
(1541) 1541-14-0002 Podporna dejavnost za nemoteno izvajanje SVRK 01.03.2014 31.12.2023 35.718.678 61,8% 4.241.339 4.247.945 4.297.945 0 0
PVProračunski viri 4.241.339 4.247.945 4.297.945 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 4.241.339 4.247.945 4.297.945 0 0
(2130) 2111-11-0035 Podporna dejavnost za nemoteno izvajanje MGRT 01.01.2011 31.12.2022 111.949.986 78,3% 11.273.167 11.125.264 0 0 0
PVProračunski viri 11.273.167 11.125.264 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 11.273.167 11.125.264 0 0 0
(2130) 2130-16-0014 Arbitražni spor Grassetto 01.01.2016 31.12.2022 815.433 75,5% 50.000 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 50.000 50.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 50.000 50.000 0 0 0
1402 Poslovno okolje za podjetništvo in konkuren čnost 17.256.930 16.960.291 3.692.391 2.960.000 2.978.000
140201 Razvoj podjetništva in spodbujanje tujih in vesticij 2.700.000 2.700.000 2.760.000 2.910.000 2.930.000
2130-13-S006 Javna a gencija SPIRIT 40.000 40.000 40.000 40.000 40.000
(2130) 2130-20-8141 Agencija SPIRIT - investicijsko vzdrževanje 12.08.2020 31.12.2025 200.000 200.000 0,0% 40.000 40.000 40.000 40.000 40.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 40.000 40.000 40.000 40.000 40.000
Ukrepi     2.660.000 2.660.000 2.720.000 2.870.000 2.890.000
(2130) 2130-20-8133 Financiranje delovanja Javne agencije SPIRIT 01.01.2021 31.12.2025 13.800.000 0,0% 2.660.000 2.660.000 2.720.000 2.870.000 2.890.000
PVProračunski viri 2.660.000 2.660.000 2.720.000 2.870.000 2.890.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.660.000 2.660.000 2.720.000 2.870.000 2.890.000
140203 Akreditacija in standardizacija 2.049.692 2.087.692 0 0 0
Ukrepi     2.049.692 2.087.692 0 0 0
(2130) 2111-11-0009 Prost pretok blaga in storitev 01.01.2011 31.12.2022 20.573.631 78,2% 2.049.692 2.087.692 0 0 0
PVProračunski viri 2.049.692 2.087.692 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.049.692 2.087.692 0 0 0
140204 Sooblikovanje in izvajanje skupne trgovin ske politike 100.000 100.000 0 0 0
(2130) 2111-11-0010 Aktiv. sooblikov. in izvaj. skup. trgov. politike 01.01.2011 31.12.2022 633.421 59,8% 85.000 85.000 0 0 0
PVProračunski viri 85.000 85.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 85.000 85.000 0 0 0
(2130) 2111-11-0011 NKT za ve čnac. družbe v okviru OECD 01.01.2011 31.12.2022 38.639 61,2% 5.000 5.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 5.000 5.000 0 0 0
(2130) 2111-11-0012 Sistem nadzora izvoza za blago z dvojno rabo idr. 01.01.2011 31.12.2022 43.301 32,9% 10.000 10.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 10.000 10.000 0 0 0
140206 Zagotavljanje varstva potrošnikov 200.000 180.100 60.000 0 0
Ukrepi     200.000 180.100 60.000 0 0
(2130) 2120-11-0001 Zagotavljanje varstva potrošnikov 01.01.2011 31.12.2022 1.886.731 88,2% 120.000 100.100 0 0 0
PVProračunski viri 120.000 100.100 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 120.000 100.100 0 0 0
(2130) 2130-20-0006 Kontrola cen 01.01.2020 31.12.2023 297.000 23,5% 80.000 80.000 60.000 0 0
PVProračunski viri 80.000 80.000 60.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 80.000 80.000 60.000 0 0
140207 Zagotavljanje u činkovitega varstva konkurence 1.727.458 1.689.458 50.800 0 0
2130-13-S007 Javna a gencija RS za varstvo konkurence 85.500 74.000 50.800 0 0
(2130) 2130-20-0001 Investicije SA, SIST in AVK 2020-2023 02.08.2019 31.12.2023 285.300 285.300 19,9% 85.500 74.000 50.800 0 0
PVProračunski viri 85.500 74.000 50.800 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 85.500 74.000 50.800 0 0
Ukrepi     1.641.958 1.615.458 0 0 0
(2130) 2130-17-0008 Delovanje Javne agencije RS za varstvo konkurence 01.01.2017 31.12.2022 8.368.479 56,8% 1.641.958 1.615.458 0 0 0
PVProračunski viri 1.641.958 1.615.458 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.641.958 1.615.458 0 0 0
140208 Uveljavljanje temeljnih pravil delovanja notranjega trga 5.261.762 5.308.471 0 0 0
2123-11-S001 Posodobitev opreme 45.527 54.236 0 0 0
(2133) 2133-17-0001 Investicije in inv.vzdrževanje opreme TIRS 06.07.2016 31.12.2022 277.846 290.500 63,0% 45.527 54.236 0 0 0
PVProračunski viri 45.527 54.236 0 0 0
2133 Tržni inšpektorat Republike Slovenije 45.527 54.236 0 0 0
Stran 131 od 197 v EUR
Ukrepi     5.216.235 5.254.235 0 0 0
(2133) 2133-17-0002 Uvelj.temelj. pravil delovanja not. trga 01.01.2018 31.12.2022 25.343.954 56,2% 5.216.235 5.254.235 0 0 0
PVProračunski viri 5.216.235 5.254.235 0 0 0
2133 Tržni inšpektorat Republike Slovenije 5.216.235 5.254.235 0 0 0
140209 Pravna varnost imetnikov pravic intelektualne lastnine 2.756.618 2.488.170 720.591 0 0
2126-11-S004 Uskla jevan je nalo g z mednar. sistemom pravic IL 1.144.259 921.742 720.591 0 0
(2131) 2131-18-0002 Usklajevanje nalog z mednar. sistemom pravic IL 07.08.2017 31.12.2023 2.905.381 3.163.892 27,7% 658.714 658.714 658.714 0 0
PVProračunski viri 658.714 658.714 658.714 0 0
2131 Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino 658.714 658.714 658.714 0 0
(2131) 2131-18-0003 Razvoj novega zalednega programa urada 07.08.2017 31.12.2022 719.400 600.000 26,5% 299.925 103.028 0 0 0
PVProračunski viri 299.925 103.028 0 0 0
2131 Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino 299.925 103.028 0 0 0
(2131) 2131-18-0004 Digitalizacija arhiva urada 07.08.2017 31.12.2023 479.600 400.000 13,5% 185.620 160.000 61.877 0 0
PVProračunski viri 185.620 160.000 61.877 0 0
2131 Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino 185.620 160.000 61.877 0 0
2131-13-S001 Podpora izva janju nalo g na področju IL 149.712 103.781 0 0 0
(2131) 2131-13-0001 Izboljšava infrastrukture URSIL 01.01.2013 31.12.2022 358.300 300.000 83,0% 28.781 28.781 0 0 0
PVProračunski viri 28.781 28.781 0 0 0
2131 Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino 28.781 28.781 0 0 0
(2131) 2131-17-0001 Vzdrž. in posodablj. ra čunal. podpore procesom UIL 28.06.2016 31.12.2022 574.147 480.000 51,8% 120.931 75.000 0 0 0
PVProračunski viri 120.931 75.000 0 0 0
2131 Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino 120.931 75.000 0 0 0
Ukrepi     1.462.647 1.462.647 0 0 0
(2131) 2131-18-0001 Pravna varnost imetnikov pravic intelekt. lastnine 01.01.2019 31.12.2022 5.764.556 45,2% 1.462.647 1.462.647 0 0 0
PVProračunski viri 1.462.647 1.462.647 0 0 0
2131 Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino 1.462.647 1.462.647 0 0 0
140210 Meroslovni sistem 2.461.400 2.406.400 101.000 50.000 48.000
3212-11-S002 Podporne de javnosti meroslovne ga sistema 313.400 258.400 101.000 50.000 48.000
(2132) 2132-19-0001 Posodobitev opreme in laboratorijev 2019-2025 11.01.2019 31.12.2025 1.174.274 987.000 18,8% 303.400 253.400 100.000 50.000 48.000
PVProračunski viri 303.400 253.400 100.000 50.000 48.000
2132 Urad Republike Slovenije za meroslovje 303.400 253.400 100.000 50.000 48.000
(2132) 3212-09-0001 EU projekti - prenos znanja 08.04.2009 31.12.2023 99.712 84.936 62,0% 10.000 5.000 1.000 0 0
PVProračunski viri 10.000 5.000 1.000 0 0
2132 Urad Republike Slovenije za meroslovje 10.000 5.000 1.000 0 0
Ukrepi     2.148.000 2.148.000 0 0 0
(2132) 2132-20-0001 Obvladovanje nacionalnega meroslovnega sistema 01.01.2021 31.12.2025 940.000 0,0% 470.000 470.000 0 0 0
PVProračunski viri 470.000 470.000 0 0 0
2132 Urad Republike Slovenije za meroslovje 470.000 470.000 0 0 0
(2132) 2132-20-0002 Podpora izv. nalog na podro čju meroslovja 01.01.2021 31.12.2025 3.356.000 0,0% 1.678.000 1.678.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.678.000 1.678.000 0 0 0
2132 Urad Republike Slovenije za meroslovje 1.678.000 1.678.000 0 0 0
1403 Spodbude za rast in razvoj podjetij 165.902.890 105.443.809 50.124.086 7.700.000 11.000.000
140301 Spodbude za novonastala podjetja in njihovo rast 123.662.250 66.932.501 31.297.823 0 0
1541-15-S006 Spodbu janje pod jetništva 110.529.050 54.009.301 21.097.823 0 0
 EP (1541) 1541-15-0005 Spodbujanje podjetništva 16.12.2014 31.12.2023 121.249.710 0,0% 66.019.774 33.283.872 8.381.383 0 0
PVProračunski viri 66.019.774 33.283.872 8.381.383 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 6.000.002 2 2 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 57.565.972 30.190.402 8.321.381 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 545.000 536.999 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.908.800 2.556.468 60.000 0 0
(2130) 2130-18-1804 Vsebinska podpora prejemnikom sredstev 2018-2023 27.08.2018 31.12.2023 7.850.000 7.850.000 14,9% 1.765.251 1.765.251 1.794.914 0 0
PVProračunski viri 1.765.251 1.765.251 1.794.914 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.765.251 1.765.251 1.794.914 0 0
(2130) 2130-18-5001 SPOT svetovanje Zasavje 08.11.2017 31.12.2023 447.600 447.600 48,7% 89.520 89.520 22.496 0 0
PVProračunski viri 89.520 89.520 22.496 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 89.520 89.520 22.496 0 0
(2130) 2130-18-5002 SPOT svetovanje Gorenjska 30.10.2017 31.12.2023 1.342.800 1.342.800 48,6% 268.560 268.560 84.136 0 0
PVProračunski viri 268.560 268.560 84.136 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 268.560 268.560 84.136 0 0
(2130) 2130-18-5003 SPOT svetovanje Podravje 10.11.2017 31.12.2023 1.790.400 1.790.400 48,4% 358.080 358.080 114.216 0 0
PVProračunski viri 358.080 358.080 114.216 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 358.080 358.080 114.216 0 0
Stran 132 od 197 v EUR
(2130) 2130-18-5004 SPOT Svetovanje Koroška 10.11.2017 31.12.2023 895.200 895.200 48,0% 179.040 179.040 56.589 0 0
PVProračunski viri 179.040 179.040 56.589 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 179.040 179.040 56.589 0 0
(2130) 2130-18-5005 SPOT svetovanje Osrednja Slovenija 12.02.2018 31.12.2023 2.163.400 2.163.400 47,2% 447.600 447.600 128.457 0 0
PVProračunski viri 447.600 447.600 128.457 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 447.600 447.600 128.457 0 0
(2130) 2130-18-5006 SPOT svetovanje Savinjska 06.11.2017 31.12.2023 1.790.400 1.790.400 48,8% 358.080 358.080 108.495 0 0
PVProračunski viri 358.080 358.080 108.495 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 358.080 358.080 108.495 0 0
(2130) 2130-18-5007 SPOT svetovanje Pomurje 10.11.2017 31.12.2023 895.200 895.200 47,3% 179.040 179.040 63.297 0 0
PVProračunski viri 179.040 179.040 63.297 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 179.040 179.040 63.297 0 0
(2130) 2130-18-5008 SPOT svetovanje Obalno-kraška 08.11.2017 31.12.2023 895.200 895.200 48,3% 179.040 179.040 56.673 0 0
PVProračunski viri 179.040 179.040 56.673 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 179.040 179.040 56.673 0 0
(2130) 2130-18-5009 SPOT svetovanje Posavje 10.11.2017 31.12.2023 447.600 447.600 49,1% 89.520 89.520 26.787 0 0
PVProračunski viri 89.520 89.520 26.787 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 89.520 89.520 26.787 0 0
(2130) 2130-18-5010 SPOT svetovanje Primorsko-notranjska 07.02.2018 31.12.2023 865.360 865.360 45,7% 179.040 179.040 52.699 0 0
PVProračunski viri 179.040 179.040 52.699 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 179.040 179.040 52.699 0 0
(2130) 2130-18-5011 SPOT svetovanje Goriška 08.11.2017 31.12.2023 1.342.800 1.342.800 48,1% 268.560 268.560 85.922 0 0
PVProračunski viri 268.560 268.560 85.922 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 268.560 268.560 85.922 0 0
(2130) 2130-18-5012 SPOT svetovanje Jugovzhodna Slovenija 16.02.2018 31.12.2023 865.360 865.360 46,0% 179.040 179.040 53.487 0 0
PVProračunski viri 179.040 179.040 53.487 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 179.040 179.040 53.487 0 0
(2130) 2130-18-5633 Izvedba energetske sanacije Hotela Areh 10.08.2018 31.12.2022 725.500 604.672 46,6% 157.400 30.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 157.400 30.000 0 0 0
(2130) 2130-18-5736 Proizvodnja lepljenih ploš č iz listavcev 16.07.2018 31.12.2021 774.814 775.913 64,7% 369.981 0 0 0 0
PVProračunski viri 42.102 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 42.102 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 327.879 0 0 0 0
(2130) 2130-19-0410 Digitalno inovacijsko sti čišče Slovenija 25.10.2018 31.12.2023 2.600.000 2.600.000 17,5% 740.000 742.297 500.000 0 0
PVProračunski viri 740.000 742.297 500.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 740.000 742.297 500.000 0 0
(2130) 2130-19-2007 Spodbude za zagon inovativnih podjetij P2/ 2019 17.07.2019 31.12.2021 2.160.000 2.160.000 40,7% 1.280.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.280.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.280.000 0 0 0 0
(2130) 2130-19-2112 Vavčer - spodbude malih vrednosti za MSP 2019-2023 27.11.2018 31.12.2023 27.212.858 23.720.000 35,7% 10.669.975 2.422.883 3.492.858 0 0
PVProračunski viri 10.669.975 2.422.883 3.492.858 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 10.669.975 2.422.883 3.492.858 0 0
(2130) 2130-19-5505 Podjetniški inkubator Krško 29.01.2019 31.12.2021 558.532 470.389 96,0% 2.586 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.300 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.300 0 0 0 0
PPUO Občine 1.286 0 0 0 0
7553 OBČINA KRŠKO 1.286 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5509 Poslovna cona Vrbje 06.04.2018 31.12.2021 1.528.276 1.528.276 31,2% 552.823 0 0 0 0
PVProračunski viri 144.793 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 144.793 0 0 0 0
PPUO Občine 408.031 0 0 0 0
7688 OBČINA ŽALEC 408.031 0 0 0 0
(2130) 2130-19-5814 Razvoj "Kopalnice Vanity" 20.02.2019 31.12.2021 386.565 386.565 0,0% 386.565 0 0 0 0
PVProračunski viri 115.969 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 115.969 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 270.595 0 0 0 0
(2130) 2130-20-0010 Storitve subjektov inovativnega okolja 2020-2022 07.01.2020 31.12.2023 10.127.526 9.876.049 11,9% 3.369.004 3.891.452 826.445 0 0
PVProračunski viri 3.369.004 3.891.452 826.445 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.369.004 3.891.452 826.445 0 0
(2130) 2130-20-1610 Spodbude za digitalno transformacijo MSP 2019-2023 06.02.2020 31.12.2023 14.553.899 20.753.899 0,0% 2.066.667 2.066.667 5.248.968 0 0
PVProračunski viri 0 0 3.149.381 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 0 3.149.381 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.066.667 2.066.667 2.099.587 0 0
(2130) 2130-20-2007 Spodbude za zagon inovativnih podjetij P2/ 2020 26.06.2020 31.12.2022 2.160.000 2.160.000 18,5% 480.000 1.280.000 0 0 0
Stran 133 od 197 v EUR
(2130) 2130-20-2010 Spodbude za zagon podjetij  (P2R) 08.05.2020 31.12.2021 2.200.000 2.200.000 0,0% 825.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 825.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 825.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5503 Cona pri Pildu - 2. etapa 05.01.2018 31.12.2021 1.409.007 1.409.007 24,2% 715.433 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 250.000 0 0 0 0
PPUO Občine 465.433 0 0 0 0
7572 OBČINA METLIKA 465.433 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5504 Širitev poslovne cone Ajdovš čina 15.12.2017 31.12.2021 645.060 645.060 68,6% 1.000 0 0 0 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 1.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5506 Ureditev poslovne cone na  Dobrovem 25.05.2018 31.12.2021 1.136.882 1.136.882 18,2% 273.637 0 0 0 0
PVProračunski viri 273.637 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 273.637 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5507 Severna obrtno industrijska cona Murska Sobota 16.04.2018 31.12.2022 1.351.284 1.351.284 31,1% 309.703 231.484 0 0 0
PVProračunski viri 209.976 186.715 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 209.976 186.715 0 0 0
PPUO Občine 99.728 44.768 0 0 0
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 99.728 44.768 0 0 0
(2130) 2130-20-5511 PC Jesenice: Izgradnja infrastrukture-2.faza 10.04.2019 31.12.2021 1.150.049 1.156.715 5,7% 206.598 0 0 0 0
PVProračunski viri 152.067 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 152.067 0 0 0 0
PPUO Občine 54.531 0 0 0 0
7540 OBČINA JESENICE 54.531 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5513 Ekonomsko poslovna cona Zagorje 19.03.2018 31.12.2021 989.445 989.445 4,1% 837.055 0 0 0 0
PVProračunski viri 811.021 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 811.021 0 0 0 0
PPUO Občine 26.035 0 0 0 0
7642 OBČINA ZAGORJE OB SAVI 26.035 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5515 Gradnja poslovne cone Ravne 2019-2022 31.01.2018 31.12.2021 1.102.890 1.102.890 1,3% 674.370 0 0 0 0
PVProračunski viri 468.861 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 468.861 0 0 0 0
PPUO Občine 205.509 0 0 0 0
7603 OBČINA RAVNE NA KOROŠKEM 205.509 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5516 Izgradnja komunalne opreme Garant Polzela 27.02.2019 31.12.2021 703.505 703.505 7,2% 170.151 0 0 0 0
PVProračunski viri 110.443 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 110.443 0 0 0 0
PPUO Občine 59.708 0 0 0 0
7672 OBČINA POLZELA 59.708 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5517 Zasavski podjetniški inkubator 07.10.2019 31.12.2022 2.050.110 2.050.110 0,0% 1.768.697 75.052 0 0 0
PVProračunski viri 1.410.379 61.518 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.410.379 61.518 0 0 0
PPUO Občine 358.318 13.534 0 0 0
7629 OBČINA TRBOVLJE 358.318 13.534 0 0 0
(2130) 2130-20-5518 Industrijska cona Vuzenica 17.04.2018 31.12.2021 319.400 319.400 0,0% 40.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5601 Energetska sanacija Pizzerije Dimnik 20.01.2020 31.12.2021 217.282 217.282 0,0% 217.282 0 0 0 0
PVProračunski viri 131.582 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 131.582 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 85.700 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5602 Energetska sanacija gostilne Bu činek 18.01.2020 31.12.2021 398.000 398.000 0,0% 308.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 136.473 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 136.473 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 171.527 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5603 Energetska sanacija bara in preno čišč ETA 18.01.2020 31.12.2022 374.000 374.000 0,0% 287.000 42.000 0 0 0
PVProračunski viri 136.945 25.820 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 136.945 25.820 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 150.055 16.180 0 0 0
(2130) 2130-20-5604 Energetska prenova Gostiš ča pri Rudiju 20.01.2020 31.12.2021 200.934 200.934 0,0% 117.734 0 0 0 0
PVProračunski viri 63.525 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 63.525 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 54.209 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5605 Energetska prenova penziona Govc Vršnik 17.01.2020 31.12.2021 202.093 202.093 0,0% 168.543 0 0 0 0
PVProračunski viri 94.006 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 94.006 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 74.537 0 0 0 0
Stran 134 od 197 v EUR
(2130) 2130-20-5606 Energetska  prenova sob-apartmajev Panker 19.01.2020 31.12.2021 153.110 153.110 0,0% 11.590 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.534 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 6.534 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 5.056 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5607 Energetska sanacija gostilne Štajdohar 20.01.2020 31.12.2021 163.480 163.480 0,0% 163.480 0 0 0 0
PVProračunski viri 100.500 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.500 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 62.980 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5608 Energetska sanacija preno čišč Kapušin 19.01.2020 31.12.2021 151.036 151.036 0,0% 43.920 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 16.920 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5609 Energetska sanacija hotela Cubis 19.01.2020 31.12.2021 323.910 323.910 0,0% 323.910 0 0 0 0
PVProračunski viri 77.284 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 77.284 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 246.626 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5610 Energetska prenova apartmajev Tisa 20.01.2020 31.12.2021 99.552 99.552 0,0% 13.908 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.400 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 8.400 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 5.508 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5611 Energetska prenova gostiš ča Jutriša 17.01.2020 31.12.2022 135.664 135.664 0,0% 89.792 15.860 0 0 0
PVProračunski viri 52.950 9.750 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 52.950 9.750 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 36.842 6.110 0 0 0
(2130) 2130-20-5612 Energetska sanacija hotela Smuk Semi č 19.01.2020 31.12.2022 201.178 201.178 0,0% 0 68.320 0 0 0
PVProračunski viri 0 42.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 42.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 26.320 0 0 0
(2130) 2130-20-5613 Energetska sanacija preno čišč ob Sotočju 19.01.2020 31.12.2021 250.466 250.466 0,0% 117.030 0 0 0 0
PVProračunski viri 68.494 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 68.494 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 48.535 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5614 Energetska sanacija Pr Hladet 17.01.2020 31.12.2021 296.568 296.568 0,0% 253.771 0 0 0 0
PVProračunski viri 147.218 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 147.218 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 106.552 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5615 Investicija v energetsko sanacijo gostilne Kambra 20.01.2020 31.12.2021 452.500 452.500 0,0% 390.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 168.414 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 168.414 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 222.086 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5616 Energetska sanacija Vile Šiftar 20.01.2020 31.12.2022 335.600 335.600 0,0% 267.600 38.000 0 0 0
PVProračunski viri 148.866 23.852 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 148.866 23.852 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 118.734 14.148 0 0 0
(2130) 2130-20-5617 Energetska sanacija hotela Korošica 19.01.2020 31.12.2022 287.500 287.500 0,0% 215.000 72.500 0 0 0
PVProračunski viri 132.172 44.570 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 132.172 44.570 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 82.828 27.930 0 0 0
(2130) 2130-20-5618 Energetska sanacija apartmajev Nada 18.01.2020 31.12.2021 204.960 204.960 0,0% 153.820 0 0 0 0
PVProračunski viri 90.236 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 90.236 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 63.585 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5619 Energetska prenova apartmajev Saša 20.01.2020 31.12.2022 118.340 118.340 0,0% 50.849 2.440 0 0 0
PVProračunski viri 40.650 1.500 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 40.650 1.500 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.199 940 0 0 0
(2130) 2130-20-5620 Energetska sanacija gostilne Žolnir 10.01.2020 31.12.2022 345.570 345.570 0,0% 278.735 46.938 0 0 0
PVProračunski viri 146.218 29.068 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 146.218 29.068 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 132.518 17.870 0 0 0
(2130) 2130-20-5621 Energetska sanacija gostilne Na jasi 18.01.2020 31.12.2021 298.473 298.473 0,0% 298.473 0 0 0 0
PVProračunski viri 183.488 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 183.488 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 114.986 0 0 0 0
Stran 135 od 197 v EUR
(2130) 2130-20-5622 Energetska sanacija okrep čevalnice Tropicano 20.01.2020 31.12.2021 265.000 265.000 0,0% 175.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 107.582 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 107.582 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 67.418 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5623 Energetska sanacija gostiš ča Krivograd 17.01.2020 03.12.2021 308.491 308.491 0,0% 273.041 0 0 0 0
PVProračunski viri 161.520 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 161.520 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 111.521 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5624 Energetska sanacija gostilne Marta 20.01.2020 31.12.2021 316.500 316.500 0,0% 91.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 51.392 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 51.392 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 40.108 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5625 Gostišče Vračko- energetska in snovna sanacija 20.01.2020 31.12.2022 325.300 325.300 0,0% 288.740 36.559 0 0 0
PVProračunski viri 177.504 22.475 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 177.504 22.475 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 111.236 14.084 0 0 0
(2130) 2130-20-5626 Energetska sanacija hotela Maj Inn 17.01.2020 31.12.2021 126.758 126.758 0,0% 46.766 0 0 0 0
PVProračunski viri 26.702 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 26.702 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 20.064 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5627 Energetska sanacija Gostiš ča pri Tonetu 20.01.2020 31.12.2022 342.500 342.500 0,0% 271.000 31.500 0 0 0
PVProračunski viri 139.598 19.365 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 139.598 19.365 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 131.402 12.135 0 0 0
(2130) 2130-20-5628 Energetska sanacija objekta Bubec 20.01.2020 31.12.2021 323.415 323.415 0,0% 226.342 0 0 0 0
PVProračunski viri 139.900 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 139.900 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 86.442 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5629 Energetska sanacija Panorame, Metka Gutschi s.p. 18.01.2020 31.12.2022 80.032 80.032 0,0% 0 61.976 0 0 0
PVProračunski viri 0 38.100 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 38.100 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 23.876 0 0 0
(2130) 2130-20-5630 Energetska sanacija Gostilne Oaza 18.01.2020 31.12.2021 309.801 309.801 0,0% 309.801 0 0 0 0
PVProračunski viri 188.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 188.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 121.801 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5631 Energetska sanacija Gostilne Gaj 18.01.2020 31.12.2022 304.780 304.780 0,0% 234.264 70.516 0 0 0
PVProračunski viri 144.015 43.350 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 144.015 43.350 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 90.249 27.166 0 0 0
(2130) 2130-20-5633 Energetska sanacija gostilne in preno čišč Gedžo 18.01.2020 31.12.2021 184.586 184.586 0,0% 52.826 0 0 0 0
PVProračunski viri 32.475 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 32.475 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 20.351 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5634 Snovna in energetska u činkovitost gostiš ča Strniša 20.01.2020 31.12.2021 259.740 259.740 0,0% 259.740 0 0 0 0
PVProračunski viri 137.478 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 137.478 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 122.263 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5635 Energetska sanacija apartmajev Dervari č 18.01.2020 31.12.2022 95.404 95.404 0,0% 58.650 36.754 0 0 0
PVProračunski viri 58.650 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 58.650 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 36.754 0 0 0
(2130) 2130-20-5636 Energetska sanacija hiše vin Cuk 15.01.2020 31.12.2021 270.596 270.596 0,0% 81.313 0 0 0 0
PVProračunski viri 49.988 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 49.988 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 31.326 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5637 Energetska sanacija Gostilne En Krajcar 20.01.2020 31.12.2021 311.400 311.400 0,0% 115.400 0 0 0 0
PVProračunski viri 70.943 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 70.943 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 44.457 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5638 Obnova z energetsko sanacijo picerije Sidro 18.01.2020 31.12.2021 344.894 344.894 0,0% 171.654 0 0 0 0
PVProračunski viri 93.300 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 93.300 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 78.354 0 0 0 0
Stran 136 od 197 v EUR
(2130) 2130-20-5639 Energetska sanacija apartmaja Silva 18.01.2020 31.12.2022 189.954 189.954 0,0% 96.555 93.399 0 0 0
PVProračunski viri 70.954 27.612 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 70.954 27.612 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 25.602 65.787 0 0 0
(2130) 2130-20-5640 Energetska sanacija gostilne Jakli č 20.01.2020 31.12.2021 320.500 320.500 0,0% 83.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 41.835 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 41.835 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 41.665 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5654 Sanacija apartmajev na Bajsovi doma čiji 20.01.2020 31.12.2021 148.826 148.826 0,0% 65.020 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 23.020 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5657 Energetska obnova B&B dvorca 20.01.2020 31.12.2021 140.592 140.592 0,0% 117.632 0 0 0 0
PVProračunski viri 60.744 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 60.744 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 56.887 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5659 Energetska prenova Blatnikov Hram 20.01.2020 31.12.2021 267.138 267.138 0,0% 146.300 0 0 0 0
PVProračunski viri 109.725 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 109.725 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 36.575 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5661 Energetska posodobitev apartmajskih hiš 3, 4, 5 17.01.2020 31.12.2021 187.843 187.843 0,0% 114.607 0 0 0 0
PVProračunski viri 70.455 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 70.455 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 44.152 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5662 Grad Prestranek - Energetska sanacija 17.01.2020 31.12.2022 305.000 305.000 0,0% 61.000 244.000 0 0 0
PVProračunski viri 33.000 150.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 33.000 150.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 28.000 94.000 0 0 0
(2130) 2130-20-5665 Energetska sanacija Stare gostilne Krulc 17.01.2020 31.12.2021 201.105 201.105 36,7% 75.504 0 0 0 0
PVProračunski viri 46.416 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 46.416 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 29.087 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5671 Energetska obnova Gostilne pri Mari 20.01.2020 31.12.2021 165.273 165.273 0,0% 96.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 46.518 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 46.518 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 49.482 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5673 Energetska prenova gostilne Letališ če 20.01.2020 31.12.2021 128.100 128.100 0,0% 43.310 0 0 0 0
PVProračunski viri 26.625 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 26.625 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 16.685 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5677 Prenova Vile Lisa 20.01.2020 31.12.2021 206.250 206.250 0,0% 189.170 0 0 0 0
PVProračunski viri 116.293 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 116.293 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 72.877 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5683 Celovita energetska prenova gostilne Rajh 14.01.2020 31.12.2021 349.408 349.408 0,0% 176.107 0 0 0 0
PVProračunski viri 102.917 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 102.917 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 73.191 0 0 0 0
(2130) 2130-20-5689 Snovna in energetska u činkovitost v Biotermah 16.01.2020 31.12.2022 349.386 349.386 0,0% 174.693 174.693 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100.000 100.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 74.693 74.693 0 0 0
(2130) 2130-20-5695 Energetska obnova: apartmaji Dandi 20.01.2020 31.12.2022 97.600 97.600 30,7% 37.820 10.980 0 0 0
PVProračunski viri 23.250 6.750 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 23.250 6.750 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 14.570 4.230 0 0 0
(2130) 2130-20-5702 Namenski gradniki za izdelavo polproizvodov 29.08.2019 31.12.2021 2.980.000 2.980.000 0,0% 1.630.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 733.500 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 733.500 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 896.500 0 0 0 0
(3130) 3130-16-0031 Enotna poslovna to čka - EPT 23.11.2015 31.12.2022 9.584.960 10.000.000 32,1% 3.035.000 3.263.455 0 0 0
PVProračunski viri 3.035.000 3.263.455 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 3.035.000 3.263.455 0 0 0
(3340) 3340-17-0048 Platforma CzK 05.04.2017 31.12.2022 5.628.094 5.628.094 53,1% 1.503.067 1.135.333 0 0 0
PVProračunski viri 1.503.067 1.135.333 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.503.067 1.135.333 0 0 0
Stran 137 od 197 v EUR
2111-11-S009 Instrumenti za rast in razvo j podjetij 10.510.000 10.300.000 10.200.000 0 0
 EP (2130) 2130-20-0007 Garancije za ban čne kredite 01.01.2020 31.12.2023 30.000.000 0,0% 10.000.000 10.000.000 10.000.000 0 0
PVProračunski viri 10.000.000 10.000.000 10.000.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 10.000.000 10.000.000 10.000.000 0 0
(2130) 2111-09-0125 Garancije s subvencijo obrestne mere 23.04.2009 31.12.2023 70.033.659 66.818.114 98,4% 510.000 300.000 200.000 0 0
PVProračunski viri 510.000 300.000 200.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 510.000 300.000 200.000 0 0
Ukrepi     2.623.200 2.623.200 0 0 0
(2130) 2130-17-0003 Podjetniško in inovativno okolje ter promocija 01.01.2017 31.12.2022 12.484.518 45,2% 2.623.200 2.623.200 0 0 0
PVProračunski viri 2.623.200 2.623.200 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.623.200 2.623.200 0 0 0
140302 Podpora malim in srednje velikim podjetjem 30.208.464 25.788.131 3.426.263 0 0
1541-15-S007 Razvo j poslovnih modelov za MSP 28.408.364 22.838.131 1.626.263 0 0
 EP (1541) 1541-15-0006 Razvoj poslovnih modelov za MSP 16.12.2014 31.12.2023 36.742.082 0,0% 8.073.861 10.025.895 78.872 0 0
PVProračunski viri 8.073.861 10.025.895 78.872 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 6.244.675 8.452.304 19.275 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.829.183 1.573.590 59.595 0 0
(2130) 2130-18-1514 Kabrio ture po vzhodni Sloveniji 22.09.2017 31.12.2021 160.444 179.500 75,0% 4.643 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.250 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.250 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.393 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1519 Aktivna zabava za zaklju čene skupine 21.09.2017 31.12.2021 228.710 266.300 88,8% 8.600 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.020 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 6.020 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.580 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1521 Japke, jablane in tokc 22.09.2017 31.12.2021 217.722 251.705 84,8% 6.305 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.414 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 4.414 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.892 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1524 Ne čuti omejitev 25.09.2017 01.01.2021 73.990 89.290 43,2% 18.290 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.403 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 4.403 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 13.887 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1525 Odprte vasi 22.09.2017 31.12.2021 214.915 214.955 63,7% 66.667 0 0 0 0
PVProračunski viri 46.667 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 46.667 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1529 Visoko nad vsakdanom 22.09.2017 31.12.2021 254.105 285.700 77,7% 28.050 0 0 0 0
PVProračunski viri 19.545 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 19.545 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.505 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1530 Aktivni oddih v Blejskem biseru 25.09.2017 31.12.2021 247.140 277.600 87,1% 12.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.750 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 8.750 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.750 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1533 V velikem slogu do lepot vzhodne Slovenije 26.02.2018 31.12.2021 209.690 227.900 56,1% 72.800 0 0 0 0
PVProračunski viri 50.960 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 50.960 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 21.840 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1534 Zdravstveno estetski turizem 05.03.2018 31.12.2021 240.193 285.630 68,5% 29.880 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.916 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 20.916 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.964 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1537 Jahalna Avantura Ko čevsko 03.03.2018 31.12.2021 233.826 274.207 74,9% 22.454 0 0 0 0
PVProračunski viri 15.718 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 15.718 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.736 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1538 Ribolov Zelenega Krasa 01.03.2018 31.12.2021 158.856 180.000 64,5% 35.240 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.668 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 24.668 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 10.572 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1539 Družinam prijazne dežele (Bela krajina) 05.03.2018 31.12.2021 149.871 271.429 0,0% 59.757 0 0 0 0
PVProračunski viri 21.880 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 21.880 0 0 0 0
Stran 138 od 197 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 37.877 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1542 Kulinarično in wellenss doživetje Slovenije 05.03.2018 31.12.2021 243.603 285.000 64,8% 85.714 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 25.714 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1545 Avanturisti čni park Ris 05.03.2018 31.12.2021 182.072 208.429 69,7% 20.571 0 0 0 0
PVProračunski viri 14.400 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 14.400 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.171 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1546 Vse dobre stvari so 3-ali pa č 5 05.03.2018 31.12.2021 26.484 34.205 68,0% 4.235 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.965 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.965 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.270 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1549 Kostelska poslovna simulacija 21.02.2018 31.12.2021 157.500 181.500 67,0% 40.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 28.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 28.000 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1552 Blejski vodeni izleti z elektri čnimi kolesi 20.02.2018 31.12.2021 272.800 282.400 86,1% 25.400 0 0 0 0
PVProračunski viri 17.780 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 17.780 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.620 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1553 Preteklost za prihodnost 02.03.2018 31.12.2021 242.500 263.500 68,3% 34.630 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 7.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 27.630 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1554 Slovenski biseri 05.03.2018 31.12.2021 162.795 187.000 69,2% 25.988 0 0 0 0
PVProračunski viri 18.192 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 18.192 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 7.797 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1555 S kolesom po zelenih destinacijah 02.03.2018 31.12.2021 112.677 135.000 82,3% 9.800 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.860 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 6.860 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.940 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1558 Urbano doživetje Ljubljane 02.03.2018 31.12.2021 141.490 157.000 53,1% 51.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 35.700 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 35.700 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 15.300 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1559 Evropske destinacije odli čnosti 04.03.2018 31.12.2021 237.954 270.000 74,6% 5.550 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 5.550 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1562 Zlata Grbina 05.03.2018 31.12.2021 188.439 225.700 78,6% 20.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 14.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 14.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 6.000 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1564 Čudesa Slovenije 05.03.2018 31.12.2021 240.415 272.170 45,7% 40.036 0 0 0 0
PVProračunski viri 28.025 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 28.025 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 12.011 0 0 0 0
(2130) 2130-18-1620 Razvoj poslovnih modelov za MSP 23.11.2017 31.12.2022 9.894.559 11.127.070 9,2% 3.327.128 3.508.969 0 0 0
PVProračunski viri 2.884.980 3.066.820 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.884.980 3.066.820 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 442.149 442.149 0 0 0
(2130) 2130-18-5000 Vzpostavitev nacionalne slovenske poslovne to čke 12.10.2017 31.12.2022 11.207.625 11.828.702 30,1% 3.072.051 2.981.097 0 0 0
PVProračunski viri 3.072.051 2.981.097 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.072.051 2.981.097 0 0 0
(2130) 2130-19-1618 Mednarodni sejemski nastopi v 2019-22 21.03.2019 31.12.2022 10.285.218 12.800.000 25,6% 2.913.310 1.669.463 0 0 0
PVProračunski viri 1.313.310 69.463 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.313.310 69.463 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.600.000 1.600.000 0 0 0
(2130) 2130-19-2022 E-poslovanje MSP 2019-2022 23.04.2019 31.12.2022 14.978.954 15.799.426 32,1% 3.937.500 2.378.954 0 0 0
PVProračunski viri 2.362.500 2.362.500 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.362.500 2.362.500 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.575.000 16.454 0 0 0
(2130) 2130-20-1621 Partnerstva za nastop na tujih trgih 2020-2022 10.02.2020 31.12.2022 4.219.997 4.219.998 0,0% 2.352.122 707.087 0 0 0
PVProračunski viri 1.306.455 353.544 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.306.455 353.544 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.045.668 353.544 0 0 0
Stran 139 od 197 v EUR
(2130) 2130-20-2023 Blagovne znamke in razstavni prostori 2020-2023 21.10.2019 31.12.2023 6.256.092 6.266.667 0,5% 2.104.001 1.566.667 1.547.392 0 0
PVProračunski viri 1.578.000 1.175.000 1.155.725 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.578.000 1.175.000 1.155.725 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 526.000 391.667 391.667 0 0
(2130) 2130-20-8100 Dvig kompetenc Šaleške doline 15.11.2019 31.12.2021 286.950 286.950 32,3% 175.223 0 0 0 0
PVProračunski viri 157.701 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 157.701 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 17.522 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8101 Kamnik: digitalni prikaz pastirske dediš čine 18.11.2019 31.12.2021 111.735 111.735 24,5% 44.694 0 0 0 0
PVProračunski viri 31.286 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 31.286 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 13.408 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8102 Razvoj turisti čnih produktov v Beli krajini 18.11.2019 31.12.2021 286.950 286.950 0,0% 166.758 0 0 0 0
PVProračunski viri 150.082 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 150.082 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 16.676 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8103 Digitalizacija Krope in Radovljice 18.11.2019 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 71.750 0 0 0 0
PVProračunski viri 50.225 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 50.225 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 21.525 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8104 Dvig kompetenc in razvoj destinacije Laško 18.11.2019 31.12.2021 191.300 191.300 31,2% 88.664 0 0 0 0
PVProračunski viri 79.798 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 79.798 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.866 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8105 Dvig kompetenc in razvoj destinacije Kranj 17.01.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 55.875 0 0 0 0
PVProračunski viri 39.113 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 39.113 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 16.763 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8106 Dvig kompetenc vodilne destinacije Cerkno 20.01.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 46.750 0 0 0 0
PVProračunski viri 32.725 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 32.725 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 14.025 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8107 Zgodbe dediš čine destinacije Nova Gorica 15.01.2020 31.12.2021 167.560 167.560 0,0% 138.938 0 0 0 0
PVProračunski viri 97.256 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 97.256 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 41.681 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8108 Digitalno inoviranje Ple čnikove dediš čine 20.01.2020 31.12.2021 167.625 167.625 0,0% 142.625 0 0 0 0
PVProračunski viri 99.838 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 99.838 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 42.788 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8109 Izola - digitalni otok 17.01.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 71.400 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 21.420 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8110 Dvig kompetenc in turisti čna ponudba na Krasu 15.01.2020 31.12.2021 167.625 167.625 0,0% 128.954 0 0 0 0
PVProračunski viri 90.268 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 90.268 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 38.686 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8111 Dvig kompetenc v destinaciji Škofja Loka in Idrija 17.01.2020 31.12.2021 167.595 167.595 0,0% 111.730 0 0 0 0
PVProračunski viri 78.211 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 78.211 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 33.519 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8112 Razvoj turisti čne ponudbe v Rogaški Slatini 17.01.2020 31.12.2021 191.300 191.300 0,0% 95.650 0 0 0 0
PVProračunski viri 86.085 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 86.085 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 9.565 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8113 Digi kul-Digitalno inoviranje kulturne dediš čine 14.01.2020 31.12.2021 286.950 286.950 0,0% 186.950 0 0 0 0
PVProračunski viri 168.255 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 168.255 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 18.695 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8123 Inovacija kulturne dediš čine 17.04.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 70.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 49.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 49.000 0 0 0 0
Stran 140 od 197 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 21.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8124 Digitalizacija kulturne dediš čine v Kranjski Gori 17.04.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 61.250 0 0 0 0
PVProračunski viri 42.875 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 42.875 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 18.375 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8126 Kulturna dediš čina v Dolini So če 20.04.2020 31.12.2021 167.520 167.520 0,0% 87.520 0 0 0 0
PVProračunski viri 61.264 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 61.264 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 26.256 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8127 Digitalna preteklost Kopra 21.05.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 67.050 0 0 0 0
PVProračunski viri 46.935 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 46.935 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 20.115 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8128 Digitalizacija kulturne dediš čine na Bledu 22.05.2020 31.12.2021 111.750 111.750 0,0% 88.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 61.950 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 61.950 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 26.550 0 0 0 0
2130-16-S003 Spodbu janje lesne industri je 1.420.000 2.420.000 0 0 0
 EP (2130) 2130-16-0005 Spodbujanje lesne industrije 30.06.2015 31.12.2022 3.758.544 0,0% 1.320.000 2.420.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.320.000 2.420.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 1.320.000 2.420.000 0 0 0
(2130) 2130-19-0006 Promocija lesne industrije 2019-2021 17.01.2019 31.12.2021 765.364 700.000 55,9% 100.000 0 0 0 0
Ukrepi     380.100 530.000 1.800.000 0 0
(2130) 2111-11-0015 Slovenski podjetniški sklad - kupnine 01.01.2011 31.12.2023 4.238.131 75,7% 300.000 300.000 300.000 0 0
PVProračunski viri 300.000 300.000 300.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 300.000 300.000 300.000 0 0
(2130) 2130-20-0004 Ohranjanje in razvoj rokodelskih dejavnosti 01.01.2020 31.12.2023 1.650.200 0,0% 100 150.000 1.500.000 0 0
PVProračunski viri 100 150.000 1.500.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 100 150.000 1.500.000 0 0
(2130) 2130-20-4600 Dvig konkuren čnosti lesne industrije 04.03.2020 31.12.2022 200.000 17,6% 80.000 80.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 80.000 80.000 0 0 0
140304 Pospeševanje te hnolo škega razvoja gos podarstva 12.032.176 12.723.176 15.400.000 7.700.000 11.000.000
2130-16-S007 Raziskave, razvo j in inovaci je 5.545.000 5.936.000 15.250.000 7.700.000 11.000.000
 EP (2130) 3211-11-0090 Sodelovanje v programu EUREKA-Eurostars 02.12.2009 31.12.2022 771.289 0,0% 150.000 150.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 150.000 150.000 0 0 0
(2130) 2130-14-0004 Spodbujanje inovativnosti 2014-2020 06.02.2013 31.12.2026 56.434.152 70.000.000 29,7% 2.245.000 3.036.000 15.000.000 7.700.000 11.000.000
PVProračunski viri 2.245.000 3.036.000 15.000.000 7.700.000 11.000.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.245.000 3.036.000 15.000.000 7.700.000 11.000.000
(2130) 2130-14-0005 Eurostars 2014-2020 24.09.2013 31.12.2023 1.021.820 1.000.000 0,1% 150.000 150.000 250.000 0 0
PVProračunski viri 150.000 150.000 250.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 150.000 150.000 250.000 0 0
(2130) 2130-19-2020 EXPO 2020 Dubaj  29.03.2019 31.12.2022 10.865.062 9.700.000 22,0% 3.000.000 2.600.000 0 0 0
PVProračunski viri 3.000.000 2.600.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 3.000.000 2.600.000 0 0 0
Ukrepi     6.487.176 6.787.176 150.000 0 0
(2130) 2130-17-0002 Programi Evropske vesoljske agencije 01.01.2017 31.12.2022 20.712.023 57,3% 4.000.000 4.300.000 0 0 0
PVProračunski viri 4.000.000 4.300.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 4.000.000 4.300.000 0 0 0
(2130) 2130-18-0002 Delovanje in programi Centra Noordung 01.01.2018 31.12.2023 890.185 46,8% 150.000 150.000 150.000 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 150.000 150.000 150.000 0 0
(2130) 3211-11-0083 Podpora tehnološkemu razvoju s povratnimi sredstvi 01.01.2011 31.12.2022 57.011.528 87,7% 2.337.176 2.337.176 0 0 0
PVProračunski viri 2.337.176 2.337.176 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.337.176 2.337.176 0 0 0
Stran 141 od 197 v EUR
1404 Spodbujanje tujih investicij in odprtosti gospodarstva 51.628.852 39.560.114 19.000.000 26.717.109 0
140401 Spodbujanje za četnih in novih investicij 27.721.538 15.000.000 15.000.000 22.567.109 0
2111-11-S015 Dodel jevan je spodbud za TNI 4.688.647 0 0 0 0
(2130) 2130-19-9033 Modularni nizkoenergetski montažni objekti 30.11.2018 31.10.2021 12.080.000 15.100.000 9,1% 4.688.647 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 4.688.647 0 0 0 0
2130-20-S001 Dodel jevan je spodbud za investici je 23.032.891 15.000.000 15.000.000 22.567.109 0
 EP (2130) 2130-20-0002 Spodbujanje investicij 01.01.2020 31.12.2024 67.484.600 0,0% 13.032.891 15.000.000 15.000.000 22.567.109 0
PVProračunski viri 13.032.891 15.000.000 15.000.000 22.567.109 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 13.032.891 15.000.000 15.000.000 22.567.109 0
(2130) 2130-20-0009 Tovarna prihodnosti TPV Brezina 07.12.2018 31.12.2021 32.500.000 32.500.000 29,5% 10.000.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.000.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 8.000.000 0 0 0 0
140402 Informativne, izobraž evalne in promocij ske aktivnosti 2.970.000 4.000.000 4.000.000 4.150.000 0
Ukrepi     2.970.000 4.000.000 4.000.000 4.150.000 0
(2130) 2130-20-0003 Spodbujanje internacionalizacije 01.01.2020 31.12.2024 18.109.208 7,2% 2.970.000 4.000.000 4.000.000 4.150.000 0
PVProračunski viri 2.970.000 4.000.000 4.000.000 4.150.000 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.970.000 4.000.000 4.000.000 4.150.000 0
140403 Spodbujanje izvoza 20.937.314 20.560.114 0 0 0
Ukrepi     20.937.314 20.560.114 0 0 0
(1611) 1611-11-0026 Financ.in uradna podpora internacionalizaciji 01.01.2011 31.12.2022 114.911.742 56,1% 20.937.314 20.560.114 0 0 0
PVProračunski viri 20.937.314 20.560.114 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 20.937.314 20.560.114 0 0 0
1405 Podpora razvoja turizma 24.505.424 22.057.424 11.504.120 11.504.120 47.130.000
140501 Zagotavljanje ugodnega okolja za razvoj turizma 510.000 150.000 0 0 30.000
2130-16-S006 Trajnostni turizem 510.000 150.000 0 0 30.000
 EP (2130) 2130-16-0010 Trajnostni razvoj turizma 01.01.2016 31.12.2026 1.195.000 0,0% 510.000 150.000 0 0 30.000
PVProračunski viri 510.000 150.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 510.000 150.000 0 0 0
140502 Učinkovito trženje in promocija Slovenije 23.995.424 21.907.424 11.504.120 11.504.120 47.100.000
2130-16-S005 Javna a gencija STO 2.500.000 2.500.000 0 0 19.100.000
(2130) 2130-16-0012 Delovanje javne agencije STO 01.01.2016 31.12.2030 35.537.050 33.000.000 31,3% 2.500.000 2.500.000 0 0 19.100.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.500.000 2.500.000 0 0 0
Ukrepi     21.495.424 19.407.424 11.504.120 11.504.120 28.000.000
(2130) 2111-11-0023 Človeški viri, inovativnost in medn. sodelovanje 01.01.2011 31.12.2022 939.671 68,1% 110.000 120.000 0 0 0
PVProračunski viri 110.000 120.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 110.000 120.000 0 0 0
(2130) 2111-11-0030 Zagotavljanje informacij v podporo razvoju turizma 01.01.2011 31.12.2022 419.814 67,8% 45.000 45.000 0 0 0
PVProračunski viri 45.000 45.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 45.000 45.000 0 0 0
(2130) 2130-16-1202 Program dela Kobilarne Lipica 01.01.2016 31.12.2030 57.059.267 25,8% 6.000.000 7.000.000 0 0 28.000.000
PVProračunski viri 6.000.000 7.000.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 6.000.000 7.000.000 0 0 0
(2130) 2130-20-0008 Dvig konkuren čnosti in prepoznavnosti slo. turizma 01.01.2020 31.12.2024 61.671.632 6,6% 15.340.424 12.242.424 11.504.120 11.504.120 0
PVProračunski viri 15.340.424 12.242.424 11.504.120 11.504.120 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 15.340.424 12.242.424 11.504.120 11.504.120 0
1406 Podpora prestrukturiranju finan čnih in nefinan čnih družb 363.955.700 287.208.700 17.650.000 18.950.000 41.650.000
140602 Poroštva in jamstva 31.400.000 51.400.000 0 0 0
Ukrepi     31.400.000 51.400.000 0 0 0
(1611) 1611-11-0001 Poroštva in jamstva 01.01.2011 31.12.2022 632.733.125 86,3% 31.400.000 51.400.000 0 0 0
PVProračunski viri 31.400.000 51.400.000 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 31.400.000 51.400.000 0 0 0
Stran 142 od 197 v EUR
140603 Upravljanje s finan čnim premoženjem 324.350.000 228.250.000 17.100.000 18.400.000 41.100.000
Ukrepi     324.350.000 228.250.000 17.100.000 18.400.000 41.100.000
(1611) 1611-11-0002 Pridobivanje, pove čanje in zmanjšanje FPRS 01.01.2011 31.12.2022 5.430.263.077 92,6% 143.000.000 104.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 143.000.000 104.000.000 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 143.000.000 104.000.000 0 0 0
(1611) 1611-11-0003 Lastninjenje podjetij 01.01.2011 31.12.2022 3.790.774 78,5% 350.000 350.000 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 350.000 350.000 0 0 0
(1611) 1611-19-0002 Povečanje kapitala 2TDK 01.01.2019 31.12.2026 495.806.650 13,8% 181.000.000 123.900.000 17.100.000 18.400.000 41.100.000
PVProračunski viri 181.000.000 123.900.000 17.100.000 18.400.000 41.100.000
1611 Ministrstvo za finance 181.000.000 123.900.000 17.100.000 18.400.000 41.100.000
140604 Reševanje in prestrukturiranje podjetij v tež avah 7.008.700 7.008.700 0 0 0
Ukrepi     7.008.700 7.008.700 0 0 0
(2130) 2130-18-0004 Reševanje gospodarskih družb in zadrug 2018-2021 01.01.2018 31.12.2022 24.733.908 17,1% 7.008.700 7.008.700 0 0 0
PVProračunski viri 7.008.700 7.008.700 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 7.008.700 7.008.700 0 0 0
140605 Rudniki in sanacija rudar ske škode 1.197.000 550.000 550.000 550.000 550.000
2130-13-S003 Zapiran je rudnikov in sanaci ja rudarske škode 500.000 550.000 550.000 550.000 550.000
(2130) 2130-18-0003 Monitoring in vzdrževanje rudnikov 2018-2021 21.08.2017 31.12.2021 2.018.068 2.200.000 68,7% 500.000 0 0 0 0
(2130) 2130-20-8135 Monitoring in vzdrževanje rudnikov 2022-2025 06.08.2020 31.12.2025 2.200.000 2.200.000 0,0% 0 550.000 550.000 550.000 550.000
PVProračunski viri 0 550.000 550.000 550.000 550.000
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 0 550.000 550.000 550.000 550.000
2330-13-S018 Rudnik Žirovski vrh 697.000 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0028 Aktivnosti zapiranja Rudnika Žirovski vrh 21.06.2018 31.12.2021 3.114.058 3.114.058 75,6% 697.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 697.000 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 697.000 0 0 0 0
15VAROVANJE OKOLJA IN OKOLJSKA INFRASTRUKTURA 920.897.991 1.070.724.492 630.329.309 178.661.957 266.180.484
politike525.273.634 745.614.245 444.852.941 107.082.620 196.547.149
150101 Horizontalni ukrepi varstva okolja 5.205.189 2.605.358 2.401.306 1.044.195 365.000
2550-15-S001 Sofinanciran je LIFE+ pro jektov 4.638.160 2.099.478 2.103.298 779.195 0
 EP (2550) 2550-20-0006 Life narava in okolje 01.01.2020 31.12.2023 1.415.319 0,0% 328.692 126.627 960.000 0 0
PVProračunski viri 328.692 126.627 960.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 328.692 126.627 960.000 0 0
(2550) 2550-15-0009 LIFEGENMON 30.06.2014 30.09.2021 5.437.203 5.484.162 53,7% 48.743 0 0 0 0
PVProračunski viri 48.743 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 48.743 0 0 0 0
(2550) 2550-16-0016 Life Upravljanje z e-odpadki 16.12.2015 31.01.2021 1.785.304 1.795.765 61,9% 668.973 0 0 0 0
PVProračunski viri 25.527 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 25.527 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 643.446 0 0 0 0
(2550) 2550-16-0017 Življenje traviš čem 31.10.2015 31.01.2021 3.868.981 3.898.582 72,0% 1.052.046 0 0 0 0
PVProračunski viri 174.865 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 174.865 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 877.181 0 0 0 0
(2550) 2550-17-0002 LIFE ARTEMIS 04.07.2016 15.01.2021 1.091.453 1.091.953 87,3% 20.278 0 0 0 0
PVProračunski viri 20.278 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 20.278 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0007 LIFE NATURAVIVA 29.05.2017 28.02.2023 2.082.089 2.482.242 28,3% 498.487 498.486 47.384 0 0
PVProračunski viri 50.951 50.950 47.384 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 50.951 50.950 47.384 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 124.742 124.742 0 0 0
2345 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE 2.982 2.982 0 0 0
2534 JAVNI ZAVOD KRAJINSKI PARK LJUBLJANSKO BARJE 10.179 10.179 0 0 0
2541 KOZJANSKI PARK 16.181 16.181 0 0 0
2542 TRIGLAVSKI NARODNI PARK 12.374 12.374 0 0 0
3446 NACIONALNI INŠTITUT ZA BIOLOGIJO NATIONAL INSTITUTE OF BIOLOGY 50.535 50.535 0 0 0
3449 NOTRANJSKI REGIJSKI PARK 9.562 9.562 0 0 0
3827 JAVNI ZAVOD KRAJINSKI PARK GORI ČKO 11.759 11.759 0 0 0
7035 GRM NOVO MESTO - CENTER BIOTEHNIKE IN TURIZMA 6.782 6.782 0 0 0
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 4.388 4.388 0 0 0
Stran 143 od 197 v EUR
SOVDrugi sovlagatelji 322.794 322.794 0 0 0
(2550) 2550-18-0008 LIFE STRŽEN 06.06.2017 28.02.2023 3.444.589 3.863.248 43,2% 406.660 414.155 144.344 0 0
PVProračunski viri 206.945 206.945 144.344 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 206.945 206.945 144.344 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 13.354 13.354 0 0 0
2544 ZAVOD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA VARSTVO NARAVE 1.050 1.050 0 0 0
3449 NOTRANJSKI REGIJSKI PARK 11.454 11.454 0 0 0
3453 ZAVOD ZA RIBIŠTVO SLOVENIJE 850 850 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 186.361 193.856 0 0 0
(2550) 2550-18-0009 LIFE for Lasca 31.05.2017 31.12.2022 2.208.789 2.223.788 60,6% 619.616 65.545 0 0 0
PVProračunski viri 65.546 65.545 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 15.000 15.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 50.546 50.545 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 139.722 0 0 0 0
3453 ZAVOD ZA RIBIŠTVO SLOVENIJE 139.722 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 414.348 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0010 LIFE Lynx - reševanje risa pred izumrtjem 07.06.2017 31.03.2024 6.827.330 6.829.377 32,8% 994.665 994.665 951.570 779.195 0
PVProračunski viri 216.342 216.342 216.341 216.341 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 216.342 216.342 216.341 216.341 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 71.627 71.627 68.853 57.755 0
2342 ZAVOD ZA GOZDOVE SLOVENIJE LJUBLJANA 41.314 41.314 39.712 33.304 0
2544 ZAVOD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA VARSTVO NARAVE 1.377 1.377 1.324 1.111 0
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 28.936 28.936 27.817 23.340 0
SOVDrugi sovlagatelji 706.696 706.696 666.376 505.099 0
2550-19-S001 Ciljni raziskovalni pro jekti-okol je 274.731 213.582 83.008 50.000 150.000
 EP (2550) 2550-20-0041 Ciljni raziskovalni projekti - okolje 04.08.2020 31.12.2027 281.255 0,0% 0 31.255 50.000 50.000 150.000
PVProračunski viri 0 31.255 50.000 50.000 150.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 31.255 50.000 50.000 150.000
(2550) 2550-19-0045 Monitoring prenašalcev vektorskih bolezni (CRP) 02.07.2019 30.04.2023 450.000 450.000 7,7% 155.984 140.283 33.008 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 15.000 15.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 120.000 120.000 33.008 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 20.984 5.283 0 0 0
RESEARCH AGENCY20.984 5.283 0 0 0
(2550) 2550-19-0046 Zasnova monitoringa divjih opraševalcev (CRP) 02.07.2019 31.12.2022 149.980 149.979 10,7% 70.469 42.044 0 0 0
PVProračunski viri 35.500 33.240 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 23.000 14.495 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 12.500 18.745 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 34.969 8.804 0 0 0
RESEARCH AGENCY34.969 8.804 0 0 0
(2550) 2550-19-0048 Določitev virov Pb v Zgornji Mežiški dolini (CRP) 01.07.2019 31.12.2021 100.000 100.000 13,8% 48.278 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.500 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 12.500 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 17.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 18.778 0 0 0 0
RESEARCH AGENCY18.778 0 0 0 0
Ukrepi     292.298 292.298 215.000 215.000 215.000
(2550) 2511-11-0038 Celovite presoje vplivov na okolje 01.01.2011 31.12.2025 557.353 72,7% 30.000 30.000 30.000 30.000 30.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 30.000 30.000 30.000 30.000 30.000
(2550) 2511-11-0039 Čezmejne presoje vplivov na okolje 01.01.2011 31.12.2025 810.057 81,2% 30.000 30.000 30.000 30.000 30.000
(2550) 2511-11-0041 Podlage za pripravo predpisov s podro čja okolja 01.01.2011 31.12.2025 2.643.169 68,5% 194.498 194.498 155.000 155.000 155.000
PVProračunski viri 194.498 194.498 155.000 155.000 155.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 194.498 194.498 155.000 155.000 155.000
(2550) 2511-11-0043 Sofinanciranje dela nevladnih organizacij 01.01.2011 31.12.2022 1.206.181 93,5% 37.800 37.800 0 0 0
PVProračunski viri 37.800 37.800 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 37.800 37.800 0 0 0
150102 Prilagajanje podnebnim spremembam 466.822.362 694.456.976 423.484.083 103.245.782 194.103.644
1541-15-S013 Prilagajanje podnebnim spremembam 12.321.482 17.005.421 4.759.347 0 0
 EP (1541) 1541-15-0012 Prilagajanje podnebnim spremembam 16.12.2014 31.12.2023 7.906.862 0,0% 2.505.519 4.375.002 1.006.338 0 0
PVProračunski viri 2.505.519 4.375.002 1.006.338 0 0
Stran 144 od 197 v EUR
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 2.505.517 4.375.000 1.006.336 0 0
(2555) 2555-18-0003 Poplavna varnost Drava-obmo čje Meže z Mislinjo 04.09.2017 31.12.2023 22.338.037 22.347.565 40,6% 6.025.455 5.003.010 1.425.426 0 0
PVProračunski viri 6.025.455 5.003.010 1.425.426 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 6.025.455 5.003.010 1.425.426 0 0
(2555) 2555-20-0013 Poplavna varnost Drave-obmo čje Ptujska Drava 14.06.2019 31.12.2023 14.216.929 14.802.648 0,0% 3.790.508 7.627.409 2.327.583 0 0
PVProračunski viri 3.515.508 7.627.409 2.327.583 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 3.515.508 7.627.409 2.327.583 0 0
SKL Proračunski skladi 275.000 0 0 0 0
1611-21-S001 Izvajanje Mehanizma za okrevan je in odpornost 300.000.000 600.000.000 400.000.000 100.000.000 189.000.000
 EP (1611) 1611-21-0001 Izvajanje Mehanizma za okrevanje in odpornost 01.01.2021 31.12.2026 1.589.000.000 0,0% 300.000.000 600.000.000 400.000.000 100.000.000 189.000.000
PVProračunski viri 300.000.000 600.000.000 400.000.000 100.000.000 189.000.000
1611 Ministrstvo za finance 300.000.000 600.000.000 400.000.000 100.000.000 189.000.000
2330-13-S020 Projekti skl. za podn. spremembe 90.420.880 21.691.555 18.224.736 3.245.782 5.103.644
 EP (2550) 2550-17-0003 Poraba sredstev Sklada za podnebne spremembe 01.01.2017 31.12.2023 151.876.573 0,0% 57.151.786 1.000.000 1.000.000 0 0
SKL Proračunski skladi 57.151.786 1.000.000 1.000.000 0 0
(2550) 2550-17-0006 LIFE ViVa CCAdapt projekt 16.05.2015 30.11.2022 173.506 173.506 64,6% 0 61.350 0 0 0
SKL Proračunski skladi 0 61.350 0 0 0
(2550) 2550-17-0020 Nakup okolju prijaznih komunalnih vozil 08.03.2017 31.12.2021 694.720 694.720 13,6% 500.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 500.000 0 0 0 0
(2550) 2550-17-0021 Zamenjava starih kurilnih naprav z novimi 08.03.2017 31.12.2023 87.517.354 89.517.354 45,2% 18.000.000 13.000.000 13.000.000 0 0
SKL Proračunski skladi 18.000.000 13.000.000 13.000.000 0 0
(2550) 2550-18-0030 LIFE, Podnebna pot 2050 30.05.2017 31.12.2021 1.098.031 1.722.795 86,9% 515.078 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 103.163 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 95.459 0 0 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 65.636 0 0 0 0
3461 INŠTITUT ZA EKONOMSKA RAZISKOVANJA, LJUBLJANA 14.590 0 0 0 0
3477 GOZDARSKI INŠTITUT SLOVENIJE 12.272 0 0 0 0
3482 KMETIJSKI INŠTITUT SLOVENIJE 2.961 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 316.456 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0031 Prenova in posodobitev informacijskega sistema SA 30.07.2018 31.12.2021 250.000 250.000 78,0% 10.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 10.000 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0012 Nakup novih vozil za prevoz potnikov 03.01.2019 31.12.2021 6.000.000 6.000.000 3,2% 5.000.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 5.000.000 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0013 Trajnostna lesena gradnja 04.01.2019 31.12.2022 1.600.000 1.600.000 0,0% 300.000 1.200.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 300.000 1.200.000 0 0 0
(2550) 2550-19-0039 LIFE Poskrbimo za podnebje 20.12.2018 31.12.2027 26.351.055 27.184.629 5,2% 4.437.754 4.430.205 4.224.736 3.245.782 5.103.644
PVProračunski viri 632.067 624.517 634.207 629.122 1.231.711
2430 Ministrstvo za infrastrukturo 182.959 166.267 166.567 151.862 267.601
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 449.108 458.250 467.640 477.260 964.110
SKL Proračunski skladi 2.999.999 3.000.000 2.789.500 1.815.629 2.291.321
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 377.816 377.816 369.512 369.513 718.500
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 130.308 130.308 120.201 120.201 229.150
BUILDING AND CIVIL ENGINEERING INSTITUTE24.697 24.697 26.871 26.871 49.887
SCIENTIFIC RESEARCH CENTRE OF THE SLOVENIAN ACADEMY OF SCIENCES AND ARTS50.650 50.650 49.820 49.820 94.640
3477 GOZDARSKI INŠTITUT SLOVENIJE 65.892 65.892 65.892 65.892 131.784
3478 URBANISTI ČNI INŠTITUT REPUBLIKE SLOVENIJE 54.568 54.568 54.778 54.778 109.135
7090 UNIVERZA V MARIBORU 34.062 34.062 34.312 34.312 68.625
9603 EKO SKLAD, SLOVENSKI OKOLJSKI JAVNI SKLAD 17.639 17.639 17.638 17.639 35.278
SOVDrugi sovlagatelji 427.872 427.872 431.517 431.517 862.112
(2550) 2550-19-0044 Površine za pešce in kolesarje-Ajdovš čina 08.06.2018 31.12.2021 1.177.399 1.207.289 2,5% 717.948 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 665.948 0 0 0 0
PPUO Občine 52.000 0 0 0 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 52.000 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0009 Spodbude podjetjem za nizkooglji čni razvoj 06.08.2019 31.12.2022 20.000.000 20.000.000 0,0% 1.500.000 2.000.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.500.000 2.000.000 0 0 0
(2550) 2550-20-0011 Nadhod Sonce Rogaška Slatina 15.02.2019 31.12.2021 1.477.300 1.477.300 0,0% 1.306.364 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.192.205 0 0 0 0
PPUO Občine 114.159 0 0 0 0
7606 OBČINA ROGAŠKA SLATINA 114.159 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0019 Ureditev kolesarske poti-Grajska in Ciril Metodova 12.11.2019 30.09.2021 264.083 264.083 0,0% 264.083 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 95.653 0 0 0 0
PPUO Občine 168.430 0 0 0 0
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 168.430 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0020 Povezovalna kolesarska pot-Solkanski športni park 29.03.2019 31.08.2021 589.144 589.144 0,0% 373.248 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 139.854 0 0 0 0
Stran 145 od 197 v EUR
PPUO Občine 233.394 0 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 233.394 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0029 Sistem izposoje javnih e-koles 15.04.2019 31.12.2021 351.665 351.665 0,0% 52.800 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 34.623 0 0 0 0
PPUO Občine 18.177 0 0 0 0
7642 OBČINA ZAGORJE OB SAVI 18.177 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0030 Kolesarska pot med Vrtojbensko cesto in obvoznico 12.11.2015 31.05.2021 227.958 227.958 0,0% 158.740 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 143.678 0 0 0 0
PPUO Občine 15.062 0 0 0 0
7584 OBČINA ŠEMPETER - VRTOJBA 15.062 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0031 Kolesarska steza ob ulici 9. septembra 17.12.2018 30.04.2021 201.440 201.440 0,0% 133.079 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 122.958 0 0 0 0
PPUO Občine 10.121 0 0 0 0
7584 OBČINA ŠEMPETER - VRTOJBA 10.121 0 0 0 0
Ukrepi     64.080.000 55.760.000 500.000 0 0
(2550) 2330-13-0014 Stroški trgovanja z emisijskimi kuponi 01.01.2013 31.12.2022 253.112 75,0% 30.000 30.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 30.000 30.000 0 0 0
(2550) 2550-15-0001 Prodaja emisijskih kuponov na dražbi 01.01.2015 31.12.2022 383.517.835 68,5% 60.000.000 55.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 60.000.000 55.000.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 60.000.000 55.000.000 0 0 0
(2550) 2550-16-0004 Priprava dokumentov na podro čju podnebnih sprememb 01.01.2016 31.12.2022 75.675 20,7% 30.000 30.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 30.000 30.000 0 0 0
(2550) 2550-17-0004 Stroški Ekosklada (Sklad za podnebne spremembe) 01.01.2017 31.12.2023 3.272.417 59,9% 500.000 500.000 300.000 0 0
SKL Proračunski skladi 500.000 500.000 300.000 0 0
(2550) 2550-17-0009 Nevladne organizacije - podnebne spremembe 01.01.2017 31.12.2021 1.193.352 70,8% 220.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 220.000 0 0 0 0
(2550) 2550-17-0036 Tehnična pomoč 01.07.2017 31.12.2021 7.698.092 25,6% 3.100.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 3.100.000 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0016 Podpora NVO in širši družbi - podnebne spremembe 03.01.2019 31.12.2023 800.000 15,0% 200.000 200.000 200.000 0 0
SKL Proračunski skladi 200.000 200.000 200.000 0 0
150103 Spremljanje stanja okolja in hidrolo ška dejavnost 5.630.126 5.068.842 2.272.045 46.569 0
2334-13-S005 Spreml janje stan ja okol ja 3.650.126 3.093.842 2.272.045 46.569 0
 EP (2551) 2551-18-0001 EU centr. programi in teritorialno sodelovanje 01.01.2018 31.12.2023 2.708.772 0,0% 957.961 1.042.128 708.683 0 0
PVProračunski viri 957.961 1.042.128 708.683 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 957.961 1.042.128 708.683 0 0
(2551) 2551-17-0006 Kakovost zraka v Padski nižini in Sloveniji 23.01.2017 31.05.2024 14.809.398 14.824.969 45,1% 1.697.715 2.048.687 1.563.362 46.569 0
PVProračunski viri 67.498 72.357 66.430 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 67.498 72.357 66.430 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.630.217 1.976.330 1.496.932 46.569 0
(2551) 2551-18-0005 Vrednotenje ekološkega stanja v jezerih in rekah 29.05.2018 14.10.2021 1.800.974 1.804.495 97,2% 35.354 0 0 0 0
PVProračunski viri 35.354 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 35.354 0 0 0 0
(2551) 2551-19-0001 Zelena infrastruktura - GREVISLIN 20.11.2018 31.01.2022 2.936.167 2.940.033 36,7% 949.096 3.027 0 0 0
PVProračunski viri 69.605 3.027 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 69.605 3.027 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 116.550 0 0 0 0
2350 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE KMETIJSKO GOZDARSKI ZAVOD NOVA GORICA 39.216 0 0 0 0
REPUBLIC OF SLOVENIA77.334 0 0 0 0
PPUO Občine 283.005 0 0 0 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 95.850 0 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 147.939 0 0 0 0
7594 OBČINA POSTOJNA 39.216 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 479.936 0 0 0 0
(2551) 2551-19-0002 Opozarjanje na vremenske nevarnosti v JV Evropi 18.07.2019 31.01.2021 112.438 110.372 63,3% 10.000 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 10.000 0 0 0 0
Ukrepi     1.980.000 1.975.000 0 0 0
(2551) 2523-11-0008 Odločanje v upravnih postopkih 01.01.2011 31.12.2022 3.894.696 97,6% 45.000 45.000 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 45.000 45.000 0 0 0
(2551) 2523-11-0014 Analiziranje in ocenjevanje kakovosti okolja 01.01.2011 31.12.2022 15.884.002 81,2% 1.275.000 1.280.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.275.000 1.280.000 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 1.275.000 1.280.000 0 0 0
Stran 146 od 197 v EUR
(2551) 2523-11-0021 Spremljanje in napovedovanje hidroloških veli čin 01.01.2011 31.12.2022 10.352.489 85,6% 660.000 650.000 0 0 0
PVProračunski viri 660.000 650.000 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 660.000 650.000 0 0 0
150104 Spremljanje in napovedovanja vremena in podnebja 6.575.783 3.281.523 1.030.000 980.000 1.130.000
2334-13-S003 Ponudba posebnih meteoroloških informaci j 3.565.462 1.024.523 810.000 760.000 1.130.000
(2551) 2551-17-0002 Storitve za uporabnike v obdobju 2017-2020 13.07.2016 31.12.2021 2.817.894 2.400.000 34,1% 1.175.430 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.175.430 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 1.175.430 0 0 0 0
(2551) 2551-17-0005 EUMETSAT Satelitska analiza tal 01.02.2017 31.03.2022 10.452.314 10.416.546 54,8% 2.120.827 524.523 0 0 0
PVProračunski viri 83.000 14.999 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 83.000 14.999 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.037.827 509.524 0 0 0
(2551) 2551-18-0004 Zmanjšanje tveganj zaradi dežja in snega 25.04.2018 31.05.2021 1.474.059 1.572.136 49,4% 269.205 0 0 0 0
PVProračunski viri 101.495 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 101.495 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 35.294 0 0 0 0
SCIENTIFIC RESEARCH CENTRE OF THE SLOVENIAN ACADEMY OF SCIENCES AND ARTS17.852 0 0 0 0
7090 UNIVERZA V MARIBORU 17.441 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 132.416 0 0 0 0
(2551) 2551-20-0005 Storitve za uporabnike 2022-2025 31.07.2020 31.12.2025 3.200.000 3.200.000 0,0% 0 500.000 810.000 760.000 1.130.000
PVProračunski viri 0 500.000 810.000 760.000 1.130.000
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 0 500.000 810.000 760.000 1.130.000
2334-13-S006 Letalska meteorolo gija 242.321 240.000 220.000 220.000 0
(2551) 2551-17-0009 Napovedi za splošno letalstvo 25.09.2017 31.01.2021 1.946.233 1.949.000 56,3% 32.321 0 0 0 0
PVProračunski viri 32.321 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 32.321 0 0 0 0
(2551) 2551-20-0002 Letalska meteorologija 2021-2024 08.08.2019 31.12.2024 890.000 880.000 0,0% 210.000 240.000 220.000 220.000 0
PVProračunski viri 210.000 240.000 220.000 220.000 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 210.000 240.000 220.000 220.000 0
2334-13-S007 Center za upravl janje s sušo v JV Evropi 928.000 251.000 0 0 0
(2551) 2551-20-0003 Alpski observatorij za sušo 10.12.2019 30.06.2022 1.967.801 1.961.925 1,7% 928.000 251.000 0 0 0
PVProračunski viri 73.000 61.000 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 73.000 61.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 50.000 10.000 0 0 0
2347 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE KMETIJSKO GOZDARSKI ZAVOD MARIBOR 50.000 10.000 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 805.000 180.000 0 0 0
Ukrepi     1.840.000 1.766.000 0 0 0
(2551) 2523-11-0019 Spremljanje in napovedovanje vremena in podnebja 01.01.2011 31.12.2022 21.769.806 83,3% 1.840.000 1.766.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.840.000 1.766.000 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 1.840.000 1.766.000 0 0 0
150105 Spremljanje potresne dejavnosti 56.000 56.000 0 0 0
Ukrepi     56.000 56.000 0 0 0
(2551) 2523-11-0020 Spremljanje potresne dejavnosti 01.01.2011 31.12.2022 2.349.367 94,6% 56.000 56.000 0 0 0
PVProračunski viri 56.000 56.000 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 56.000 56.000 0 0 0
150106 Podporne dejavnosti na podro čju okoljske politike 40.975.273 40.145.546 15.665.507 1.766.074 948.505
2330-13-S015 Podporne de javnosti na podro čju okol jske politike 764.066 1.040.602 914.474 904.474 948.505
 EP (2550) 2550-20-0043 Vzdrževanje in nadgradnja PIS 17.07.2020 31.01.2026 4.091.030 0,0% 429.103 904.474 904.474 904.474 948.505
PVProračunski viri 429.103 904.474 904.474 904.474 948.505
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 429.103 904.474 904.474 904.474 948.505
 EP (2550) 2550-20-0044 Investicije Inštituta za vode Republike Slovenije 07.08.2020 31.12.2023 30.000 0,0% 10.000 10.000 10.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 10.000 10.000 10.000 0 0
(2550) 2550-17-0015 Nadgradnja aplikacije in podatkovne zbirke EviDim 13.04.2017 31.12.2022 276.864 295.754 70,7% 40.000 40.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 40.000 40.000 0 0 0
(2550) 2550-19-0017 Investicije in inv. vzdrževanje osnovnih sredstev 16.01.2019 31.12.2022 262.979 222.080 23,7% 113.684 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 113.684 50.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 113.684 50.000 0 0 0
(2550) 2550-19-0018 Nadgradnja in vzdr. programske in licen čne opreme 16.01.2019 31.12.2022 468.895 411.824 46,2% 171.279 36.128 0 0 0
PVProračunski viri 171.279 36.128 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 171.279 36.128 0 0 0
Stran 147 od 197 v EUR
2334-13-S001 Investici jsko-informaci jska podpora 2.077.837 1.516.600 280.000 420.000 0
(2551) 2551-20-0001 Investicijsko-informacijska podpora ARSO 2021-2024 07.08.2019 31.12.2024 4.294.437 4.755.466 0,0% 2.077.837 1.516.600 280.000 420.000 0
PVProračunski viri 2.077.837 1.516.600 280.000 420.000 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 2.077.837 1.516.600 280.000 420.000 0
2555-16-S001 Informaci jsko investici jska podpora Direkci je 434.006 463.966 624.100 441.600 0
(2555) 2555-20-0015 Informacijsko investicijska podpora Direkcije 01.01.2021 31.12.2024 1.963.672 1.960.700 0,0% 434.006 463.966 624.100 441.600 0
PVProračunski viri 434.006 463.966 624.100 441.600 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 434.006 463.966 624.100 441.600 0
Ukrepi     37.699.364 37.124.378 13.846.933 0 0
(2550) 2550-15-0003 Plače na podro čju okolja in prostora 01.01.2015 31.12.2023 101.452.316 57,5% 14.294.103 14.451.117 12.644.103 0 0
PVProračunski viri 14.294.103 14.451.117 12.644.103 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 14.294.103 14.451.117 12.644.103 0 0
(2550) 2550-15-0004 Materialni stroški na podro čju okolja in prostora 01.01.2015 31.12.2023 25.078.913 67,3% 3.649.500 2.417.500 1.202.830 0 0
PVProračunski viri 3.649.500 2.417.500 1.202.830 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 3.649.500 2.417.500 1.202.830 0 0
(2551) 2334-13-0001 Podporne dejavnosti in administracija ARSO 01.01.2013 31.12.2022 129.608.694 77,1% 13.800.300 14.100.300 0 0 0
PVProračunski viri 13.800.300 14.100.300 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 13.800.300 14.100.300 0 0 0
(2551) 2523-11-0009 Poročilo o stanju okolja 01.01.2011 31.12.2022 798.174 87,0% 40.000 40.000 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 40.000 40.000 0 0 0
(2555) 2555-16-0001 Podporne dejavnosti Direkcije 01.01.2016 31.12.2022 36.656.069 65,6% 5.915.461 6.115.461 0 0 0
PVProračunski viri 5.915.461 6.115.461 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 5.915.461 6.115.461 0 0 0
150107 Nadzor na podro čju okolja in narave 8.900 0 0 0 0
2554-19-S001 Nadzor nezakonite tr govine z odpadki 8.900 0 0 0 0
(2554) 2554-19-0001 Onemogo čanje nezakonitega ravnanja z odpadki 01.12.2018 30.11.2021 548.219 773.004 41,4% 8.900 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.900 0 0 0 0
2554 Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor 8.900 0 0 0 0
1502 Trajnostna raba voda in upravljanje z vodami 338.065.695 281.340.169 173.374.711 66.975.902 50.143.000
150201 Upravljanje z vodami 266.815.328 267.969.660 167.496.715 66.975.902 50.143.000
1541-15-S017 Vlaganje v vodni sekto r 47.193.671 108.522.635 68.687.926 0 0
 EP (1541) 1541-15-0016 Vlaganje v vodni sektor 16.12.2014 31.12.2023 265.205.776 0,0% 45.801.648 108.522.635 68.687.926 0 0
PVProračunski viri 45.801.648 60.522.635 68.687.926 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 36.000.002 2 2 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 9.801.646 60.522.633 68.687.924 0 0
PPUO Občine 0 48.000.000 0 0 0
99001 Neznana ob čina 0 48.000.000 0 0 0
(2550) 2550-15-0018 Oskrba s pitno vodo - Ljubljanica 1. sklop 05.02.2010 31.12.2021 33.976.257 32.638.447 92,5% 1.392.022 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.392.022 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.392.022 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0024 Komunalna infrastruktura Kranjsko in Sorško polje 11.01.2016 31.12.2021 13.873.675 14.229.608 30,3% 1 0 0 0 0
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 1 0 0 0 0
2511-11-S004 Gradn ja in posodobitev vodne infrastrukture 101.595.085 39.075.490 5.548.855 4.105.008 0
 EP (2555) 2550-18-0005 Financiranje projektov Sklada za vode po ZV-1 01.01.2018 31.12.2023 38.583.872 0,0% 2.944.879 100 100 0 0
SKL Proračunski skladi 2.944.879 100 100 0 0
(2555) 2330-13-0028 Sanacija pregrade Vogrš ček s pripadajo čimi objekti 27.05.2013 31.12.2021 11.292.166 10.792.166 4,7% 7.499.472 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.150.417 0 0 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 3.150.417 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 4.349.055 0 0 0 0
(2555) 2511-05-0099 Zadrževalnik Veliki potok 25.05.2006 31.12.2022 12.722.714 12.472.715 11,3% 6.136.372 2.145.381 0 0 0
SKL Proračunski skladi 6.136.372 2.145.381 0 0 0
(2555) 2511-06-0035 Ureditev Savinje v Laškem - zdraviliš če 17.03.2005 31.12.2021 1.286.051 1.418.794 98,8% 8.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 8.000 0 0 0 0
(2555) 2511-07-0041 Vodna zemljiš ča 14.09.2006 31.12.2021 596.389 500.751 89,6% 3 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 3 0 0 0 0
(2555) 2511-07-0043 Ureditev pritokov na obmo čju HE Blanca 17.07.2007 31.12.2021 2.886.866 2.700.300 2,2% 235.988 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 235.988 0 0 0 0
(2555) 2511-07-0049 Ureditev Dobrnice in Topliškega potoka v Dobrni 25.09.2006 31.12.2021 560.350 586.386 62,5% 200.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 200.000 0 0 0 0
(2555) 2511-08-0013 Državne ureditve v sklopu He Brežice 28.09.2006 31.12.2022 156.707.926 141.745.046 92,3% 4.108.115 577.499 0 0 0
SKL Proračunski skladi 4.108.115 577.499 0 0 0
Stran 148 od 197 v EUR
(2555) 2511-08-0015 Državne ureditve v sklopu He Blanca 20.02.2004 31.12.2022 82.397.439 73.233.404 98,9% 208.284 548.803 0 0 0
SKL Proračunski skladi 208.284 548.803 0 0 0
(2555) 2511-08-0016 Državne ureditve v sklopu HE Krško 20.02.2004 31.12.2022 59.669.442 66.079.146 99,7% 26.035 131.567 0 0 0
SKL Proračunski skladi 26.035 131.567 0 0 0
(2555) 2550-17-0033 Zaledje Gradaš čice 03.04.2017 31.12.2022 1.512.800 1.512.800 0,5% 740.000 294.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 740.000 294.000 0 0 0
(2555) 2550-17-0050 Protipoplavni ukrepi Dravinja - Majšperk 13.10.2017 31.12.2021 977.525 1.006.237 42,7% 221.547 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 221.547 0 0 0 0
(2555) 2550-17-0051 Protipoplavni ukrepi Zbelovo-Mla če 13.10.2017 31.12.2022 1.987.664 1.987.664 10,4% 522.180 656.806 0 0 0
SKL Proračunski skladi 522.180 656.806 0 0 0
(2555) 2550-17-0052 Protipoplavni ukrepi - AK Medvedce 13.10.2017 31.12.2021 3.323.291 3.322.291 1,2% 962.941 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 962.941 0 0 0 0
(2555) 2550-17-0053 Protipoplavni ukrepi Polskava-Framski potok 13.10.2017 31.12.2021 3.726.941 3.726.941 1,1% 400.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 400.000 0 0 0 0
(2555) 2550-18-0013 Izgradnja HE na Sp. Savi - HE Mokrice 28.09.2017 31.12.2022 146.453.912 166.625.373 18,5% 50.948.070 20.567.517 0 0 0
PVProračunski viri 1 1 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 1 1 0 0 0
SKL Proračunski skladi 13.261.465 5.583.042 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 37.686.604 14.984.474 0 0 0
(2555) 2550-18-0018 Ureditev Savinje pod Laškim-II.etapa 19.04.2018 31.12.2021 4.058.880 4.068.880 0,0% 1.590.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.590.000 0 0 0 0
(2555) 2550-18-0020 Ureditev Hudega potoka-Re čica ob Paki 19.04.2018 31.12.2021 1.383.480 1.383.480 0,0% 300.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 300.000 0 0 0 0
(2555) 2550-18-0021 Protipopl. ukrepi ob Voglajni s pritoki - faza C 10.05.2017 31.12.2021 2.441.347 2.441.347 21,6% 68.700 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 68.700 0 0 0 0
(2555) 2555-19-0008 Ureditev potoka Potok v naselju Potok in Draga 21.06.2019 31.12.2023 2.882.839 2.898.699 1,7% 710.322 716.869 782.621 0 0
SKL Proračunski skladi 681.112 687.041 752.176 0 0
PPUO Občine 29.210 29.828 30.445 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 29.210 29.828 30.445 0 0
(2555) 2555-19-0009 Sanacija  brežine reke Vipave v Mirnu 21.06.2019 31.12.2021 635.637 646.788 3,1% 45.364 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 31.944 0 0 0 0
PPUO Občine 13.420 0 0 0 0
7574 OBČINA MIREN - KOSTANJEVICA 13.420 0 0 0 0
(2555) 2555-19-0010 Ureditev Merinš čice, Podgrajš čice in Cerknice 21.06.2019 31.12.2022 13.136.560 13.136.560 0,2% 5.120.245 5.513.751 0 0 0
SKL Proračunski skladi 5.120.245 5.513.751 0 0 0
(2555) 2555-20-0002 Zapornici Ambrožev trg in Grubarjev kanal 25.10.2019 31.12.2022 11.091.313 11.091.313 0,0% 7.773.777 1.693.168 0 0 0
SKL Proračunski skladi 7.773.777 1.693.168 0 0 0
(2555) 2555-20-0003 Sanacija hudournika Reka 25.10.2019 31.12.2021 3.007.993 3.007.993 0,1% 1.861.023 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.861.023 0 0 0 0
(2555) 2555-20-0004 Ureditev vodotoka Ligojš čica v Horjulu 25.10.2019 31.12.2021 924.373 924.373 0,4% 383.365 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 383.365 0 0 0 0
(2555) 2555-20-0006 Ureditev obmo čja Bičje v občini Grosuplje 07.04.2020 31.12.2022 2.471.237 2.471.237 0,0% 707.521 1.202.292 0 0 0
SKL Proračunski skladi 239.530 230.196 0 0 0
PPUO Občine 467.991 972.096 0 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 467.991 972.096 0 0 0
(2555) 2555-20-0007 Ureditev reke Vipave na izviri 07.04.2020 31.12.2022 1.787.748 1.787.748 0,0% 1.340.990 296.880 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.340.990 296.880 0 0 0
(2555) 2555-20-0008 Ureditev reke Vipave - gorvodno od glavne ceste 07.04.2020 31.12.2022 1.092.299 1.092.299 0,2% 793.483 218.407 0 0 0
SKL Proračunski skladi 784.304 32.595 0 0 0
PPUO Občine 9.179 185.812 0 0 0
7636 OBČINA VIPAVA 9.179 185.812 0 0 0
(2555) 2555-20-0009 Visokovodni nasip Gaberje v Lendavi 07.04.2020 28.02.2022 1.411.066 1.411.066 0,0% 1.108.405 112.800 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.108.405 112.800 0 0 0
(2555) 2555-20-0010 Visokovodni nasip v Gornji Radgoni 07.04.2020 31.12.2021 1.837.340 1.837.340 0,0% 152.087 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 152.087 0 0 0 0
(2555) 2555-20-0011 Ureditev na obmo čju solin Se čovlje in gorvodno 07.04.2020 31.12.2024 20.964.242 20.964.242 0,0% 4.477.916 4.399.650 4.766.134 4.105.008 0
SKL Proračunski skladi 4.477.916 4.399.650 4.766.134 4.105.008 0
2511-11-S008 Priprava in voden je EU pro jektov 2.700.000 10.000 0 0 0
(2550) 2511-04-0012 Priprava in vodenje EU projektov 01.05.2005 31.12.2022 7.644.758 7.735.665 51,5% 2.700.000 10.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 10.000 10.000 0 0 0
PPUO Občine 2.690.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 2.690.000 0 0 0 0
Stran 149 od 197 v EUR
2511-11-S009 Strok. pod. in razvo jne nalo ge za upravl janje voda 3.459.471 1.226.065 6.310.900 26.000 0
(2555) 2511-05-0108 Ureditev vodne infrastrukture 17.03.2005 31.12.2023 18.481.037 22.760.066 18,4% 2.225.661 513.065 4.747.795 0 0
SKL Proračunski skladi 2.225.661 513.065 4.747.795 0 0
(2555) 2511-11-0060 Zagotavljanje poplavne varnosti Železnikov 07.06.2010 31.12.2021 2.312.024 2.215.876 78,8% 221.810 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 221.810 0 0 0 0
(2555) 2555-19-0006 Sistem evidenc hidrografije in vodnih zemljiš č 10.05.2019 31.12.2023 3.630.000 3.630.000 10,2% 662.000 652.000 1.542.105 0 0
SKL Proračunski skladi 662.000 652.000 1.542.105 0 0
(2555) 2555-19-0007 Informacijski sistem za evident. posebno rabo vode 21.06.2019 31.12.2024 473.000 473.000 0,0% 350.000 61.000 21.000 26.000 0
SKL Proračunski skladi 350.000 61.000 21.000 26.000 0
2511-11-S010 Zman jševan je škodl jivega delovan ja voda 25.630.379 34.387.441 21.724.346 46.529.894 0
 EP (2550) 2550-18-0004 EU centr. programi in teritorialno sodelovanje 01.01.2018 31.12.2024 558.084 0,0% 36.833 36.833 242.209 242.209 0
PVProračunski viri 36.833 36.833 242.209 242.209 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 36.833 36.833 242.209 242.209 0
(2550) 2511-11-0075 Zagotovitev poplavne varnosti na pore čju Savinje 22.07.2010 30.11.2021 52.606.205 45.783.053 98,7% 67.539 0 0 0 0
PVProračunski viri 17.539 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 17.539 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 50.000 0 0 0 0
(2555) 2511-06-0024 Ukrepi za poplavno varnost v Sp. Savinjski dolini 21.05.2004 31.12.2024 51.912.256 51.912.256 4,9% 800.000 800.000 1.300.000 46.287.685 0
SKL Proračunski skladi 800.000 800.000 1.300.000 46.287.685 0
(2555) 2550-16-0005 Protipoplavna ureditev Sore-Škofja Loka 03.07.2014 31.12.2021 2.006.362 2.025.567 50,2% 92.488 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 92.488 0 0 0 0
(2555) 2550-17-0012 Protipoplavni ukr. na obmo čju Gorenja vas-Poljane 06.12.2016 31.12.2021 4.030.637 4.332.944 41,3% 1.342.270 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.267.768 0 0 0 0
PPUO Občine 74.502 0 0 0 0
7526 OBČINA GORENJA VAS-POLJANE 74.502 0 0 0 0
(2555) 2550-19-0002 Poplavna ogroženost reke Vipave-VISFRIM 27.03.2018 28.02.2022 2.940.421 2.940.441 26,3% 539.798 113.313 0 0 0
PVProračunski viri 122.139 9.404 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 60.437 2.351 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 61.702 7.053 0 0 0
PPUO Občine 104.127 4.122 0 0 0
7574 OBČINA MIREN - KOSTANJEVICA 2.686 0 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 1.990 0 0 0 0
7584 OBČINA ŠEMPETER - VRTOJBA 41.781 0 0 0 0
7594 OBČINA POSTOJNA 670 299 0 0 0
7636 OBČINA VIPAVA 57.001 3.823 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 313.533 99.788 0 0 0
(2555) 2555-18-0005 Protipoplavna ureditev pore čja Gradaš čice-izvedba 17.03.2005 31.01.2023 49.228.477 50.479.751 6,8% 15.229.106 17.894.356 11.829.266 0 0
PVProračunski viri 15.074.106 17.608.316 11.670.405 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 15.074.106 17.608.316 11.670.405 0 0
SKL Proračunski skladi 155.000 286.040 158.861 0 0
(2555) 2555-19-0002 Protipoplavna ureditev pore čja Selške Sore 07.06.2010 31.12.2023 32.700.688 34.304.077 1,5% 7.522.345 15.542.939 8.352.871 0 0
PVProračunski viri 4.302.018 8.772.305 6.513.520 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 4.302.018 8.772.305 6.513.520 0 0
SKL Proračunski skladi 3.220.328 6.770.634 1.839.351 0 0
2555-18-S001 Izvajanje pro jektov na podro čju EU sodelovan ja 3.615.998 1.668.746 1.150.470 0 0
 EP (2555) 2555-18-0001 EU centr. programi in teritorialno sodelovanje 01.01.2018 31.12.2023 3.347.487 0,0% 689.930 1.022.865 1.145.920 0 0
PVProračunski viri 689.930 1.022.865 1.145.920 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 689.930 1.022.865 1.145.920 0 0
(2555) 2555-18-0004 goMURra - upravljanje mejne reke Mure 13.09.2017 31.05.2021 3.194.432 2.849.700 94,8% 101.765 0 0 0 0
PVProračunski viri 101.765 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 15.085 0 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 86.680 0 0 0 0
(2555) 2555-18-0006 Poplavna obmo čja Podonavja 23.05.2018 30.11.2021 3.673.311 3.672.656 75,2% 34.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 34.500 0 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 34.500 0 0 0 0
(2555) 2555-19-0003 FRISCO 2.2 - gradbeni ukrepi na pore čju Mure 13.12.2018 31.08.2021 3.011.991 2.995.195 30,0% 1.222.459 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.222.459 0 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 1.222.459 0 0 0 0
(2555) 2555-19-0004 FRISCO 2.3 -Gradbeni ukrepi na Dravi in Kolpi 15.02.2019 30.09.2021 3.072.458 3.051.277 1,0% 911.597 0 0 0 0
PVProračunski viri 728.453 0 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 728.453 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 183.144 0 0 0 0
(2555) 2555-20-0016 WACOM Na črt reševanja onesneževanja in poplav-Sava 30.06.2020 31.03.2023 1.570.581 1.570.581 0,0% 655.747 645.881 4.550 0 0
PVProračunski viri 69.200 56.550 4.550 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 69.200 56.550 4.550 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 586.547 589.331 0 0 0
Stran 150 od 197 v EUR
Ukrepi     82.620.724 83.079.282 64.074.218 16.315.000 50.143.000
(2550) 2511-11-0058 Financiranje nalog Inštituta za vode RS 01.01.2011 31.12.2023 19.136.846 80,5% 1.220.000 860.000 1.150.000 0 0
SKL Proračunski skladi 1.220.000 860.000 1.150.000 0 0
(2555) 2511-11-0070 Strokovne podlage na podro čju urejanja voda 01.01.2011 31.12.2023 8.285.551 64,7% 460.121 360.000 1.000.000 0 0
SKL Proračunski skladi 460.121 360.000 1.000.000 0 0
(2555) 2511-11-0077 Financiranje gospodarske javne službe - INFRA 01.01.2011 31.12.2022 25.250.026 85,2% 1.700.000 1.700.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.700.000 1.700.000 0 0 0
(2555) 2550-15-0002 Sredstva Sklada za vode po ZV-1 01.01.2015 31.12.2023 385.678.659 63,1% 43.500.000 43.500.000 43.500.000 0 0
PVProračunski viri 43.500.000 43.500.000 43.500.000 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 43.500.000 43.500.000 43.500.000 0 0
(2555) 2555-16-0002 Upravljanje z vodami 01.01.2016 31.12.2022 12.511.908 11,0% 5.062.000 5.955.000 0 0 0
PVProračunski viri 534.000 534.000 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 534.000 534.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 4.528.000 5.421.000 0 0 0
(2555) 2555-19-0011 Strokovne in razvojne naloge po Zakonu o vodah 01.07.2019 31.12.2023 1.650.000 0,3% 450.000 450.000 300.000 0 0
SKL Proračunski skladi 450.000 450.000 300.000 0 0
(2555) 2555-20-0001 Javna služba urejanja voda 2020-2026 01.01.2020 24.06.2026 146.001.077 5,4% 26.500.000 26.600.000 15.315.000 16.315.000 50.143.000
PVProračunski viri 11.319.373 11.319.373 15.315.000 16.315.000 50.143.000
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 11.319.373 11.319.373 15.315.000 16.315.000 50.143.000
SKL Proračunski skladi 15.180.627 15.280.627 0 0 0
(2555) 2555-20-0005 Izredni ukrepi v skladu z 95. in 96.a čl. ZV-1 01.02.2020 31.12.2023 10.000.000 20,0% 2.500.000 2.500.000 2.500.000 0 0
SKL Proračunski skladi 2.500.000 2.500.000 2.500.000 0 0
(2555) 2555-20-0012 Priprava geoloških in hidrogeoloških podlag 01.07.2020 30.04.2023 3.224.689 0,0% 1.228.603 1.154.282 309.218 0 0
SKL Proračunski skladi 1.228.603 1.154.282 309.218 0 0
150202 Ravnanje z odpadnimi vodami 71.250.366 13.370.509 5.877.996 0 0
2511-11-S005 Izgradnja in pos. sistemov za oskrbo s pitno vodo 14.550.146 20.000 0 0 0
 EP (2550) 2511-07-0052 Sof.komunalne infrastrukture 2001-2006 31.12.2006 31.12.2022 40.000 0,0% 20.000 20.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 20.000 20.000 0 0 0
(2550) 2550-15-0016 Oskrba s pitno vodo na obmo čju SO-RI-KO 15.06.2009 31.12.2021 25.081.160 25.265.791 99,6% 500 0 0 0 0
PPUO Občine 500 0 0 0 0
7604 OBČINA RIBNICA 500 0 0 0 0
(2550) 2550-16-0008 Oskrba s pitno vodo v pore čju Ljubljanice-2.sklop 30.10.2012 31.12.2021 12.380.987 12.239.565 57,1% 4.246.817 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 200.000 0 0 0 0
PPUO Občine 4.046.817 0 0 0 0
7563 OBČINA LOGATEC 38.343 0 0 0 0
7623 OBČINA ŠKOFLJICA 20.740 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 3.987.735 0 0 0 0
(2550) 2550-16-0012 Oskrba s pitno vodo v pore čju Drave - 3. sklop 01.01.2007 31.12.2021 50.888.631 49.998.417 54,6% 8.339.753 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.339.753 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 8.339.753 0 0 0 0
(2550) 2550-16-0013 Hidravlična izboljšava vodov. sist.-os. Dolenjska 01.08.2012 31.12.2021 20.239.190 18.283.328 88,9% 1.943.076 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.943.076 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.943.076 0 0 0 0
2511-11-S006 Odva janje in čiščenje komunalnih odpadnih voda 55.700.218 12.350.507 5.877.996 0 0
(2550) 2550-17-0046 Odvajanje in čiščenje - Ljubljansko polje 19.04.2012 31.12.2023 111.146.404 111.167.201 21,2% 38.939.686 10.235.583 5.807.996 0 0
PVProračunski viri 23.237.150 7.434.845 5.807.996 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 23.237.150 7.434.845 5.807.996 0 0
PPUO Občine 15.702.536 2.800.738 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 15.702.536 2.800.738 0 0 0
(2550) 2550-19-0023 Odvajanje in čiščenje-Meža 2 (Ob čina Prevalje) 21.12.2006 31.12.2022 7.539.025 7.539.023 37,4% 967.781 2.990 0 0 0
PVProračunski viri 786.304 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 786.304 0 0 0 0
PPUO Občine 181.477 2.990 0 0 0
7674 OBČINA PREVALJE 181.477 2.990 0 0 0
(2550) 2550-19-0025 Odvajanje in čiščenje - Ljubljanica 3 23.12.2011 31.12.2023 14.449.269 14.449.268 0,0% 10.763.010 1.745.683 70.000 0 0
PVProračunski viri 4.741.638 243.066 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 4.741.638 243.066 0 0 0
PPUO Občine 6.021.372 1.502.617 70.000 0 0
7707 OBČINA LOG - DRAGOMER 2.006.075 1.502.617 70.000 0 0
99001 Neznana ob čina 4.015.297 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0022 Odvajanje in čiščenje-Dravinja (Ra če-Fram) 23.10.2017 31.12.2022 4.946.786 4.946.786 3,9% 2.719.601 366.251 0 0 0
PVProračunski viri 734.325 131.128 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 734.325 131.128 0 0 0
Stran 151 od 197 v EUR
PPUO Občine 1.985.276 235.123 0 0 0
7598 OBČINA RAČE-FRAM 1.316.708 235.123 0 0 0
99001 Neznana ob čina 668.568 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0032 Odvajanje in čiščenje v pore čju Meže (Črna) 13.02.2016 31.12.2021 3.108.032 3.108.030 0,0% 2.310.140 0 0 0 0
PVProračunski viri 988.906 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 988.906 0 0 0 0
PPUO Občine 1.321.234 0 0 0 0
7515 OBČINA ČRNA NA KOROŠKEM 530.109 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 791.125 0 0 0 0
Ukrepi     1.000.002 1.000.002 0 0 0
(2550) 2550-18-0037 Poračunavanje sistemskih korekcij 15.10.2018 31.12.2022 7.435.384 72,4% 1.000.002 1.000.002 0 0 0
PVProračunski viri 1.000.002 1.000.002 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.000.002 1.000.002 0 0 0
1503 Zmanjševanje in prepre čevanje emisij v zrak 63.000 63.000 0 0 0
150301 Kakovost zraka 63.000 63.000 0 0 0
Ukrepi     63.000 63.000 0 0 0
(2551) 2523-11-0003 Izvajanje upravnih in strokovnih nalog 01.01.2011 31.12.2022 2.091.797 90,3% 63.000 63.000 0 0 0
PVProračunski viri 63.000 63.000 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 63.000 63.000 0 0 0
1504 Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo naravnih vrednot 44.518.260 34.043.922 8.620.695 3.182.435 3.301.892
150401 Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo naravnih vre dnot 44.403.366 33.929.028 8.620.695 3.182.435 3.301.892
1541-15-S015 Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti 13.779.042 10.653.174 4.338.372 0 0
 EP (1541) 1541-15-0014 Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti 16.12.2014 31.12.2023 25.646.565 0,0% 10.613.698 10.653.174 4.338.372 0 0
PVProračunski viri 10.613.698 10.653.174 4.338.372 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 9.662.534 9.426.013 4.003.535 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 951.162 1.227.159 334.835 0 0
(3340) 3340-19-0018 NATURA 2000-Auerspergova železarna Dvor 21.11.2017 30.06.2021 3.392.401 2.030.740 1,9% 1.797.771 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.597.771 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.597.771 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0054 Na-kolih NATURA 2000 03.12.2018 31.12.2021 2.175.928 2.291.911 15,2% 587.574 0 0 0 0
PVProračunski viri 411.331 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 411.331 0 0 0 0
PPUO Občine 176.243 0 0 0 0
7536 OBČINA IG 176.243 0 0 0 0
(3340) 3340-19-0092 Interpretacijsko informacijski center-grad Borl 21.11.2017 31.12.2021 2.391.521 1.830.134 1,9% 780.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 780.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 780.000 0 0 0 0
2330-13-S016 Investici jski transferi javnim zavodom 371.147 432.163 0 0 0
(2550) 2550-19-0014 Investicije ohranjanja narave 2019-2022 08.01.2019 31.12.2022 1.258.107 1.307.457 30,7% 371.147 432.163 0 0 0
PVProračunski viri 371.147 432.163 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 371.147 432.163 0 0 0
2330-13-S017 LIFE+ SI Natura 2000 upravl janje 2.639.652 3.200.867 2.428.458 1.639.435 2.851.892
(2550) 2330-13-0011 LIFE+ SI Natura 2000 upravljanje 01.10.2012 31.12.2021 1.390.050 1.422.890 97,8% 15.065 0 0 0 0
PVProračunski viri 15.065 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 15.065 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0038 Okrepljeno upravljanje Nature 2000 v Sloveniji 13.12.2018 31.12.2026 15.980.045 17.007.204 6,4% 2.624.587 3.200.867 2.428.458 1.639.435 2.851.892
PVProračunski viri 1.390.765 1.925.716 1.284.395 823.725 1.448.019
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 32.500 31.000 35.000 35.000 71.399
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 830.765 871.852 823.856 720.641 1.245.149
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 527.500 1.022.864 425.539 68.084 131.471
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.086.698 1.106.694 1.007.842 650.343 1.331.908
2342 ZAVOD ZA GOZDOVE SLOVENIJE LJUBLJANA 159.157 84.219 78.728 79.607 143.805
2345 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE 34.659 34.621 32.620 33.134 56.185
2346 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE KMETIJSKO GOZDARSKI ZAVOD LJUBLJANA 94.867 93.879 93.879 30.192 58.500
2348 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE KMETIJSKO GOZDARSKI ZAVOD PTUJ 93.667 92.679 92.679 28.992 56.221
2353 KMETIJSKO GOZDARSKA ZBORNICA SLOVENIJE KMETIJSKO GOZDARSKI ZAVOD NOVO MESTO 35.434 89.710 152.798 24.911 56.667
2544 ZAVOD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA VARSTVO NARAVE 189.615 187.624 181.479 184.751 538.220
3446 NACIONALNI INŠTITUT ZA BIOLOGIJO NATIONAL INSTITUTE OF BIOLOGY 87.804 131.851 80.277 149.318 145.032
3453 ZAVOD ZA RIBIŠTVO SLOVENIJE 233.275 244.153 110.281 64.205 135.879
3477 GOZDARSKI INŠTITUT SLOVENIJE 71.525 66.995 100.745 29.630 66.975
7074 UNIVERZA V LJUBLJANI, BIOTEHNIŠKA FAKULTETA 86.695 80.963 84.356 25.603 74.424
SOVDrugi sovlagatelji 147.124 168.457 136.221 165.367 71.965
Stran 152 od 197 v EUR
2334-14-S001 Odškodnine na premožen ju 426.725 430.000 450.000 450.000 450.000
(2551) 2523-11-0005 Izplačevanja odškodnin za škodo na premoženju 01.01.2011 31.12.2021 5.404.934 4.504.112 90,4% 426.725 0 0 0 0
PVProračunski viri 426.725 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 426.725 0 0 0 0
(2551) 2551-20-0004 Odškodnine za škodo, ki jo povzro čijo živali 31.07.2020 31.12.2025 1.780.000 1.780.000 0,0% 0 430.000 450.000 450.000 450.000
PVProračunski viri 0 430.000 450.000 450.000 450.000
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 0 430.000 450.000 450.000 450.000
2511-11-S011 Investici je v javno infrastrukturo na ZO 558.782 317.533 0 0 0
 EP (2550) 2550-18-0003 Stvarno premoženje države 01.01.2018 31.12.2022 1.205.175 0,0% 491.249 250.000 0 0 0
PVProračunski viri 491.249 250.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 491.249 250.000 0 0 0
(2550) 2511-11-0066 Informacijski center v NR Škocjanski zatok 30.11.2010 31.12.2022 3.552.020 3.373.380 96,1% 67.533 67.533 0 0 0
PVProračunski viri 67.533 67.533 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 67.533 67.533 0 0 0
2523-11-S004 Ukrepi za varstvo biotske raznovrstnosti 11.707.650 3.770.178 310.866 0 0
(2550) 2550-17-0045 Natura 2000 - Kras 04.07.2016 31.12.2022 3.180.365 3.189.528 45,4% 1.209.099 1.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.198.870 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.198.870 0 0 0 0
PPUO Občine 10.229 1.000 0 0 0
7518 OBČINA DIVAČA 10.229 1.000 0 0 0
(2550) 2550-17-0054 Cerkniško jezero in Planinsko polje-Kras.Re.Vita 03.08.2017 31.12.2021 5.072.406 4.895.204 41,6% 1.195.925 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.195.925 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.195.925 0 0 0 0
(2550) 2550-17-0055 VIPava-ukrepi za ogrožene živalske vrste, habitate 03.08.2017 31.12.2021 3.732.500 3.337.144 21,3% 2.315.856 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.920.502 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.888.648 0 0 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 31.854 0 0 0 0
PPUO Občine 395.354 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 395.354 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0014 Gorička krajina 12.09.2017 31.12.2021 1.781.154 1.785.353 59,0% 600.067 0 0 0 0
PVProračunski viri 600.067 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 600.067 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0015 Mala barja - Marja 25.09.2017 31.12.2021 1.958.237 1.965.834 35,5% 916.653 0 0 0 0
PVProračunski viri 916.653 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 916.653 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0019 PoLJUBA - Ljubljansko barje 06.06.2017 31.12.2021 4.128.007 4.126.451 45,1% 1.911.379 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.909.714 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.909.714 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.665 0 0 0 0
2534 JAVNI ZAVOD KRAJINSKI PARK LJUBLJANSKO BARJE 1.665 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0019 VrH Julijcev 30.03.2016 31.12.2022 3.689.251 3.689.250 6,5% 1.663.513 693.048 0 0 0
PVProračunski viri 1.663.513 693.048 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.663.513 693.048 0 0 0
(2550) 2550-19-0026 Za Dravo - Natura 2000 07.02.2019 31.12.2023 6.204.063 6.221.499 1,1% 1.895.158 3.076.130 310.866 0 0
PVProračunski viri 1.892.316 3.075.579 310.866 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 992.032 987.853 283.438 0 0
2555 Direkcija Republike Slovenije za vode 900.284 2.087.726 27.428 0 0
PPUO Občine 1.506 0 0 0 0
7525 OBČINA DUPLEK 220 0 0 0 0
7615 OBČINA STARŠE 289 0 0 0 0
7701 OBČINA SREDIŠ ČE OB DRAVI 998 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.337 550 0 0 0
2550-20-S001 Podpora lokalnim pro jektom 4.177.486 4.177.486 1.000.000 1.000.000 0
 EP (2550) 2550-20-0004 Podpora lokalnim projektom v TNP 23.07.2019 31.12.2024 11.354.972 0,0% 4.177.486 4.177.486 1.000.000 1.000.000 0
PVProračunski viri 4.177.486 4.177.486 1.000.000 1.000.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 4.177.486 4.177.486 1.000.000 1.000.000 0
Ukrepi     10.742.881 10.947.627 93.000 93.000 0
(2550) 2330-14-0002 Konvencija o biološki raznovrstnosti 01.01.2014 31.12.2022 167.944 64,2% 30.096 30.096 0 0 0
PVProračunski viri 30.096 30.096 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 30.096 30.096 0 0 0
(2550) 2511-11-0005 Izvajanje upravljavskih nalog 01.01.2011 31.12.2022 57.790.150 75,2% 5.861.925 5.871.039 0 0 0
PVProračunski viri 5.728.228 5.871.039 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 5.728.228 5.871.039 0 0 0
SKL Proračunski skladi 133.697 0 0 0 0
Stran 153 od 197 v EUR
(2550) 2511-11-0021 Zagotavljanje delovanja ožjih zavarovanih obmo čij 01.01.2011 31.12.2022 181.696 13,9% 78.200 78.200 0 0 0
PVProračunski viri 78.200 78.200 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 78.200 78.200 0 0 0
(2550) 2511-11-0025 Akcije, intervencije in drugi varstveni ukrepi 01.01.2011 31.12.2022 3.366.342 61,7% 520.000 520.000 0 0 0
PVProračunski viri 520.000 520.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 520.000 520.000 0 0 0
(2550) 2511-11-0026 Zagotavljanje gradiv za varstvene ukrepe 01.01.2011 31.12.2022 947.392 75,5% 115.088 115.088 0 0 0
PVProračunski viri 115.088 115.088 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 115.088 115.088 0 0 0
(2550) 2511-11-0047 Zavod RS za varstvo narave 01.01.2011 31.12.2022 33.621.634 77,2% 3.540.148 3.735.780 0 0 0
PVProračunski viri 3.540.148 3.735.780 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 3.540.148 3.735.780 0 0 0
(2550) 2511-11-0069 Spremljanje stanja in vzdrževanje podatkovnih baz 01.01.2011 31.12.2022 2.526.995 77,1% 211.424 211.424 0 0 0
PVProračunski viri 211.424 211.424 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 211.424 211.424 0 0 0
(2550) 2550-20-0003 Upravljanje invazivk 03.01.2020 31.12.2024 590.500 0,7% 196.000 196.000 93.000 93.000 0
PVProračunski viri 196.000 196.000 93.000 93.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 196.000 196.000 93.000 93.000 0
(2551) 2523-11-0007 Izvajanje upravnih in strokovnih nalog 01.01.2011 31.12.2022 3.082.459 85,8% 190.000 190.000 0 0 0
PVProračunski viri 190.000 190.000 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 190.000 190.000 0 0 0
150402 Zagotavljanje biološke va rnosti 114.894 114.894 0 0 0
Ukrepi     114.894 114.894 0 0 0
(2550) 2511-11-0022 Nadzor škodljivih vplivov GSO na okolje 01.01.2011 31.12.2022 911.413 80,9% 87.000 87.000 0 0 0
PVProračunski viri 87.000 87.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 87.000 87.000 0 0 0
(2550) 2511-11-0023 Vzpostavitev sistema biološke varnosti 01.01.2011 31.12.2022 209.432 70,7% 27.894 27.894 0 0 0
PVProračunski viri 27.894 27.894 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 27.894 27.894 0 0 0
1505 Ravnanje z odpadki 9.105.000 5.905.000 1.350.000 1.421.000 16.188.442
150501 Ravnanje z odpadki 9.105.000 5.905.000 1.350.000 1.421.000 16.188.442
2511-11-S003 Sanaci ja nedovol jeno odl. odpadkov in st. bremen 8.700.000 5.500.000 1.269.000 1.350.000 16.188.442
 EP (2550) 2550-19-0001 Sanacija vrtcev v Celjski kotlini 01.03.2019 31.12.2022 1.502.590 0,0% 900.000 600.000 0 0 0
PVProračunski viri 900.000 600.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 900.000 600.000 0 0 0
 EP (2550) 2550-20-0042 Čezmerna obremenitev okolja (odpadki) 05.08.2020 31.12.2022 1.000.000 0,0% 0 1.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 0 1.000.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 1.000.000 0 0 0
 EP (2550) 2550-21-0001 Odlagališ če Leženj v Šaleški dolini 21.11.2019 31.12.2022 2.000.000 0,0% 1.000.000 1.000.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.000.000 1.000.000 0 0 0
(2550) 2330-14-0006 Sanacija Celjske kotline 23.08.2013 31.12.2030 19.921.759 20.000.000 6,3% 3.200.000 700.000 519.000 600.000 13.439.131
PVProračunski viri 3.200.000 700.000 519.000 600.000 13.439.131
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 3.200.000 700.000 519.000 600.000 13.439.131
(2550) 2511-02-4005 Sanacija odlagališ ča Globovnik 01.03.2001 31.12.2022 523.796 550.525 4,5% 200.000 300.000 0 0 0
PVProračunski viri 200.000 300.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 200.000 300.000 0 0 0
(2550) 2511-06-0048 Sanacija Zgornje Mežiške doline 01.12.2005 31.12.2022 15.445.928 13.400.000 73,9% 2.500.000 1.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.500.000 1.000.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.500.000 1.000.000 0 0 0
(2550) 2550-20-0021 Sanacija zaprtega odlagališ ča Rakovnik 04.03.2020 31.12.2027 5.561.869 5.991.869 0,0% 900.000 900.000 750.000 750.000 2.241.869
PVProračunski viri 900.000 900.000 750.000 750.000 2.241.869
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 900.000 900.000 750.000 750.000 2.241.869
Ukrepi     405.000 405.000 81.000 71.000 0
(2550) 2511-11-0061 Nadgradnja informacijskega sistema SARA 01.01.2011 31.12.2022 125.060 69,0% 15.000 15.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 15.000 15.000 0 0 0
(2550) 2550-17-0008 Operativni program ravnanja z odpadki 01.01.2017 31.12.2022 3.419.629 89,0% 150.000 150.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 150.000 150.000 0 0 0
Stran 154 od 197 v EUR
(2550) 2550-18-0006 Izvedba analiz o čezmerni obremenitvi okolja 01.01.2018 31.12.2022 342.284 24,9% 100.000 100.000 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 100.000 100.000 0 0 0
(2550) 2550-19-0047 Upravljanje zaprtega odlagališ ča Rakovnik 15.09.2019 31.12.2024 721.364 31,3% 100.000 100.000 81.000 71.000 0
PVProračunski viri 100.000 100.000 81.000 71.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 100.000 100.000 81.000 71.000 0
(2551) 2523-11-0001 Izvajanje upravnih in strokovnih nalog 01.01.2011 31.12.2022 1.648.438 94,7% 40.000 40.000 0 0 0
1506 Jedrska varnost 3.872.402 3.758.157 2.130.962 0 0
150601 Jedrska va rnost 3.872.402 3.758.157 2.130.962 0 0
2513-11-S003 Projekt Europe Aid 1.632.440 1.507.395 0 0 0
(2553) 2335-14-0001 Sodelovanje URSJV pri projektih pomo či EK in IAEA 27.06.2014 31.12.2021 212.270 189.708 98,7% 1.500 0 0 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 1.500 0 0 0 0
(2553) 2553-18-0001 Krepitev strokovnosti iranskega UO (INRA) 05.04.2017 11.01.2021 2.224.067 2.509.500 54,7% 2.000 0 0 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 2.000 0 0 0 0
(2553) 2553-19-0001 INSC-Podpora iranskemu UO za jedrsko varnost-INRA 25.09.2018 31.03.2022 3.152.335 3.850.980 2,5% 983.000 1.077.909 0 0 0
PVProračunski viri 83.000 43.750 0 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 83.000 43.750 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 900.000 1.034.159 0 0 0
(2553) 2553-20-0001 Podpora ganskemu upravnemu organu za JV 19.11.2019 31.12.2022 1.296.400 1.199.900 0,0% 645.940 429.486 0 0 0
PVProračunski viri 45.000 127.750 0 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 45.000 127.750 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 600.940 301.736 0 0 0
2553-17-S002 Podporne de janosti za delo URSJV 2017-2021 49.500 22.900 0 0 0
(2553) 2553-17-0002 Investicijs ter investicijsko vzdrževanje URSJV 21.07.2016 31.12.2022 131.527 114.848 56,5% 16.890 22.900 0 0 0
PVProračunski viri 16.890 22.900 0 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 16.890 22.900 0 0 0
(2553) 2553-18-0002 Razvoj portalov InfoURSJV in KID 01.10.2018 31.12.2021 187.293 162.893 69,6% 32.610 0 0 0 0
PVProračunski viri 32.610 0 0 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 32.610 0 0 0 0
Ukrepi     2.190.462 2.227.862 2.130.962 0 0
(2553) 2513-11-0004 Strokovne naloge in nadzor na podro čju JV in SV 01.01.2011 31.12.2023 3.056.191 56,3% 387.962 414.062 400.962 0 0
PVProračunski viri 387.962 414.062 400.962 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 387.962 414.062 400.962 0 0
(2553) 2553-15-0001 Podporne dejavnosti in administracija 01.01.2015 31.12.2023 15.975.495 65,2% 1.802.500 1.813.800 1.730.000 0 0
PVProračunski viri 1.802.500 1.813.800 1.730.000 0 0
2553 Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost 1.802.500 1.813.800 1.730.000 0 0
DEJAVNOST92.240.414 47.150.791 26.713.544 10.914.897 10.114.343
1601 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju prostora 27.577.202 27.977.561 14.748.533 0 0
evidenc17.392.174 17.720.533 14.748.533 0 0
Ukrepi     17.392.174 17.720.533 14.748.533 0 0
(2552) 2512-11-0012 Podporne dejavnosti in administracija GURS 01.01.2011 31.12.2023 175.014.239 70,5% 17.392.174 17.720.533 14.748.533 0 0
PVProračunski viri 17.392.174 17.720.533 14.748.533 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 17.392.174 17.720.533 14.748.533 0 0
160103 Nadzor  na podro čju prostora 10.185.028 10.257.028 0 0 0
2554-15-S001 Investici je in investici jsko vzdrževan je IRSOP 147.000 147.000 0 0 0
(2554) 2554-15-0001 Investicije in investicijsko vzdrževanje IRSOP 13.01.2015 31.12.2022 1.140.013 1.128.960 69,7% 147.000 147.000 0 0 0
PVProračunski viri 147.000 147.000 0 0 0
2554 Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor 147.000 147.000 0 0 0
Ukrepi     10.038.028 10.110.028 0 0 0
(2554) 2522-11-0001 Inšpekcijski nadzor in izvrševanje odlo čb IRSOP 01.01.2011 31.12.2022 15.546.437 74,5% 1.550.000 1.570.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.550.000 1.570.000 0 0 0
2554 Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor 1.550.000 1.570.000 0 0 0
(2554) 2522-11-0002 Podporne dejavnosti in administracija IRSOP 01.01.2011 31.12.2022 81.391.209 77,7% 8.488.028 8.540.028 0 0 0
PVProračunski viri 8.488.028 8.540.028 0 0 0
2554 Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor 8.488.028 8.540.028 0 0 0
Stran 155 od 197 v EUR
1602 Upravljanje s prostorom 55.291.568 8.694.587 1.162.116 1.162.113 0
160201 Upravljanje s prostorom 55.291.568 8.694.587 1.162.116 1.162.113 0
1541-15-S016 Izboljšanje urbane ga okol ja-raba prostora 53.418.040 7.385.087 3 0 0
 EP (1541) 1541-15-0015 Izboljšanje urbanega okolja 16.12.2014 31.12.2023 22.513.683 0,0% 15.394.585 7.119.092 3 0 0
PVProračunski viri 15.394.585 7.119.092 3 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 3.300.003 3 3 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 12.094.582 7.119.089 0 0 0
(2550) 2550-18-0022 Projekt ureditve galerije Cukrarna 16.01.2014 31.12.2021 23.221.844 23.221.842 43,7% 9.072.550 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.825.129 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.825.129 0 0 0 0
PPUO Občine 6.247.421 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 2.117.806 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 4.129.615 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0029 Vrtec in OŠ Simon Jenko - PŠ Center 14.01.2009 31.12.2021 5.510.977 5.510.977 33,2% 3.000.400 0 0 0 0
PPUO Občine 3.000.400 0 0 0 0
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 400 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0003 Prenova mestnega središ ča - 1. faza 20.07.2016 31.12.2021 4.967.335 4.967.334 62,1% 600 0 0 0 0
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 600 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0004 Sanacija degradiranega obmo čja Mercator 02.02.2017 31.12.2021 6.811.090 6.811.088 6,3% 4.265.080 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.264.580 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 4.264.580 0 0 0 0
7612 MESTNA OB ČINA SLOVENJ GRADEC 500 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0005 Blok neprofitnih stanovanj Polje 28.01.2016 31.12.2021 4.280.620 4.280.619 10,0% 1.675.462 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.675.462 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.675.462 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0006 Generator 21.01.2016 31.12.2021 5.920.054 5.920.054 45,8% 9.000 0 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 9.000 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0007 Prenova stanovanj na nerevitaliziranih obmo čjih 17.03.2017 31.12.2021 656.689 656.689 53,3% 3.000 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0008 CTN Prireditveni oder in prostor 05.09.2008 31.12.2021 8.860.899 8.862.512 49,5% 830.784 0 0 0 0
PVProračunski viri 430.784 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 430.784 0 0 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 400.000 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0009 Ureditev mestne tržnice 24.10.2016 31.12.2021 5.426.262 5.370.390 99,0% 5.000 0 0 0 0
7596 MESTNA OB ČINA PTUJ 5.000 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0010 Športni park Nova Gorica - bazen 26.06.2017 31.12.2022 4.954.072 4.954.070 4,4% 4.264.064 20.025 0 0 0
PVProračunski viri 2.781.780 13.350 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.781.780 13.350 0 0 0
PPUO Občine 1.482.284 6.675 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 1.482.284 6.675 0 0 0
(2550) 2550-20-0012 Prenova stanovanj - MO Koper 25.10.2018 31.12.2021 376.667 376.666 0,0% 7.000 0 0 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 7.000 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0013 CTN Stari trg 11(Velenje) 02.03.2016 31.12.2021 1.559.399 1.559.397 32,7% 164.413 0 0 0 0
PVProračunski viri 164.413 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 164.413 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0014 Stanovanjska soseska De čkovo naselje-DN 10 (CE)CTN 28.05.2018 31.12.2022 13.542.886 13.542.884 8,5% 8.661.657 245.970 0 0 0
PVProračunski viri 2.713.755 245.970 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.713.755 245.970 0 0 0
PPUO Občine 3.291.522 0 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 486.734 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 2.804.788 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.656.380 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0015 CTN Revitalizacija Starotrškega jedra (MO VE) 05.05.2016 31.12.2021 2.928.442 2.928.441 4,1% 1.080.434 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.080.434 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.080.434 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0016 Bivalne skupnosti za ranljive skupine (MO MS) 12.01.2017 31.12.2021 517.152 517.151 25,3% 10.000 0 0 0 0
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 10.000 0 0 0 0
Stran 156 od 197 v EUR
(2550) 2550-20-0017 Revitalizacija Vojašniškega trga z objekti (MO MB) 20.06.2017 31.12.2021 6.051.562 6.051.561 8,8% 4.565.250 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.681.250 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.681.250 0 0 0 0
PPUO Občine 1.884.000 0 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 156.000 0 0 0 0
99001 Neznana ob čina 1.728.000 0 0 0 0
(2550) 2550-20-0018 Obnova Skate parka (MO MB) 22.10.2015 31.12.2021 629.052 629.051 5,9% 3.000 0 0 0 0
PPUO Občine 3.000 0 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 3.000 0 0 0 0
(2551) 2551-16-0001 Sistem spremljanja onesnaženosti zraka - SINICA 06.03.2015 31.12.2021 6.333.656 6.333.656 82,0% 405.760 0 0 0 0
PVProračunski viri 405.760 0 0 0 0
2551 Agencija Republike Slovenije za okolje 405.760 0 0 0 0
2550-19-S002 Ciljni raziskovalni pro jekti-prosto r 50.028 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0049 Ekološki koridorji (CRP) 01.07.2019 31.10.2021 90.162 100.000 13,9% 50.028 0 0 0 0
Ukrepi     1.823.500 1.309.500 1.162.113 1.162.113 0
(2550) 2511-11-0031 Mednarodni in EU vidik prostorskega razvoja 01.01.2011 31.12.2024 609.592 35,0% 105.000 72.000 105.435 105.435 0
PVProračunski viri 105.000 72.000 105.435 105.435 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 105.000 72.000 105.435 105.435 0
(2550) 2511-11-0032 Zakonodaja, promocija vsebin, sofin. dobre prakse 01.01.2011 31.12.2024 4.204.555 17,9% 1.210.000 1.001.000 546.678 546.678 0
PVProračunski viri 1.210.000 1.001.000 546.678 546.678 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 1.210.000 1.001.000 546.678 546.678 0
(2550) 2511-11-0036 Prostorski razvoj na strateški in regionalni ravni 01.01.2011 31.12.2024 1.213.791 46,0% 198.000 80.000 180.000 180.000 0
PVProračunski viri 198.000 80.000 180.000 180.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 198.000 80.000 180.000 180.000 0
(2550) 2511-11-0037 Umeščanje prostorskih ureditev v prostor 01.01.2011 31.12.2024 521.071 66,6% 6.000 6.000 80.000 80.000 0
PVProračunski viri 6.000 6.000 80.000 80.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 6.000 6.000 80.000 80.000 0
(2550) 2550-16-0001 Uveljavljanje kakovostne gradnje 01.01.2016 31.12.2024 598.558 56,0% 22.500 37.500 100.000 100.000 0
PVProračunski viri 22.500 37.500 100.000 100.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 22.500 37.500 100.000 100.000 0
(2550) 2550-16-0002 Urbani razvoj in u činkovita zemljiška politika 01.01.2016 31.12.2024 1.308.614 44,0% 282.000 113.000 150.000 150.000 0
PVProračunski viri 282.000 113.000 150.000 150.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 282.000 113.000 150.000 150.000 0
1603 Stanovanjska dejavnost 5.952.000 6.780.000 3.765.000 3.765.000 0
160301 Stanovanjska dejavnost 5.952.000 6.780.000 3.765.000 3.765.000 0
2430-13-S012 Reševan je stanovan jske problematike 22.000 20.000 0 0 0
(2550) 2511-11-0028 Razpis za vklju čitev v NSVS 26.09.2000 31.12.2021 1.859.823 1.914.205 99,8% 2.000 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.000 0 0 0 0
(2550) 2550-17-0007 Reševanje problematike denac. stan. 2017-2021 15.10.2003 31.12.2022 128.098 150.000 51,7% 20.000 20.000 0 0 0
Ukrepi     5.930.000 6.760.000 3.765.000 3.765.000 0
(2550) 2511-11-0027 Subvencioniranje tržnega najema in mladih družin 26.09.2000 31.12.2024 42.134.942 52,0% 5.500.000 6.700.000 3.700.000 3.700.000 0
PVProračunski viri 5.500.000 6.700.000 3.700.000 3.700.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 5.500.000 6.700.000 3.700.000 3.700.000 0
(2550) 2550-16-0003 Zakonodaja, vsebine, praksa in mednar. sodelovanje 01.01.2016 31.12.2024 12.096.601 97,9% 70.000 60.000 65.000 65.000 0
PVProračunski viri 70.000 60.000 65.000 65.000 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 70.000 60.000 65.000 65.000 0
(2550) 2550-21-0002 Izvajanje javnega najema stanovanj 01.01.2021 31.12.2021 360.000 0,0% 360.000 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 360.000 0 0 0 0
1604 Geodezija in nepremi čninske evidence 3.419.645 3.698.643 7.037.895 5.987.784 10.114.343
160401 Geodezija in nepremi čninske evidence 3.419.645 3.698.643 7.037.895 5.987.784 10.114.343
2512-11-S002 Informatika 260.002 294.000 0 0 0
(2552) 2552-17-0001 Zagotavljanje IKT, geod. in spl. infrastrukture 28.06.2016 31.12.2022 2.241.190 1.940.000 70,8% 260.002 294.000 0 0 0
PVProračunski viri 260.002 294.000 0 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 260.002 294.000 0 0 0
Stran 157 od 197 v EUR
2512-11-S004 Vrednoten je nepremičnin 550.000 550.000 4.447.895 5.987.784 10.114.343
(2552) 2552-20-0001 Uvedba množi čnega vrednotenja v skladu z ZMVN-1 06.03.2019 31.12.2026 24.714.758 29.599.060 10,7% 550.000 550.000 4.447.895 5.987.784 10.114.343
PVProračunski viri 550.000 550.000 4.447.895 5.987.784 10.114.343
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 550.000 550.000 4.447.895 5.987.784 10.114.343
Ukrepi     2.609.643 2.854.643 2.590.000 0 0
(2552) 2512-11-0001 Informacijska podpora evidentiranju nepremi čnin 01.01.2011 31.12.2023 11.605.223 75,9% 850.000 900.000 900.000 0 0
PVProračunski viri 850.000 900.000 900.000 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 850.000 900.000 900.000 0 0
(2552) 2512-11-0002 Izboljšava podatkov nepremi čninskih evidenc 01.01.2011 31.12.2023 26.482.331 96,7% 210.000 310.000 310.000 0 0
PVProračunski viri 210.000 310.000 310.000 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 210.000 310.000 310.000 0 0
(2552) 2512-11-0003 Državni koordinatni sistem 01.01.2011 31.12.2023 3.739.746 73,8% 295.000 295.000 295.000 0 0
PVProračunski viri 295.000 295.000 295.000 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 295.000 295.000 295.000 0 0
(2552) 2512-11-0004 Državni topografski sistem 01.01.2011 31.12.2023 5.640.741 63,7% 645.000 645.000 645.000 0 0
PVProračunski viri 645.000 645.000 645.000 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 645.000 645.000 645.000 0 0
(2552) 2512-11-0005 Zbirni kataster gospodarske javne infrastrukture 01.01.2011 31.12.2023 1.224.249 81,5% 65.000 60.000 60.000 0 0
PVProračunski viri 65.000 60.000 60.000 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 65.000 60.000 60.000 0 0
(2552) 2512-11-0006 Distribucija in podpora uporabnikom 01.01.2011 31.12.2023 5.769.245 69,6% 544.643 644.643 380.000 0 0
PVProračunski viri 544.643 644.643 380.000 0 0
2552 Geodetska uprava Republike Slovenije 544.643 644.643 380.000 0 0
17ZDRAVSTVENO VARSTVO 502.860.109 270.605.757 201.237.118 193.755.204 158.628.623
zdravstvenega varstva309.112.060 66.039.515 23.791.273 19.317.105 14.848.415
170101 Urejanje in razvoj na podro čju zdravstva 283.278.364 55.005.701 14.652.584 10.239.859 10.249.859
2711-11-S006 Tehnična infrastruktura MZ 105.044 100.000 103.200 0 0
(2711) 2711-20-0001 Informatizacija in opremljenost MZ 2020 - 2023 22.08.2019 31.12.2023 397.288 476.674 2,1% 105.044 100.000 103.200 0 0
PVProračunski viri 105.044 100.000 103.200 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 105.044 100.000 103.200 0 0
2711-11-S014 Informatizaci ja zdravstvene ga sistema 4.309.526 4.309.526 4.309.526 0 0
(2711) 2711-08-0012 ESS - eZdravje 23.07.2008 31.12.2023 57.301.056 67.560.321 74,3% 4.309.526 4.309.526 4.309.526 0 0
PVProračunski viri 4.309.526 4.309.526 4.309.526 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 4.309.526 4.309.526 4.309.526 0 0
Ukrepi     278.863.794 50.596.175 10.239.858 10.239.859 10.249.859
(2711) 2711-17-0001 Urejanje in razvoj sistema zdravstva 01.01.2018 31.12.2025 91.103.105 1,8% 42.114.400 42.062.400 1.234.221 1.234.222 1.244.222
PVProračunski viri 42.114.400 42.062.400 1.234.221 1.234.222 1.244.222
2711 Ministrstvo za zdravje 42.114.400 42.062.400 1.234.221 1.234.222 1.244.222
(2711) 2711-17-0002 Zagotavljanje pogojev za delo ministrstva 01.01.2018 31.12.2025 50.192.285 36,6% 7.080.894 7.133.275 5.585.137 5.585.137 5.585.137
PVProračunski viri 7.080.894 7.133.275 5.585.137 5.585.137 5.585.137
2711 Ministrstvo za zdravje 7.080.894 7.133.275 5.585.137 5.585.137 5.585.137
(2711) 2711-17-0003 Znanstveno raziskovalne dejavnosti 01.01.2018 31.12.2025 2.304.582 31,4% 388.500 320.500 220.500 220.500 220.500
PVProračunski viri 388.500 320.500 220.500 220.500 220.500
2711 Ministrstvo za zdravje 388.500 320.500 220.500 220.500 220.500
(2711) 2711-19-0006 Izboljšanje likvidnostne situacije JZZ 01.01.2019 31.12.2025 16.401.881 34,2% 1.000.000 1.000.000 3.200.000 3.200.000 3.200.000
PVProračunski viri 1.000.000 1.000.000 3.200.000 3.200.000 3.200.000
2711 Ministrstvo za zdravje 1.000.000 1.000.000 3.200.000 3.200.000 3.200.000
(2711) 2711-19-0007 Skrajševanje čakalnih dob 01.01.2019 31.12.2021 42.200.000 0,0% 28.200.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 28.200.000 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 28.200.000 0 0 0 0
(2711) 2711-20-1007 Sistemska ureditev dolgotrajne oskrbe 01.10.2020 31.12.2022 240.000 0,0% 80.000 80.000 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 80.000 80.000 0 0 0
(2711) 2711-20-1011 Stabilizacija financiranja zdr avstvenega varstva 01.11.2020 31.12.2021 200.000.000 0,0% 200.000.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 200.000.000 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 200.000.000 0 0 0 0
170102 Podporne dejavnosti in nadzor na podro čju zdravstva 9.012.665 8.610.665 6.961.630 6.961.630 2.482.940
2713-11-S001 Manjše investici je ZIRS 168.000 166.000 166.000 166.000 0
(2713) 2713-17-0002 Informatizacija in opremljenost ZIRS 2018-2021 01.01.2018 31.12.2021 503.709 496.982 58,1% 168.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 168.000 0 0 0 0
2713 Zdravstveni inšpektorat RS 168.000 0 0 0 0
Stran 158 od 197 v EUR
(2713) 2713-20-0001 Informatizacija in opremljenost ZIRS 2022-2024 05.08.2020 31.12.2024 498.000 498.000 0,0% 0 166.000 166.000 166.000 0
PVProračunski viri 0 166.000 166.000 166.000 0
2713 Zdravstveni inšpektorat RS 0 166.000 166.000 166.000 0
Ukrepi     8.844.665 8.444.665 6.795.630 6.795.630 2.482.940
(2711) 2711-17-0004 Nadzor in strokovna telesa 01.01.2018 31.12.2025 16.648.442 27,6% 2.551.500 2.151.500 2.081.100 2.081.100 2.081.100
PVProračunski viri 2.551.500 2.151.500 2.081.100 2.081.100 2.081.100
2711 Ministrstvo za zdravje 2.551.500 2.151.500 2.081.100 2.081.100 2.081.100
(2711) 2711-17-0005 Naloge regulative zdravil in med. pripomo čkov 01.01.2018 31.12.2025 3.533.634 0,1% 902.300 902.300 401.840 401.840 401.840
PVProračunski viri 902.300 902.300 401.840 401.840 401.840
2711 Ministrstvo za zdravje 902.300 902.300 401.840 401.840 401.840
(2713) 2713-17-0001 Izvajanje nalog Zdravstvene inšpekcije 01.01.2018 31.12.2024 32.675.293 38,6% 5.390.865 5.390.865 4.312.690 4.312.690 0
PVProračunski viri 5.390.865 5.390.865 4.312.690 4.312.690 0
2713 Zdravstveni inšpektorat RS 5.390.865 5.390.865 4.312.690 4.312.690 0
170103 Mednarodno sodelovanje na podro čju zdravstva 421.050 270.000 255.640 255.640 255.640
Ukrepi     421.050 270.000 255.640 255.640 255.640
(2711) 2711-17-0006 Mednarodno sodelovanje na podro čju zdravstva 01.01.2018 31.12.2025 2.322.117 36,2% 421.050 270.000 255.640 255.640 255.640
PVProračunski viri 421.050 270.000 255.640 255.640 255.640
2711 Ministrstvo za zdravje 421.050 270.000 255.640 255.640 255.640
170104 Urejanje na podro čju kemikalij 15.837.859 1.587.175 1.360.305 1.307.854 1.307.854
2715-11-S002 Projekti s podro čja kemi jske varnosti 14.256.548 0 0 0 0
(2715) 2715-17-0003 Evropski biomonitoring - Horizon 2020 10.11.2016 31.12.2021 71.605.906 71.333.966 60,2% 14.256.548 0 0 0 0
PVProračunski viri 41.601 0 0 0 0
2715 Urad RS za kemikalije 41.601 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 148.683 0 0 0 0
2775 NACIONALNI INŠTITUT ZA JAVNO ZDRAVJE 17.079 0 0 0 0
2778 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER LJUBLJANA 8.531 0 0 0 0
3442 INSTITUT JOŽEF STEFAN V ANGL.JEZIKU: JOŽEF STEFAN INSTITUTE, LJUBLJANA, SLOVENIA 123.073 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 14.066.264 0 0 0 0
2715-11-S003 Opreml jenost or gana v sestavi-URSK 47.476 47.476 32.451 0 0
(2715) 2715-20-0001 Informatizacija in opremljenost URSK 2020 - 2023 26.08.2019 31.12.2023 144.403 170.404 0,2% 47.476 47.476 32.451 0 0
PVProračunski viri 47.476 47.476 32.451 0 0
2715 Urad RS za kemikalije 47.476 47.476 32.451 0 0
2715-11-S004 Nadgradnja in podpora kem. varnosti 25.000 20.000 20.000 0 0
(2715) 2715-10-0001 Nadgradnja kemijske zakonodaje EU v RS 03.06.2010 31.12.2023 207.606 203.948 64,6% 25.000 20.000 20.000 0 0
PVProračunski viri 25.000 20.000 20.000 0 0
2715 Urad RS za kemikalije 25.000 20.000 20.000 0 0
Ukrepi     1.508.835 1.519.699 1.307.854 1.307.854 1.307.854
(2715) 2715-17-0001 Izvajanje nalog na podro čju kemikalij 01.01.2018 31.12.2025 11.048.997 31,6% 1.508.835 1.519.699 1.307.854 1.307.854 1.307.854
PVProračunski viri 1.508.835 1.519.699 1.307.854 1.307.854 1.307.854
2715 Urad RS za kemikalije 1.508.835 1.519.699 1.307.854 1.307.854 1.307.854
170105 Urejanje na podro čju varstva pred sevanji 562.122 565.974 561.115 552.122 552.122
2717-11-S001 Opreml jenost or gana v sestavi - URSVS 5.000 5.000 8.993 0 0
(2717) 2717-20-0001 Informatizacija in opremljenost URSVS 2020 - 2023 21.08.2019 31.12.2023 19.234 40.468 0,0% 5.000 5.000 8.993 0 0
PVProračunski viri 5.000 5.000 8.993 0 0
2717 Uprava RS za varstvo pred sevanji 5.000 5.000 8.993 0 0
Ukrepi     557.122 560.974 552.122 552.122 552.122
(2717) 2717-17-0001 Izvajanje nalog na podro čju varstva pred sevanji 01.01.2018 31.12.2025 4.525.605 33,4% 557.122 560.974 552.122 552.122 552.122
PVProračunski viri 557.122 560.974 552.122 552.122 552.122
2717 Uprava RS za varstvo pred sevanji 557.122 560.974 552.122 552.122 552.122
1702 Primarno zdravstveno varstvo 374.136 374.136 0 0 0
170201 Investicijska vlaganja na primarni ravni 374.136 374.136 0 0 0
2711-11-S001 Sofinanciran je investici j v primarnem zdravstvu 374.136 374.136 0 0 0
 EP (2711) 2711-17-0016 Sofinanciranje investicij v primarno zdravstvo 01.01.2018 31.12.2022 1.122.408 0,0% 374.136 374.136 0 0 0
PVProračunski viri 374.136 374.136 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 374.136 374.136 0 0 0
1703 Sekundarno in tercia rno zdravstveno varstvo 63.971.226 67.777.533 51.448.645 48.440.901 18.023.009
170301 Investicijska vlaganja na sek undarni in terciarni ravni 63.971.226 67.777.533 51.448.645 48.440.901 18.023.009
2711-11-S002 Regionalne bolnišnice in ostali pro jekti 54.971.226 60.777.533 46.192.212 43.184.467 12.766.575
 EP (2711) 2711-17-0021 Ureditev prostorov bolnišni čnih lekarn 18.07.2016 31.12.2022 5.796.895 0,0% 1.000.000 4.405.580 0 0 0
PVProračunski viri 0 2.000.000 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 0 2.000.000 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.000.000 2.405.580 0 0 0
Stran 159 od 197 v EUR
 EP (2711) 2711-20-1008 UKC Ljubljana - Dokon čanje projekta Prizidek DTS 01.01.2021 31.12.2024 83.000.000 0,0% 15.244.592 22.585.136 22.585.136 22.585.136 0
PVProračunski viri 15.244.592 22.585.136 22.585.136 22.585.136 0
2711 Ministrstvo za zdravje 15.244.592 22.585.136 22.585.136 22.585.136 0
 EP (2711) 2711-21-0001 Dozidava zdravstvenega doma Slovenske Konjice 18.11.2020 31.12.2021 1.000.000 0,0% 1.000.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.000.000 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.000.000 0 0 0 0
(2711) 2711-02-0001 Oprema za ve č javnih zdravstvenih zavodov 31.05.2001 31.12.2021 61.182.046 61.182.046 94,3% 1.759.201 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.759.201 0 0 0 0
(2711) 2711-09-0003 Negovalna bolnišnica Ljubljana 23.07.2009 31.12.2022 5.146.701 5.146.701 31,3% 134.293 1.834.359 0 0 0
SKL Proračunski skladi 134.293 1.834.359 0 0 0
(2711) 2711-10-0009 Dispečerski center zdravstva 08.03.2010 31.12.2021 5.038.124 4.530.926 66,3% 8.418 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 8.418 0 0 0 0
(2711) 2711-16-0002 Urgentni center Ptuj 15.07.2015 31.12.2022 3.406.698 3.398.982 7,8% 111.185 1.976.154 0 0 0
SKL Proračunski skladi 111.185 1.976.154 0 0 0
(2711) 2711-17-0026 Klinika Golnik - laboratorij za mikobakterije 06.10.2016 31.12.2022 3.456.870 4.025.765 0,7% 2.902.969 529.660 0 0 0
PVProračunski viri 2.902.969 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 2.902.969 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 529.660 0 0 0
2776 BOLNIŠNICA GOLNIK - KLINI ČNI ODDELEK ZA PLJU ČNE BOLEZNI IN ALERGIJO GOLNIK 0 529.660 0 0 0
(2711) 2711-17-0029 SB Trbovlje - prenova bolnišni čne lekarne 17.02.2017 31.12.2021 794.902 750.750 80,4% 12.277 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 12.277 0 0 0 0
(2711) 2711-17-0038 UKC Maribor - nakup koronarografa 06.10.2016 31.12.2021 1.100.721 1.077.200 2,5% 1.073.600 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.073.600 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0011 UKC Ljubljana - Širitev EINT Ginekološke klinike 03.10.2017 31.12.2021 2.490.386 2.202.100 60,8% 5.721 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 5.721 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0012 UKC Ljubljana - nov katetrski laboratorij 01.02.2018 31.12.2023 2.294.454 2.294.454 0,0% 2.083.638 140.544 70.272 0 0
PVProračunski viri 1.906.738 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.906.738 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 176.900 140.544 70.272 0 0
2778 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER LJUBLJANA 176.900 140.544 70.272 0 0
(2711) 2711-18-0014 SB Celje - prenova bolnišni čne lekarne 25.01.2018 31.12.2021 859.978 859.978 2,5% 159.978 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 159.978 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0035 SB Nova Gorica - prenova bolnišni čne lekarne 02.03.2018 31.12.2022 921.100 921.100 0,2% 900.000 19.636 0 0 0
SKL Proračunski skladi 900.000 19.636 0 0 0
(2711) 2711-18-0036 OP Valdoltra - prenova bolnišni čne lekarne 02.03.2018 31.12.2022 929.376 922.056 5,1% 407.320 474.476 0 0 0
SKL Proračunski skladi 400.000 474.476 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 7.320 0 0 0 0
2773 ORTOPEDSKA BOLNIŠNICA VALDOLTRA OSPEDALE ORTOPEDICO VALDOLTRA 7.320 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0046 UKC Maribor - širitev EPINT Klinike za pediatrijo 05.04.2018 31.12.2021 1.137.695 1.038.680 0,0% 237.695 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 68.013 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 169.682 0 0 0 0
2781 UNIVERZITETNI KLINI ČNI CENTER MARIBOR 169.682 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0047 B Postojna - prenova bolnišni čne lekarne 05.04.2018 31.12.2022 883.625 883.625 0,0% 653.430 70.884 0 0 0
SKL Proračunski skladi 653.430 70.884 0 0 0
(2711) 2711-18-0053 UKC Ljubljana - zamenjava avtoklavov 20.04.2018 31.12.2021 1.265.018 1.265.018 0,0% 195.600 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 195.600 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0054 SB Brežice - ureditev ve č oddelkov 25.04.2018 31.12.2021 1.584.658 1.584.658 0,0% 66.358 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 66.358 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0055 SB Jesenice - prenova bolnišni čne lekarne 19.06.2018 31.12.2021 1.346.124 1.590.124 13,7% 123.310 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 16.804 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 106.506 0 0 0 0
2772 SPLOŠNA BOLNIŠNICA JESENICE 106.506 0 0 0 0
(2711) 2711-19-0001 SB Nova Gorica - Ureditev fekalne kanalizacije 20.04.2018 31.12.2021 539.240 539.240 0,0% 39.240 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 5.080 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 34.160 0 0 0 0
2790 SPLOŠNA BOLNIŠNICA DR. FRANCA DERGANCA NOVA GORICA 34.160 0 0 0 0
(2711) 2711-19-0002 SB Murska Sobota - Ureditev odseka za dializo 20.04.2018 31.12.2022 2.910.590 2.910.591 0,0% 2.707.320 59.554 0 0 0
PVProračunski viri 2.700.000 59.554 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 2.700.000 59.554 0 0 0
2782 SPLOŠNA BOLNIŠNICA MURSKA SOBOTA 7.320 0 0 0 0
(2711) 2711-19-0010 SB Jesenice - požarna sanacija 05.07.2019 31.12.2021 2.749.857 2.664.412 7,7% 526.930 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 526.930 0 0 0 0
Stran 160 od 197 v EUR
(2711) 2711-94-0001 UKC Ljubljana - DTS in HB 20.12.2003 31.12.2022 110.910.618 95.231.705 72,0% 10.738.515 7.628.658 0 0 0
PVProračunski viri 10.710.608 7.628.658 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 10.710.608 7.628.658 0 0 0
SKL Proračunski skladi 27.907 0 0 0 0
(2711) 2711-94-0006 Onkološki inštitut Ljubljana - I. faza 30.05.1996 31.12.2022 96.507.822 87.891.421 98,1% 1.700.911 0 0 0 0
PVProračunski viri 439.433 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 439.433 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 1.261.477 0 0 0 0
(2711) 2711-94-0010 SB Celje - bolnišni čni oddelki in novogradnja 31.03.1999 31.12.2025 117.942.191 117.942.191 19,4% 8.385.633 21.052.892 23.536.804 20.599.331 12.766.575
PVProračunski viri 8.385.633 20.833.981 22.504.804 19.567.331 11.734.575
2711 Ministrstvo za zdravje 8.385.633 20.833.981 22.504.804 19.567.331 11.734.575
SKL Proračunski skladi 0 218.911 1.032.000 1.032.000 1.032.000
(2711) 2711-94-0034 Priprava investicij in nakupi zemljiš č 31.03.1999 31.12.2021 1.161.009 1.161.009 87,7% 143.424 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 143.424 0 0 0 0
(2711) 2711-99-0004 Požarno varnostne sanacije 01.09.2000 31.12.2021 9.162.704 10.305.154 45,2% 2.649.669 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.179.365 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 2.179.365 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 470.304 0 0 0 0
Ukrepi     9.000.000 7.000.000 5.256.434 5.256.434 5.256.434
(2711) 2711-17-0007 Zakon o investicijah v JZZ - amortizacija 01.01.2018 31.12.2025 59.292.940 46,1% 9.000.000 7.000.000 5.256.434 5.256.434 5.256.434
PVProračunski viri 9.000.000 7.000.000 5.256.434 5.256.434 5.256.434
2711 Ministrstvo za zdravje 9.000.000 7.000.000 5.256.434 5.256.434 5.256.434
1704 Zdravstveno zavarovanje dolo čenih kategorij prebivalstva 3.549.000 3.680.000 0 0 0
170401 Zdravstveno varstvo zaprtih oseb 3.549.000 3.680.000 0 0 0
Ukrepi     3.549.000 3.680.000 0 0 0
(2031) 2020-11-0001 Zdravstveno varstvo zaprtih oseb 01.01.2011 31.12.2022 39.789.001 80,9% 3.549.000 3.680.000 0 0 0
PVProračunski viri 3.549.000 3.680.000 0 0 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 3.549.000 3.680.000 0 0 0
1706 Programi javnega zdravja 13.526.753 13.526.753 12.111.299 12.111.299 12.111.299
170601 Naloge javnega zdravja 13.526.753 13.526.753 12.111.299 12.111.299 12.111.299
Ukrepi     13.526.753 13.526.753 12.111.299 12.111.299 12.111.299
(2711) 2711-17-0009 Izvajanje nalog na podro čju javnega zdravja 01.01.2018 31.12.2025 66.646.885 35,9% 9.309.936 9.309.936 7.447.949 7.447.949 7.447.949
PVProračunski viri 9.309.936 9.309.936 7.447.949 7.447.949 7.447.949
2711 Ministrstvo za zdravje 9.309.936 9.309.936 7.447.949 7.447.949 7.447.949
(2711) 2711-17-0010 Spremljanje vplivov okolja na zdravje 01.01.2018 31.12.2025 6.275.987 38,7% 800.000 800.000 718.739 718.739 718.739
PVProračunski viri 800.000 800.000 718.739 718.739 718.739
2711 Ministrstvo za zdravje 800.000 800.000 718.739 718.739 718.739
(2711) 2711-18-0002 Duševno zdravje in odvisnosti od drog 01.01.2018 31.12.2025 16.028.586 42,6% 1.666.718 1.666.718 2.024.430 2.024.430 2.024.430
PVProračunski viri 1.666.718 1.666.718 2.024.430 2.024.430 2.024.430
2711 Ministrstvo za zdravje 1.666.718 1.666.718 2.024.430 2.024.430 2.024.430
(2711) 2711-18-0003 Obvladovanje kroni čnih nenalezljivih bolezni 01.01.2018 31.12.2025 3.801.611 37,7% 450.000 450.000 425.041 425.041 425.041
PVProračunski viri 450.000 450.000 425.041 425.041 425.041
2711 Ministrstvo za zdravje 450.000 450.000 425.041 425.041 425.041
(2711) 2711-18-0005 Zdravje na podro čju prehrane in telesne dejavnosti 01.01.2018 31.12.2025 5.428.242 33,3% 594.030 594.030 700.000 700.000 700.000
PVProračunski viri 594.030 594.030 700.000 700.000 700.000
2711 Ministrstvo za zdravje 594.030 594.030 700.000 700.000 700.000
(2711) 2711-18-0007 Zmanjševanje razlik v zdravju 01.01.2018 31.12.2025 674.655 39,2% 50.000 50.000 80.000 80.000 80.000
PVProračunski viri 50.000 50.000 80.000 80.000 80.000
2711 Ministrstvo za zdravje 50.000 50.000 80.000 80.000 80.000
(2711) 2711-18-0008 Izvajanje zdravstvenih politik in ukrepov v EU 01.01.2018 31.12.2025 1.605.088 34,2% 210.000 210.000 174.702 174.702 174.702
PVProračunski viri 210.000 210.000 174.702 174.702 174.702
2711 Ministrstvo za zdravje 210.000 210.000 174.702 174.702 174.702
(2711) 2711-20-0002 Ukrepi za obvladovanje nalezljivih bolezni 01.01.2020 31.12.2025 2.929.520 13,5% 446.069 446.069 540.438 540.438 540.438
PVProračunski viri 446.069 446.069 540.438 540.438 540.438
2711 Ministrstvo za zdravje 446.069 446.069 540.438 540.438 540.438
Stran 161 od 197 v EUR
1707 Drugi programi na podro čju zdravstva 112.326.934 119.207.820 113.885.900 113.885.900 113.645.900
170701 Presaditve, transfuzije, odšk odnine (cepiva, kri) 2.170.000 2.170.000 2.170.000 2.170.000 2.170.000
Ukrepi     2.170.000 2.170.000 2.170.000 2.170.000 2.170.000
(2711) 2711-17-0012 Presaditve, transfuzije, odškodnine (cepiva, kri) 01.01.2018 31.12.2025 17.909.527 37,2% 2.170.000 2.170.000 2.170.000 2.170.000 2.170.000
PVProračunski viri 2.170.000 2.170.000 2.170.000 2.170.000 2.170.000
2711 Ministrstvo za zdravje 2.170.000 2.170.000 2.170.000 2.170.000 2.170.000
170702 Delovanje nujne medicinske pomo či in zdravstva v izrednih razmerah 205.500 205.500 215.900 215.900 215.900
Ukrepi     205.500 205.500 215.900 215.900 215.900
(2711) 2711-17-0013 Delovanje NMP in zdravstva v izrednih razmerah 01.01.2018 31.12.2025 1.347.171 16,4% 205.500 205.500 215.900 215.900 215.900
PVProračunski viri 205.500 205.500 215.900 215.900 215.900
2711 Ministrstvo za zdravje 205.500 205.500 215.900 215.900 215.900
170703 Zdravstveno varstvo nezavarovanih in socialno ogroženih 20.451.434 21.532.320 16.200.000 16.200.000 15.960.000
2711-20-S001 Sklad AMIF 70.000 0 0 0 0
(2711) 2711-20-0003 Vzpostavitev ambulante za migrante 05.02.2020 31.12.2021 140.000 140.000 0,0% 70.000 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 70.000 0 0 0 0
Ukrepi     20.381.434 21.532.320 16.200.000 16.200.000 15.960.000
(2711) 2711-17-0014 Zdr. varstvo nezavarovanih in soc. ogroženih 01.01.2018 31.12.2025 141.309.167 30,0% 20.381.434 21.532.320 16.200.000 16.200.000 15.960.000
PVProračunski viri 20.381.434 21.532.320 16.200.000 16.200.000 15.960.000
2711 Ministrstvo za zdravje 20.381.434 21.532.320 16.200.000 16.200.000 15.960.000
170704 Podiplomsko izobraž evanje in usposabljanje zdravstvenih delavcev 89.500.000 95.300.000 95.300.000 95.300.000 95.300.000
Ukrepi     89.500.000 95.300.000 95.300.000 95.300.000 95.300.000
(2711) 2711-17-0035 Podiplomsko usposabljanje zdravstvenih delavcev 19.07.2017 31.12.2025 683.700.000 29,6% 89.500.000 95.300.000 95.300.000 95.300.000 95.300.000
PVProračunski viri 89.500.000 95.300.000 95.300.000 95.300.000 95.300.000
2711 Ministrstvo za zdravje 89.500.000 95.300.000 95.300.000 95.300.000 95.300.000
18KULTURA IN CIVILNA DRUŽBA 256.359.157 256.778.316 153.552.745 125.132.690 190.663.091
1801 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju kulture 8.948.887 8.685.568 7.339.007 7.351.001 8.230.760
180101 Urejanje in nadzor kulturnih dejavnosti 440.290 440.290 342.738 352.232 352.232
Ukrepi     440.290 440.290 342.738 352.232 352.232
(3342) 3342-17-0001 Delovanje IRSKD 01.01.2018 31.12.2025 2.992.858 33,1% 440.290 440.290 342.738 352.232 352.232
PVProračunski viri 440.290 440.290 342.738 352.232 352.232
3342 Inšpektorat Republike Slovenije za kulturo in medije 440.290 440.290 342.738 352.232 352.232
180102 Podporne dejavnosti na podro čju kulture 8.508.597 8.245.278 6.996.269 6.998.769 7.878.528
3330-13-S014 Podporne de javnosti na podro čju kulture 740.816 455.521 1.189.417 1.144.010 2.023.769
 EP (3340) 3340-17-0017 Podporne dejavnosti na podro čju kulture 01.01.2018 31.12.2025 1.517.819 0,0% 100.884 408.221 352.158 296.251 296.251
PVProračunski viri 100.884 408.221 352.158 296.251 296.251
3340 Ministrstvo za kulturo 100.884 408.221 352.158 296.251 296.251
(3340) 3340-19-0019 Gradnja grajske konjušnice in poti v Predjami 09.05.2019 31.12.2026 4.025.611 4.609.339 1,9% 363.000 47.300 837.259 847.759 1.727.518
PVProračunski viri 363.000 47.300 837.259 847.759 1.727.518
3340 Ministrstvo za kulturo 363.000 47.300 837.259 847.759 1.727.518
(3340) 3340-20-0011 Investicijsko vzdrževanje MK 2020-2021 22.08.2019 31.12.2021 475.000 518.628 12,5% 276.932 0 0 0 0
PVProračunski viri 259.314 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 259.314 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 17.618 0 0 0 0
Ukrepi     7.767.781 7.789.757 5.806.852 5.854.759 5.854.759
(3340) 3340-17-0001 Popularizacija kulture 01.01.2018 31.12.2025 2.432.365 56,6% 218.278 218.278 174.622 174.622 174.622
PVProračunski viri 218.278 218.278 174.622 174.622 174.622
3340 Ministrstvo za kulturo 218.278 218.278 174.622 174.622 174.622
(3340) 3340-17-0002 Raziskovalne naloge v kulturi 01.01.2018 31.12.2025 239.847 33,0% 33.829 33.829 27.063 27.063 27.063
PVProračunski viri 33.829 33.829 27.063 27.063 27.063
3340 Ministrstvo za kulturo 33.829 33.829 27.063 27.063 27.063
(3340) 3340-17-0003 Delovanje MK 01.01.2018 31.12.2025 45.871.448 37,0% 6.537.283 6.537.282 5.002.454 5.002.454 5.002.454
PVProračunski viri 6.537.283 6.537.282 5.002.454 5.002.454 5.002.454
3340 Ministrstvo za kulturo 6.537.283 6.537.282 5.002.454 5.002.454 5.002.454
(3340) 3340-18-0001 Digitalizacija na podro čju kulture 01.01.2018 31.12.2025 3.617.743 33,9% 497.000 518.977 377.600 425.507 425.507
PVProračunski viri 497.000 518.977 377.600 425.507 425.507
3340 Ministrstvo za kulturo 497.000 518.977 377.600 425.507 425.507
(3340) 3340-18-0008 Interventna sredstva na podro čju kulture 01.01.2018 31.12.2025 1.567.303 16,4% 379.000 379.000 143.200 143.200 143.200
PVProračunski viri 379.000 379.000 143.200 143.200 143.200
3340 Ministrstvo za kulturo 379.000 379.000 143.200 143.200 143.200
Stran 162 od 197 v EUR
(3340) 3340-18-0023 Stroški nepremi čnin v upravljanju 01.01.2018 31.12.2025 542.005 12,7% 102.391 102.391 81.913 81.913 81.913
PVProračunski viri 102.391 102.391 81.913 81.913 81.913
3340 Ministrstvo za kulturo 102.391 102.391 81.913 81.913 81.913
1802 Ohranjanje kulturne dediš čine 61.401.803 63.238.839 45.251.275 44.716.947 44.716.942
180201 Varstvo kulturne dediš čine, arhivska in knjižni čna dejavnost 56.576.350 59.020.062 44.773.275 44.716.947 44.716.942
3330-13-S010 Kulturna dediš čina, arh. in kn jižnična de javnost 4.231.364 6.449.692 3.998.545 3.998.545 3.998.545
 EP (3340) 3340-17-0018 Ohranjanje kulturne dediš čine 01.01.2018 31.12.2025 20.328.086 0,0% 1.702.769 6.449.682 3.998.545 3.998.545 3.998.545
PVProračunski viri 1.702.769 6.449.682 3.998.545 3.998.545 3.998.545
3340 Ministrstvo za kulturo 1.702.769 6.449.682 3.998.545 3.998.545 3.998.545
(3330) 3330-17-0010 Vzdrževanje in nabava OS za Slovenski šolski muzej 20.07.2016 31.12.2022 77.266 70.818 68,0% 16.095 10 0 0 0
PVProračunski viri 16.095 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 16.095 0 0 0 0
7208 SLOVENSKI ŠOLSKI MUZEJ 0 10 0 0 0
(3340) 3340-20-0003 Predhodne arheološke raziskave 2020-2021 18.07.2019 31.12.2021 249.421 310.000 19,9% 155.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 155.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 155.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0004 Kobariški muzej 2020-2021 01.01.2020 31.12.2021 50.000 50.000 7,9% 25.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0005 Odkupi predmetov kulturne dediš čine 2020-2021 22.07.2019 31.12.2021 543.000 475.000 23,4% 237.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 237.500 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 237.500 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0006 NUK - literatura v fizi čni obliki 2020-2021 22.07.2019 31.12.2021 387.000 387.000 43,9% 195.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 195.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 195.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0007 Nakup knjižni čnega gradiva 2020-21 03.01.2020 31.12.2021 3.997.183 4.050.000 54,5% 1.900.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.900.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.900.000 0 0 0 0
3511-11-S003 Kulturni spomeniki 2.820.752 2.500 2.500 0 0
(3340) 3340-16-0001 Kulturni spomeniki - SV projekti in intervencije 12.08.2015 31.12.2021 7.949.081 7.134.345 64,9% 1.618.413 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.618.413 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.618.413 0 0 0 0
(3340) 3340-17-0099 Posodobitev dostopa do Evropeane 30.01.2017 31.12.2023 26.198 21.936 67,5% 2.339 2.500 2.500 0 0
PVProračunski viri 2.339 2.500 2.500 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 2.339 2.500 2.500 0 0
(3340) 3340-20-0043 Obnova cerkve v Ži čki kartuziji 11.02.2020 31.12.2021 2.000.000 2.000.000 15,7% 1.200.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.200.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.200.000 0 0 0 0
Ukrepi     49.524.234 52.567.870 40.772.230 40.718.402 40.718.397
(3330) 3311-11-0028 Šolski muzej 01.01.2011 31.12.2022 5.426.286 79,1% 531.817 542.453 0 0 0
PVProračunski viri 531.817 542.453 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 531.817 542.453 0 0 0
(3340) 3340-17-0004 Izvajanje javne službe v knjižni čarstvu - NUK 01.01.2018 31.12.2025 47.619.557 36,7% 6.735.587 6.735.587 5.388.469 5.388.469 5.388.469
PVProračunski viri 6.735.587 6.735.587 5.388.469 5.388.469 5.388.469
3340 Ministrstvo za kulturo 6.735.587 6.735.587 5.388.469 5.388.469 5.388.469
(3340) 3340-17-0005 Programi in projekti arhivske dejavnosti 01.01.2018 31.12.2025 1.646.331 38,3% 230.702 230.702 184.561 184.561 184.561
PVProračunski viri 230.702 230.702 184.561 184.561 184.561
3340 Ministrstvo za kulturo 230.702 230.702 184.561 184.561 184.561
(3340) 3340-17-0006 Izvajanje javne službe na podro čju KD 01.01.2018 31.12.2025 301.442.295 38,6% 39.599.036 42.599.036 33.265.300 33.265.300 33.265.300
PVProračunski viri 39.599.036 42.599.036 33.265.300 33.265.300 33.265.300
3340 Ministrstvo za kulturo 39.599.036 42.599.036 33.265.300 33.265.300 33.265.300
(3340) 3340-18-0002 Območne knjižnice 01.01.2018 31.12.2025 6.407.097 40,5% 865.824 865.824 692.659 692.659 692.659
PVProračunski viri 865.824 865.824 692.659 692.659 692.659
3340 Ministrstvo za kulturo 865.824 865.824 692.659 692.659 692.659
(3340) 3340-18-0009 Varstvo kulturne dediš čine 01.01.2018 31.12.2025 4.705.986 21,2% 779.312 812.312 601.849 601.849 601.849
PVProračunski viri 779.312 812.312 601.849 601.849 601.849
3340 Ministrstvo za kulturo 779.312 812.312 601.849 601.849 601.849
(3340) 3340-18-0016 Upravljanje s kulturnimi spomeniki v lasti RS 01.01.2018 31.12.2025 2.036.608 27,6% 319.139 319.139 269.139 215.311 215.311
PVProračunski viri 319.139 319.139 269.139 215.311 215.311
3340 Ministrstvo za kulturo 319.139 319.139 269.139 215.311 215.311
(3340) 3340-18-0024 Knjižnična dejavnost 01.01.2018 31.12.2025 3.090.838 33,9% 462.817 462.817 370.253 370.253 370.248
PVProračunski viri 462.817 462.817 370.253 370.253 370.248
3340 Ministrstvo za kulturo 462.817 462.817 370.253 370.253 370.248
Stran 163 od 197 v EUR
180202 Urejanje sistema in podporne dejavnosti na podro čju arhiviranja 3.887.954 3.281.277 0 0 0
3341-17-S001 Projekti Arhiva 140.103 95.843 0 0 0
 EP (3341) 3341-19-0001 Investicije ter inv. vzdrževanje Arhiva RS 01.01.2019 31.12.2022 135.725 0,0% 32.103 50.000 0 0 0
PVProračunski viri 32.103 50.000 0 0 0
3341 Arhiv Republike Slovenije 32.103 50.000 0 0 0
(3341) 3341-20-0001 Investicije in vzdrževanje Arhiva RS 2020-2021 03.02.2020 31.12.2022 214.000 214.000 13,0% 108.000 45.843 0 0 0
PVProračunski viri 108.000 45.843 0 0 0
3341 Arhiv Republike Slovenije 108.000 45.843 0 0 0
3513-11-S001 Projekti Arhiva 571.826 0 0 0 0
(3341) 3341-16-0001 Razvoj slovenskega javnega el. arhiva e-ARH.si 06.05.2016 31.12.2021 3.999.999 4.000.000 82,6% 571.826 0 0 0 0
PVProračunski viri 571.826 0 0 0 0
3341 Arhiv Republike Slovenije 571.826 0 0 0 0
Ukrepi     3.176.025 3.185.434 0 0 0
(3341) 3341-17-0001 Izvajanje javne službe iz arhivske dejavnosti 01.01.2018 31.12.2022 14.536.899 53,9% 3.176.025 3.185.434 0 0 0
PVProračunski viri 3.176.025 3.185.434 0 0 0
3341 Arhiv Republike Slovenije 3.176.025 3.185.434 0 0 0
180203 Vojna grobiš ča 937.500 937.500 478.000 0 0
2611-11-S021 Vojna grobišča 140.000 140.000 160.000 0 0
 EP (2611) 2611-13-0004 Gradnja spominskih obeležij, kostnic 22.01.2013 31.12.2023 440.000 0,0% 140.000 140.000 160.000 0 0
PVProračunski viri 140.000 140.000 160.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 140.000 140.000 160.000 0 0
Ukrepi     797.500 797.500 318.000 0 0
(2130) 2130-16-0009 Odkrivanje in ozna čevanje prikritih vojnih grobiš č 01.01.2016 31.12.2022 2.548.107 62,2% 400.000 400.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 400.000 400.000 0 0 0
(2611) 2611-11-0009 Vojna grobiš ča 01.01.2011 31.12.2023 4.159.777 65,9% 397.500 397.500 318.000 0 0
PVProračunski viri 397.500 397.500 318.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 397.500 397.500 318.000 0 0
1803 Programi v kulturi in mediji 149.496.397 147.811.675 86.344.435 66.370.104 101.373.071
180301 Kulturna raznolikost  - kulturni programi manjšin 991.711 900.596 656.327 656.327 656.327
3511-11-S005 Razvo j man jšinskih kultu r 91.115 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0008 Romske skupnosti - projekti 2020-2021 01.01.2020 31.12.2021 179.330 182.230 19,3% 91.115 0 0 0 0
PVProračunski viri 91.115 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 91.115 0 0 0 0
Ukrepi     900.596 900.596 656.327 656.327 656.327
(3340) 3340-18-0010 Kulturna dejavnost manjšin 01.01.2018 31.12.2025 6.301.734 37,3% 900.596 900.596 656.327 656.327 656.327
PVProračunski viri 900.596 900.596 656.327 656.327 656.327
3340 Ministrstvo za kulturo 900.596 900.596 656.327 656.327 656.327
180302 Mediji in avdiovizualna kultura 7.071.116 1.903.740 1.500.543 491.393 1.500.543
3330-13-S005 Medi ji in AV kultura 5.167.376 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0001 Podpora senzorno oviranim 2020-21 15.07.2019 31.12.2021 345.286 345.286 0,0% 172.643 0 0 0 0
PVProračunski viri 172.643 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 172.643 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0002 Programske vsebine medijev 2020-2021 16.07.2019 31.12.2021 5.361.034 5.398.126 49,5% 2.699.063 0 0 0 0
PVProračunski viri 2.699.063 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 2.699.063 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0012 Programi za AV medije 2020-2021 21.08.2019 31.12.2021 1.190.764 1.190.764 25,5% 595.382 0 0 0 0
PVProračunski viri 595.382 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 595.382 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0013 Vlaganja v AV produkcijo 2020-2021 21.08.2019 31.12.2021 1.814.211 2.000.000 5,8% 1.000.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.000.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0016 Spodbujanje filmske in AV dejavnosti - 2020 - 2021 13.02.2020 31.12.2021 2.823.579 3.147.658 15,1% 3.520 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.520 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 3.520 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0022 Minuta do odmora 03.04.2018 31.12.2021 172.410 172.410 14,5% 75.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0023 Od Sevnice do Bele hiše 15.07.2019 31.12.2021 102.070 102.070 12,2% 37.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 37.500 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 37.500 0 0 0 0
Stran 164 od 197 v EUR
(3340) 3340-20-0024 Skozi moje o či 09.05.2019 31.12.2021 176.391 176.391 13,9% 6.140 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.140 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 6.140 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0025 Celovečerni film Cent'anni 09.05.2019 31.12.2021 256.900 256.900 14,9% 9.600 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.600 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 9.600 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0035 Animirana serija Tako zraste 15.07.2019 31.12.2021 268.960 268.960 8,3% 25.360 0 0 0 0
PVProračunski viri 25.360 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 25.360 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0039 Dokumentarni film Divja Slovenija 15.07.2019 31.12.2021 165.000 165.000 10,6% 20.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0044 Dokumentarni film Konoplja osvobaja 20.05.2020 31.12.2021 280.000 280.000 5,8% 6.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.500 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 6.500 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0045 Igrani celove černi film Pti čar 20.05.2020 31.12.2021 155.800 155.800 8,0% 138.300 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 24.600 0 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 24.600 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 113.700 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0046 Kratki animirani film Steakhouse 20.05.2020 31.12.2021 174.168 174.168 0,0% 168.168 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 51.550 0 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 6.550 0 0 0 0
3551 RADIOTELEVIZIJA SLOVENIJA JAVNI ZAVOD, LJUBLJANA 45.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 116.618 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0047 Dokumentarni film Telo 20.05.2020 31.12.2021 167.071 167.071 14,4% 133.450 0 0 0 0
3546 FILMSKI STUDIO VIBA FILM LJUBLJANA 10.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 123.450 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0079 Igrani kratki film Turist 12.06.2020 31.12.2021 87.915 87.915 0,0% 20.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0080 Animirani kratki film Tri ti čice 12.06.2020 31.12.2021 122.965 122.965 12,9% 31.750 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0081 Igrani kratki film Športni dan 12.06.2020 31.12.2021 119.005 119.005 0,0% 17.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 17.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 17.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0082 Kratki igrani film Sami 12.06.2020 31.12.2021 190.674 190.674 0,0% 8.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 8.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 8.000 0 0 0 0
Ukrepi     1.903.740 1.903.740 1.500.543 491.393 1.500.543
(3340) 3340-17-0007 Izvajanje javne službe - filmska in AV kultura 01.01.2018 31.12.2025 8.452.229 44,5% 1.282.018 1.282.018 1.009.150 0 1.009.150
PVProračunski viri 1.282.018 1.282.018 1.009.150 0 1.009.150
3340 Ministrstvo za kulturo 1.282.018 1.282.018 1.009.150 0 1.009.150
(3340) 3340-18-0003 Delovanje SFC 01.01.2018 31.12.2025 4.841.686 42,2% 584.610 584.610 461.703 461.703 461.703
PVProračunski viri 584.610 584.610 461.703 461.703 461.703
3340 Ministrstvo za kulturo 584.610 584.610 461.703 461.703 461.703
(3340) 3340-18-0011 Informiranje Slovencev v zamejstvu in tujini 01.01.2018 31.12.2025 274.630 27,0% 37.112 37.112 29.690 29.690 29.690
PVProračunski viri 37.112 37.112 29.690 29.690 29.690
3340 Ministrstvo za kulturo 37.112 37.112 29.690 29.690 29.690
180303 Mednarodno sodelovanje na podro čju kulture 1.243.678 1.251.678 954.943 954.943 855.070
Ukrepi     1.243.678 1.251.678 954.943 954.943 855.070
(1811) 1811-17-0001 Zunanjekulturna politika 01.01.2017 31.12.2024 842.754 30,3% 174.840 174.840 99.873 99.873 0
PVProračunski viri 174.840 174.840 99.873 99.873 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 174.840 174.840 99.873 99.873 0
(3340) 3340-18-0004 Mednarodno sodelovanje 01.01.2018 31.12.2025 7.049.516 23,4% 1.068.838 1.076.838 855.070 855.070 855.070
PVProračunski viri 1.068.838 1.076.838 855.070 855.070 855.070
3340 Ministrstvo za kulturo 1.068.838 1.076.838 855.070 855.070 855.070
180304 Založništvo 5.367.192 632.287 504.508 504.508 504.508
3340-13-S001 Založništvo 4.734.905 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0010 Stabilizacija in razvoj knjige 2020-2021 31.07.2019 31.12.2021 9.515.258 9.469.810 39,5% 4.734.905 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.734.905 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 4.734.905 0 0 0 0
Stran 165 od 197 v EUR
Ukrepi     632.287 632.287 504.508 504.508 504.508
(3340) 3340-18-0005 Delovanje JAK 01.01.2018 31.12.2025 4.176.452 36,6% 579.033 579.033 463.226 463.226 463.226
PVProračunski viri 579.033 579.033 463.226 463.226 463.226
3340 Ministrstvo za kulturo 579.033 579.033 463.226 463.226 463.226
(3340) 3340-18-0013 Slovenska matica 01.01.2018 31.12.2025 443.040 46,4% 53.254 53.254 41.282 41.282 41.282
PVProračunski viri 53.254 53.254 41.282 41.282 41.282
3340 Ministrstvo za kulturo 53.254 53.254 41.282 41.282 41.282
180305 Promocija in razvoj slovenskega jezika 2.033.195 2.033.195 56.230 56.230 434.230
Ukrepi     2.033.195 2.033.195 56.230 56.230 434.230
(3330) 3330-18-0004 Skrb za slovenš čino v VŠ 01.01.2018 31.12.2022 9.338.658 51,9% 1.962.907 1.962.907 0 0 0
PVProračunski viri 1.962.907 1.962.907 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.962.907 1.962.907 0 0 0
(3340) 3340-18-0006 Promocija in razvoj slovenskega jezika 01.01.2018 31.12.2025 880.595 15,9% 70.288 70.288 56.230 56.230 434.230
PVProračunski viri 70.288 70.288 56.230 56.230 434.230
3340 Ministrstvo za kulturo 70.288 70.288 56.230 56.230 434.230
180306 Nagrade in socialne pravice na podro čju kulture 11.234.194 11.106.994 8.864.795 8.864.795 7.364.795
3340-16-S001 Socialne pravice na podro čju kulture 159.000 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0009 Delovne štipendije- samozaposleni 2020-2021 06.08.2019 31.12.2021 318.000 318.000 40,6% 159.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 159.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 159.000 0 0 0 0
Ukrepi     11.075.194 11.106.994 8.864.795 8.864.795 7.364.795
(3340) 3340-17-0008 Socialne pravice na podro čju kulture 01.01.2018 31.12.2025 74.525.466 35,4% 10.849.194 10.880.994 8.704.795 8.704.795 7.204.795
PVProračunski viri 10.849.194 10.880.994 8.704.795 8.704.795 7.204.795
3340 Ministrstvo za kulturo 10.849.194 10.880.994 8.704.795 8.704.795 7.204.795
(3340) 3340-17-0009 Nagrade na podro čju kulture 01.01.2018 31.12.2025 1.415.913 32,8% 226.000 226.000 160.000 160.000 160.000
PVProračunski viri 226.000 226.000 160.000 160.000 160.000
3340 Ministrstvo za kulturo 226.000 226.000 160.000 160.000 160.000
180307 Ljubiteljska kultura 4.582.089 5.270.789 4.216.631 4.216.631 3.616.631
Ukrepi     4.582.089 5.270.789 4.216.631 4.216.631 3.616.631
(3340) 3340-17-0010 Ljubiteljska kultura 01.01.2018 31.12.2025 34.486.373 36,1% 4.582.089 5.270.789 4.216.631 4.216.631 3.616.631
PVProračunski viri 4.582.089 5.270.789 4.216.631 4.216.631 3.616.631
3340 Ministrstvo za kulturo 4.582.089 5.270.789 4.216.631 4.216.631 3.616.631
180308 Umetnostni programi 116.973.222 124.712.396 69.590.458 50.625.277 86.440.967
3340-17-S001 Programi v kulturi in medi ji 20.973.067 31.705.541 13.212.592 20.503.592 27.782.592
 EP (3340) 3340-17-0019 Programi v kulturi in mediji 01.01.2018 31.12.2025 72.707.029 0,0% 8.896.814 18.755.541 13.212.592 13.223.592 13.222.592
PVProračunski viri 8.896.814 18.755.541 13.212.592 13.223.592 13.222.592
3340 Ministrstvo za kulturo 8.896.814 18.755.541 13.212.592 13.223.592 13.222.592
 EP (3340) 3340-20-0110 Določeni nujni programi v kulturi 01.01.2021 31.12.2027 44.090.000 0,0% 9.300.000 12.950.000 0 7.280.000 14.560.000
PVProračunski viri 9.300.000 12.950.000 0 7.280.000 14.560.000
3340 Ministrstvo za kulturo 9.300.000 12.950.000 0 7.280.000 14.560.000
(3340) 3340-19-0034 Europa Cantat Festival 2021 - zborovski festival 14.06.2019 31.12.2021 3.147.200 3.147.200 9,0% 2.773.003 0 0 0 0
PVProračunski viri 688.700 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 688.700 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.821.003 0 0 0 0
9607 JAVNI SKLAD REPUBLIKE SLOVENIJE ZA KULTURNE DEJAVNOSTI 1.821.003 0 0 0 0
PPUO Občine 263.300 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 263.300 0 0 0 0
(3340) 3340-20-0083 Kratki film o džungli 12.06.2020 31.12.2021 82.938 82.938 9,9% 3.250 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 3.250 0 0 0 0
3511-11-S002 Investici je v  kulturno infrastrukturo 26.582.632 23.577.132 3.577.132 26.339.539 5.857.641
 EP (3340) 3340-16-0002 Investicije v kulturi 18.08.2015 31.12.2025 76.183.370 0,0% 23.332.850 19.577.132 3.577.132 25.000.000 3.577.132
PVProračunski viri 23.332.850 19.577.132 3.577.132 25.000.000 3.577.132
3340 Ministrstvo za kulturo 23.332.850 19.577.132 3.577.132 25.000.000 3.577.132
(3340) 3340-18-0014 Prenova objekta Metelkova 6 10.08.2017 31.12.2025 3.755.530 4.174.747 1,5% 0 0 0 1.339.539 2.280.509
PVProračunski viri 0 0 0 1.339.539 2.280.509
3340 Ministrstvo za kulturo 0 0 0 1.339.539 2.280.509
(3340) 3340-19-0020 1. faza celovite prenove SNG Drama 08.05.2019 31.12.2021 2.979.735 2.984.018 53,9% 244.282 0 0 0 0
PVProračunski viri 244.282 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 244.282 0 0 0 0
(3340) 3340-21-0001 Muzej slovenske osamosvojitve 28.10.2020 31.12.2022 7.000.000 7.000.000 0,0% 3.000.000 4.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 3.000.000 4.000.000 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 3.000.000 4.000.000 0 0 0
Stran 166 od 197 v EUR
(3340) 3511-99-0004 Obnova in dogradnja SNG Opera in balet Ljubljana 30.05.1998 30.06.2021 51.020.360 47.293.785 99,9% 5.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 5.500 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 5.500 0 0 0 0
3511-11-S008 Programi in pro jekti  na podro čju umetnosti 10.000 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0031 Vadbišče SMEEL 2018-2021 - nakup opreme 14.05.2018 31.12.2021 45.383 40.000 55,9% 10.000 0 0 0 0
Ukrepi     69.407.523 69.429.723 52.800.734 3.782.146 52.800.734
(3340) 3340-17-0011 Izvajanje javne službe na podro čju umetnosti 01.01.2018 31.12.2025 398.243.751 42,6% 62.700.200 62.700.200 48.914.876 0 48.914.876
PVProračunski viri 62.700.200 62.700.200 48.914.876 0 48.914.876
3340 Ministrstvo za kulturo 62.700.200 62.700.200 48.914.876 0 48.914.876
(3340) 3340-17-0012 Vzgoja in izobraževanje na podro čju kulture 01.01.2018 31.12.2025 382.347 37,7% 53.155 53.155 42.524 42.524 42.524
PVProračunski viri 53.155 53.155 42.524 42.524 42.524
3340 Ministrstvo za kulturo 53.155 53.155 42.524 42.524 42.524
(3340) 3340-18-0007 Kulturne in kreativne industrije 01.01.2018 31.12.2025 933.260 26,3% 229.640 229.640 103.712 0 103.712
PVProračunski viri 229.640 229.640 103.712 0 103.712
3340 Ministrstvo za kulturo 229.640 229.640 103.712 0 103.712
(3340) 3340-18-0012 Spodbujanje kulturne ustvarjalnosti 01.01.2018 31.12.2025 38.902.005 32,9% 6.424.528 6.446.728 3.739.622 3.739.622 3.739.622
PVProračunski viri 6.424.528 6.446.728 3.739.622 3.739.622 3.739.622
3340 Ministrstvo za kulturo 6.424.528 6.446.728 3.739.622 3.739.622 3.739.622
1804 Podpora nevladnim organizacijam in civilni družbi 36.512.069 37.042.234 14.618.028 6.694.639 36.342.318
180401 Podpora Slovencem v zamejstvu in po svetu 10.400.000 10.900.000 51.000 0 0
1537-17-S001 Investici je in investici jsko vzdrževan je 50.000 0 0 0 0
(1537) 1537-17-0001 Investicije in investicijsko vzdrževanje 2017-2019 26.07.2016 31.12.2021 79.290 70.000 31,2% 50.000 0 0 0 0
1537 Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu 50.000 0 0 0 0
1537-18-S001 Razvo j slovenske skupnosti izven RS 400.000 240.000 51.000 0 0
(1537) 1537-18-0001 Vzorčna turistično-izobr. kmetija Gorski Kotar 19.07.2017 31.12.2023 1.014.445 488.329 3,9% 400.000 240.000 51.000 0 0
PVProračunski viri 400.000 240.000 51.000 0 0
1537 Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu 200.000 40.000 20.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 200.000 200.000 31.000 0 0
Ukrepi     9.950.000 10.660.000 0 0 0
(1537) 1537-11-0001 Sofinanciranje dejavnosti Slovencev po svetu 01.01.2011 31.12.2022 18.631.442 79,7% 1.610.000 1.825.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.610.000 1.825.000 0 0 0
1537 Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu 1.610.000 1.825.000 0 0 0
(1537) 1537-11-0003 Sofinanciranje dej. Slovencev v sosednjih državah 01.01.2011 31.12.2022 84.190.961 81,9% 7.335.000 7.830.000 0 0 0
PVProračunski viri 7.335.000 7.830.000 0 0 0
1537 Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu 7.335.000 7.830.000 0 0 0
(1537) 1537-15-0001 Delovanje Urada 01.01.2015 31.12.2022 7.253.200 69,8% 1.005.000 1.005.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.005.000 1.005.000 0 0 0
1537 Urad Vlade RS za Slovence v zamejstvu in po svetu 1.005.000 1.005.000 0 0 0
180402 Podpora manjšinam 5.795.687 5.889.687 5.863.185 5.266.698 34.914.377
1540-15-S001 Investici je UN 7.100 9.100 11.000 40.198 133.822
(1540) 1540-15-0001 Nakup in vzdrževanje sredstev za delovanje UN 08.01.2015 31.12.2024 49.000 49.000 29,3% 3.000 5.000 6.000 16.198 0
PVProračunski viri 3.000 5.000 6.000 16.198 0
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 3.000 5.000 6.000 16.198 0
(1540) 1540-18-0001 IT oprema narodnih in romske skupnosti 01.01.2018 31.12.2027 200.000 200.000 14,0% 4.100 4.100 5.000 24.000 133.822
PVProračunski viri 4.100 4.100 5.000 24.000 133.822
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 4.100 4.100 5.000 24.000 133.822
1540-15-S002 Mednarodni pozivi/razpisi - UN - Romi 99.500 115.500 110.348 65.000 216.825
 EP (1540) 1540-16-0001 Delovanje UN - mednarodni pozivi/razpisi- Romi 01.01.2016 31.12.2030 422.487 0,0% 32.330 33.000 65.000 65.000 216.825
PVProračunski viri 32.330 33.000 65.000 65.000 216.825
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 32.330 33.000 65.000 65.000 216.825
(1540) 1540-20-0001 SIFOROMA4, Krepitev nacion.posvetovalnega procesa 18.06.2019 31.12.2021 68.418 68.418 36,6% 28.670 0 0 0 0
PVProračunski viri 28.670 0 0 0 0
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 28.670 0 0 0 0
(1540) 1540-20-0002 SIFOROMA5, Krepitev nacion. posvetovalnega procesa 12.05.2020 31.12.2023 166.348 166.348 0,0% 38.500 82.500 45.348 0 0
PVProračunski viri 38.500 82.500 45.348 0 0
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 38.500 82.500 45.348 0 0
Ukrepi     5.689.087 5.765.087 5.741.837 5.161.500 34.563.730
(1540) 1516-11-0001 Podpora - Italijan i, Madžari, Romi 01.01.2011 31.12.2030 100.000.000 46,8% 5.277.837 5.353.837 5.348.837 4.772.415 32.165.916
PVProračunski viri 5.277.837 5.353.837 5.348.837 4.772.415 32.165.916
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 5.277.837 5.353.837 5.348.837 4.772.415 32.165.916
Stran 167 od 197 v EUR
(1540) 1540-13-0001 Delovanje Urada Vlade RS za narodnosti 01.07.2013 31.12.2030 6.115.600 32,6% 411.250 411.250 393.000 389.085 2.397.814
PVProračunski viri 411.250 411.250 393.000 389.085 2.397.814
1540 Urad Vlade RS za narodnosti 411.250 411.250 393.000 389.085 2.397.814
180403 Podpora verskim skupnostim 1.784.927 1.784.927 1.427.941 1.427.941 1.427.941
Ukrepi     1.784.927 1.784.927 1.427.941 1.427.941 1.427.941
(3340) 3340-17-0013 Podpora verskim skupnostim 01.01.2018 31.12.2025 12.953.999 37,0% 1.784.927 1.784.927 1.427.941 1.427.941 1.427.941
PVProračunski viri 1.784.927 1.784.927 1.427.941 1.427.941 1.427.941
3340 Ministrstvo za kulturo 1.784.927 1.784.927 1.427.941 1.427.941 1.427.941
dialoga16.656.282 16.713.100 7.075.902 0 0
1541-15-S035 Krepitev zmo gljivosti-izobraževan je, usposabl janje 595.682 402.500 85.352 0 0
 EP (1541) 1541-15-0034 Krepitev zmogljivosti-izobraževanje, usposabljanje 16.12.2015 31.12.2023 586.386 0,0% 2 402.500 85.352 0 0
PVProračunski viri 2 402.500 85.352 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 0 402.498 85.350 0 0
(2611) 2611-18-1221 TRGOVINKO - krepitev socialnega dialoga v trgovini 29.08.2017 31.12.2021 423.304 469.304 73,0% 69.841 0 0 0 0
PVProračunski viri 69.841 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 69.841 0 0 0 0
(2611) 2611-18-1222 Skupaj nad izzive trga dela 09.10.2017 31.12.2021 436.742 481.742 71,9% 69.674 0 0 0 0
PVProračunski viri 69.674 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 69.674 0 0 0 0
(2611) 2611-18-1223 Krepitev kompetenc kolektivnega dogovarjanja 09.10.2017 31.12.2021 367.944 412.944 66,6% 69.293 0 0 0 0
PVProračunski viri 69.293 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 69.293 0 0 0 0
(2611) 2611-18-1224 Krepitev socialnih partnerjev s podro čja obrti 05.06.2017 31.12.2021 359.078 461.079 80,2% 28.406 0 0 0 0
PVProračunski viri 28.406 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 28.406 0 0 0 0
(2611) 2611-18-1225 DialogPlus - usposobljeni socialni partnerji 09.10.2017 31.12.2021 423.907 466.907 70,7% 65.881 0 0 0 0
PVProračunski viri 65.881 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 65.881 0 0 0 0
(2611) 2611-18-1226 Za boljši socialni dialog 31.05.2017 31.12.2021 387.977 499.977 75,6% 29.663 0 0 0 0
PVProračunski viri 29.663 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 29.663 0 0 0 0
(2611) 2611-18-1227 Za krepitev socialnega dialoga 05.06.2017 31.12.2021 399.500 500.000 78,1% 26.805 0 0 0 0
PVProračunski viri 26.805 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 26.805 0 0 0 0
(2611) 2611-18-1228 Pogajalska šola 06.10.2017 31.12.2021 460.291 499.291 69,2% 59.109 0 0 0 0
PVProračunski viri 59.109 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 59.109 0 0 0 0
(2611) 2611-18-1229 Zrno napredka 01.06.2017 31.12.2021 447.880 499.880 65,4% 80.641 0 0 0 0
PVProračunski viri 80.641 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 80.641 0 0 0 0
(2611) 2611-18-1230 Krepitev kompetenc s podro čja delovnega prava 10.10.2017 31.12.2021 486.999 500.000 76,2% 96.367 0 0 0 0
PVProračunski viri 96.367 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 96.367 0 0 0 0
Ukrepi     16.060.600 16.310.600 6.990.550 0 0
(1620) 1620-17-0001 Donacije za upravi čence dela dohodnine 01.01.2017 31.12.2023 40.637.624 48,6% 6.480.000 6.730.000 6.980.000 0 0
PVProračunski viri 6.480.000 6.730.000 6.980.000 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 6.480.000 6.730.000 6.980.000 0 0
(3130) 3111-11-0017 Podpora delovanju nevladnih organizacij 01.01.2011 31.12.2023 3.846.970 99,1% 10.000 10.000 10.550 0 0
PVProračunski viri 10.000 10.000 10.550 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 10.000 10.000 10.550 0 0
(3130) 3130-19-0004 Izločanje sredstev na Sklad za razvoj NVO 01.01.2019 31.12.2022 19.641.368 51,3% 4.785.300 4.785.300 0 0 0
PVProračunski viri 4.785.300 4.785.300 0 0 0
3130 Ministrstvo za javno upravo 4.785.300 4.785.300 0 0 0
(3130) 3130-19-0005 Sklad za razvoj NVO 01.01.2019 31.12.2022 19.641.368 29,7% 4.785.300 4.785.300 0 0 0
SKL Proračunski skladi 4.785.300 4.785.300 0 0 0
180405 Enake možnosti 120.653 0 0 0 0
2611-16-S003 Enake možnosti 120.653 0 0 0 0
(2611) 2611-19-0001 Moje delo.Moja pokojnina 21.02.2018 31.12.2021 474.586 500.935 44,8% 120.653 0 0 0 0
PVProračunski viri 120.653 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 120.653 0 0 0 0
Stran 168 od 197 v EUR
180406 Podpora nevladnim organizacijam na podro čju vojne zakonodaje 1.754.520 1.754.520 200.000 0 0
Ukrepi     1.754.520 1.754.520 200.000 0 0
(1911) 1911-15-0007 Podpora nevladnim org. na veteranskem podro čju 01.01.2015 31.12.2022 11.275.352 70,9% 1.504.520 1.504.520 0 0 0
PVProračunski viri 1.504.520 1.504.520 0 0 0
1911 Ministrstvo za obrambo 1.504.520 1.504.520 0 0 0
(2611) 2611-11-0113 Sklepanje in nadzor nad izvajanjem pogodb 01.01.2011 31.12.2023 6.401.262 88,2% 250.000 250.000 200.000 0 0
PVProračunski viri 250.000 250.000 200.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 250.000 250.000 200.000 0 0
19IZOBRAŽEVANJE IN ŠPORT 2.071.251.387 2.038.793.578 424.310.045 77.007.944 91.351.116
izobraževanja in športa83.211.007 71.619.497 21.675.888 5.537.693 4.889.000
190101 Urejanje izobraž evalnega sistema 936.618 945.357 35.000 35.000 0
3314-11-S001 Skupina pro jektov: Investici je v IRSŠŠ 34.000 34.000 35.000 35.000 0
(3333) 3333-20-0001 Investicije in inv. vzdrževanje IRSŠŠ 2021-2024 01.01.2021 31.12.2024 138.000 138.000 0,0% 34.000 34.000 35.000 35.000 0
PVProračunski viri 34.000 34.000 35.000 35.000 0
3333 Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport 34.000 34.000 35.000 35.000 0
Ukrepi     902.618 911.357 0 0 0
(3333) 3314-11-0001 Ukrep izvajanje dejavnosti IRSŠŠ 01.01.2011 31.12.2022 9.154.305 79,2% 902.618 911.357 0 0 0
PVProračunski viri 902.618 911.357 0 0 0
3333 Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport 902.618 911.357 0 0 0
190102 Podporne aktivnosti na podro čju izobraž evanja in š porta 79.467.077 67.858.618 18.851.992 5.502.693 4.889.000
1541-15-S031 Vlaganje v izobraževan je in usposabl janje 4.500.579 900.002 100.002 0 0
 EP (1541) 1541-15-0030 Vlaganje v izobraževanje in usposabljanje 16.12.2014 31.12.2023 2.000.008 0,0% 900.002 900.002 100.002 0 0
PVProračunski viri 900.002 900.002 100.002 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 900.000 900.000 100.000 0 0
(3330) 3330-17-1901 Program nadaljnje vzpostavitve IKT v VIZ 17.04.2017 31.12.2021 40.175.416 40.175.416 76,7% 3.500.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 3.500.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.500.000 0 0 0 0
(3340) 3340-16-0021 GLEDA(L)IŠ ČE 26.09.2016 31.12.2021 153.220 154.420 83,4% 15.320 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 320 0 0 0 0
(3340) 3340-16-0022 Gledališče kot prostor u čenja simbolnih jezikov 26.09.2016 31.12.2021 200.000 200.000 76,0% 20.000 0 0 0 0
(3340) 3340-16-0023 Igrišče za gledališ če 2.0 26.09.2016 31.12.2021 150.000 150.000 82,4% 15.000 0 0 0 0
(3340) 3340-16-0024 Filmska osnovna šola 26.09.2016 31.12.2021 176.766 200.000 88,7% 20.000 0 0 0 0
(3340) 3340-16-0025 Razumevanje filma 26.09.2016 31.12.2021 123.438 140.000 79,7% 14.001 0 0 0 0
PVProračunski viri 14.001 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 14.001 0 0 0 0
(3340) 3340-16-0026 Filmski vlak 26.09.2016 31.12.2021 158.000 160.000 69,5% 16.256 0 0 0 0
PVProračunski viri 16.256 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 16.256 0 0 0 0
1541-15-S032 Izboljšanje enake ga dostopa-vseživl jenjsko učenje 46.938.229 35.763.700 3.500.002 0 0
 EP (1541) 1541-15-0031 Izboljšanje enakega dostopa-vseživljenjsko u čenje 16.12.2014 31.12.2023 28.157.028 0,0% 11.240.264 12.261.587 3.500.002 0 0
PVProračunski viri 11.240.264 12.261.587 3.500.002 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 375.000 400.000 200.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 10.823.465 11.861.585 3.300.000 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 41.797 0 0 0 0
(2611) 2611-16-1131 Štipendije za deficitarne poklice 13.01.2016 31.12.2022 12.047.983 13.712.009 74,7% 1.964.391 765.294 0 0 0
PVProračunski viri 1.964.391 765.294 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.964.391 765.294 0 0 0
(2611) 2611-17-1122 Dvig kakovosti sistema vrednotenja pridob. znanj 11.11.2016 31.12.2022 1.217.168 1.312.500 48,2% 222.168 320.472 0 0 0
PVProračunski viri 222.168 320.472 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 222.168 320.472 0 0 0
Stran 169 od 197 v EUR
(2611) 2611-17-1132 Regijska štipendjska shema - Posavska stat. regija 18.01.2017 31.12.2022 2.152.179 2.152.179 28,7% 394.845 1.086.289 0 0 0
PVProračunski viri 394.845 1.086.289 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 394.845 1.086.289 0 0 0
(2611) 2611-17-1133 Regijska štipendijska shema-Pomurska stat. regija 25.01.2017 31.12.2022 1.078.200 1.078.200 20,9% 160.290 641.241 0 0 0
PVProračunski viri 160.290 641.241 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 160.290 641.241 0 0 0
(2611) 2611-17-1134 Regijska štip.shema-Osrednjeslovenska stat. regija 25.01.2017 31.12.2022 581.579 581.579 73,2% 93.609 38.870 0 0 0
PVProračunski viri 93.609 38.870 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 93.609 38.870 0 0 0
(2611) 2611-17-1135 Regijska štipendijska shema- Goriška stat. regija 26.01.2017 31.12.2022 2.113.588 2.113.588 49,6% 623.345 431.127 0 0 0
PVProračunski viri 623.345 431.127 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 623.345 431.127 0 0 0
(2611) 2611-17-1136 Regijska štipendijska shema-Gorenjska stat. regija 25.01.2017 31.12.2022 756.240 756.240 64,1% 115.302 98.243 0 0 0
PVProračunski viri 115.302 98.243 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 115.302 98.243 0 0 0
(2611) 2611-17-1137 Regijska štipendijska shema-Koroška stat. regija 26.01.2017 31.12.2022 2.279.760 2.279.760 63,4% 503.000 242.896 0 0 0
PVProračunski viri 503.000 242.896 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 503.000 242.896 0 0 0
(2611) 2611-17-1138 Regijska štipendijska shema-Savinjska stat. regija 25.01.2017 31.12.2022 2.863.040 2.863.040 37,7% 1.068.897 457.614 0 0 0
PVProračunski viri 1.068.897 457.614 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.068.897 457.614 0 0 0
(2611) 2611-17-1139 Regijska štip. she.-Prim.-notranjska stat. regija 14.03.2017 31.12.2022 858.703 858.703 51,6% 199.768 184.097 0 0 0
PVProračunski viri 199.768 184.097 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 199.768 184.097 0 0 0
(2611) 2611-17-1140 Regijska štipendijska shema-Zasavska stat. regija 27.01.2017 31.12.2022 843.200 843.200 22,2% 84.595 570.149 0 0 0
PVProračunski viri 84.595 570.149 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 84.595 570.149 0 0 0
(2611) 2611-17-1141 Reg.štip. shema-stat. regija Jugovzhodna Slovenija 30.01.2017 31.12.2022 1.470.643 1.470.643 45,4% 358.665 390.787 0 0 0
PVProračunski viri 358.665 390.787 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 358.665 390.787 0 0 0
(2611) 2611-17-1142 Regijska štip. shema - Podravska stat. regija 27.01.2017 31.12.2022 623.919 623.919 57,4% 141.057 121.924 0 0 0
PVProračunski viri 141.057 121.924 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 141.057 121.924 0 0 0
(2611) 2611-17-1143 Regijska štip. shema- Obalno-kraška stat.regija 30.01.2017 31.12.2022 715.760 715.760 55,2% 173.041 108.565 0 0 0
PVProračunski viri 173.041 108.565 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 173.041 108.565 0 0 0
(2611) 2611-19-1121 Kompeten čni centri za razvoj kadrov 2019-2022 23.05.2019 31.12.2022 7.000.000 7.000.000 30,3% 2.408.815 1.607.775 0 0 0
PVProračunski viri 2.408.815 1.607.775 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.408.815 1.607.775 0 0 0
(2611) 2611-19-1153 VšečKAM in GREM - Karierni center za mlade 21.06.2019 31.12.2022 1.250.000 1.250.000 34,6% 350.000 371.950 0 0 0
PVProračunski viri 350.000 371.950 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 350.000 371.950 0 0 0
(2611) 2611-19-1154 Karierni plac - karierni center za mlade 04.10.2018 31.12.2022 1.249.970 1.249.970 45,4% 328.877 243.371 0 0 0
PVProračunski viri 328.877 243.371 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 328.877 243.371 0 0 0
(3330) 3330-16-1003 Izzivi medkulturnega sobivanja 03.06.2016 31.12.2021 3.000.000 3.000.000 74,5% 430.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 430.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 430.000 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1004 Le z drugimi smo 03.06.2016 31.12.2021 1.000.000 1.000.000 83,6% 100.000 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1005 Po kreativni poti do znanja 2016-2020 07.07.2016 31.12.2021 11.493.602 11.493.602 93,3% 36.703 0 0 0 0
PVProračunski viri 36.703 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 36.703 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1006 Svetovanje 2016-2022, AZ LU Velenje 06.07.2016 31.12.2022 342.000 342.000 74,7% 54.720 31.920 0 0 0
PVProračunski viri 54.720 31.920 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 54.720 31.920 0 0 0
(3330) 3330-16-1007 Svetovanje 2016-2022, AZ Maribor LU 06.07.2016 31.12.2022 854.158 854.158 68,9% 137.654 70.084 0 0 0
PVProračunski viri 137.654 70.084 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 137.654 70.084 0 0 0
(3330) 3330-16-1008 Svetovanje 2016-2022, LU Krško 06.07.2016 31.12.2022 341.765 341.941 74,6% 54.720 31.920 0 0 0
(3330) 3330-16-1009 Svetovanje 2016-2022, LU Murska S obota 06.07.2016 31.12.2022 741.000 741.000 62,3% 118.560 69.160 0 0 0
PVProračunski viri 118.560 69.160 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 118.560 69.160 0 0 0
Stran 170 od 197 v EUR
(3330) 3330-16-1010 Svetovanje 2016-2022, LU Ptuj 05.07.2016 31.12.2022 341.849 341.849 74,3% 53.992 22.264 0 0 0
PVProračunski viri 53.992 22.264 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 53.992 22.264 0 0 0
(3330) 3330-16-1011 Svetovanje 2016-2022, MOCIS Slovenj Gradec 30.06.2016 31.12.2022 341.836 341.836 74,7% 54.695 31.915 0 0 0
PVProračunski viri 54.695 31.915 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 54.695 31.915 0 0 0
(3330) 3330-16-1012 Svetovanje 2016-2022, RIC Novo mesto 07.07.2016 31.12.2022 854.986 854.986 74,7% 136.799 79.799 0 0 0
PVProračunski viri 136.799 79.799 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 136.799 79.799 0 0 0
(3330) 3330-16-1013 Svetovanje 2016-2022, UPI LU Žalec 06.07.2016 31.12.2022 854.991 854.991 74,7% 136.800 79.791 0 0 0
PVProračunski viri 136.800 79.791 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 136.800 79.791 0 0 0
(3330) 3330-16-1014 Svetovanje 2016-2022, Zasavska LU Trbovlje 06.07.2016 31.12.2022 340.657 340.657 74,9% 54.616 30.903 0 0 0
PVProračunski viri 54.616 30.903 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 54.616 30.903 0 0 0
(3330) 3330-16-1015 Svetovanje 2016-2022, ZIK Črnomelj 05.07.2016 31.12.2022 342.000 342.000 69,3% 54.720 50.160 0 0 0
PVProračunski viri 54.720 50.160 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 54.720 50.160 0 0 0
(3330) 3330-16-1016 Svetovanje 2016-2022, Zavod Znanje Postojna 06.07.2016 31.12.2022 342.000 342.000 70,1% 54.720 31.920 0 0 0
(3330) 3330-16-1017 Svetovanje 2016-2022, CDI Univerzum Ljubljana 06.07.2016 31.12.2022 1.168.561 1.168.737 73,8% 188.886 108.771 0 0 0
PVProračunski viri 188.886 108.771 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 188.886 108.771 0 0 0
(3330) 3330-16-1018 Svetovanje 2016-2022, LU Jesenice 05.07.2016 31.12.2022 1.215.673 1.215.692 74,6% 194.539 113.481 0 0 0
PVProračunski viri 194.539 113.481 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 194.539 113.481 0 0 0
(3330) 3330-16-1019 Svetovanje 2016-2022, LU Koper 06.07.2016 31.12.2022 684.000 684.000 72,1% 109.440 63.840 0 0 0
PVProračunski viri 109.440 63.840 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 109.440 63.840 0 0 0
(3330) 3330-16-1020 Svetovanje 2016-2022, LU Nova Gorica 06.07.2016 31.12.2022 684.000 684.000 74,7% 109.440 63.840 0 0 0
(3330) 3330-16-1039 Razvoj kadrov v športu 2016-2022 07.07.2016 31.12.2022 7.000.000 7.000.000 66,2% 1.142.314 760.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.142.314 760.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.142.314 760.000 0 0 0
(3330) 3330-16-1704 E-ocenjevanja pri maturi 28.07.2016 31.12.2022 1.000.000 1.000.000 78,5% 200.000 15.000 0 0 0
PVProračunski viri 200.000 15.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 200.000 15.000 0 0 0
(3330) 3330-16-1714 Popestrimo šolo 2016-2021 14.10.2016 31.12.2021 4.608.000 4.610.000 81,3% 468.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 468.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 468.000 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1715 Strokovna podpora na podro čju temeljnih kompetenc 14.11.2016 31.12.2022 1.893.375 1.893.375 63,9% 273.375 170.000 0 0 0
PVProračunski viri 273.375 170.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 273.375 170.000 0 0 0
(3330) 3330-16-1716 Strokovna podpora svetovanje 14.11.2016 31.12.2022 809.000 809.000 67,2% 145.333 45.000 0 0 0
PVProračunski viri 145.333 45.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 145.333 45.000 0 0 0
(3330) 3330-16-1718 Vodenje in upravljanje informatizacije  IUO 15.09.2016 31.12.2022 2.291.820 2.321.932 16,1% 883.503 991.744 0 0 0
PVProračunski viri 883.503 991.744 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 883.503 991.744 0 0 0
(3330) 3330-16-1719 Razvoj programov za poklicno izobraževanje 21.11.2016 31.12.2022 484.106 484.106 73,8% 89.351 37.349 0 0 0
PVProračunski viri 89.351 37.349 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 89.351 37.349 0 0 0
(3330) 3330-16-1723 Evalvacija sistema s pomo čjo mednarodnih raziskav 24.11.2016 31.12.2021 1.967.578 2.000.000 94,4% 60.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 60.000 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1743 Študentski inovativni projekti 20.02.2017 31.12.2021 6.954.389 6.954.389 94,6% 26.432 0 0 0 0
PVProračunski viri 26.432 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 26.432 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1744 Bralna pismenost in razvoj slovenš čine 20.01.2017 31.12.2022 2.550.000 2.550.000 42,3% 488.513 596.527 0 0 0
PVProračunski viri 488.513 596.527 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 488.513 596.527 0 0 0
(3330) 3330-17-1745 Jeziki štejejo 23.01.2017 31.12.2022 1.124.178 1.125.000 56,2% 215.521 133.694 0 0 0
PVProračunski viri 215.521 133.694 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 215.521 133.694 0 0 0
Stran 171 od 197 v EUR
(3330) 3330-17-1746 NA-MA POTI 20.01.2017 31.12.2022 4.000.000 4.000.000 43,1% 766.296 885.355 0 0 0
PVProračunski viri 766.296 885.355 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 766.296 885.355 0 0 0
(3330) 3330-17-1747 Inovativna u čna okolja podprta z IKT 23.01.2017 31.12.2022 3.280.000 3.280.000 54,6% 628.362 389.793 0 0 0
PVProračunski viri 628.362 389.793 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 628.362 389.793 0 0 0
(3330) 3330-17-1748 Za KAkovost slovenskih U Čbenikov 20.01.2017 31.12.2022 500.000 500.000 53,1% 95.787 59.420 0 0 0
PVProračunski viri 95.787 59.420 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 95.787 59.420 0 0 0
(3330) 3330-17-1749 Popestrimo šolo II (2017-2021) 29.03.2017 31.12.2021 1.188.000 1.296.000 77,7% 132.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 132.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 132.000 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1752 Sofinancirane izobraževanja 2016-2018 12.04.2017 31.12.2021 5.484.565 5.484.570 97,5% 70.000 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1756 Z roko v roki poMO Č 30.06.2017 31.12.2021 1.494.000 1.494.000 74,8% 280.100 0 0 0 0
PVProračunski viri 280.100 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 280.100 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1757 Krepitev kompetence podjetnosti v osnovnih šolah 14.04.2017 31.12.2022 3.299.865 3.300.000 44,8% 550.000 716.500 0 0 0
PVProračunski viri 550.000 716.500 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 550.000 716.500 0 0 0
(3330) 3330-17-1766 Vzpostavitev sistema za spremljanje zaposljivosti 19.07.2017 31.12.2022 492.277 500.000 71,2% 36.650 101.282 0 0 0
PVProračunski viri 36.650 101.282 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 36.650 101.282 0 0 0
(3330) 3330-17-1774 Razvijanje sporazumevalnih možnosti 25.09.2017 31.12.2022 1.125.000 1.125.000 50,6% 364.398 133.694 0 0 0
PVProračunski viri 364.398 133.694 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 364.398 133.694 0 0 0
(3330) 3330-17-1775 Središče karierne orientacije-Zahod 29.09.2017 31.12.2021 822.500 822.500 74,9% 51.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 51.500 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 51.500 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1776 Prožni model zagotavljanja kakovosti nadarjenih 28.09.2017 31.12.2021 250.000 250.000 61,9% 50.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 50.000 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1777 Razvojno središ če talentov 29.09.2017 31.12.2021 927.371 927.371 79,0% 148.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 148.500 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 148.500 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1778 Krepitev kompetence podjetnosti v gimnazijah 27.12.2017 31.12.2022 2.700.000 2.700.000 42,5% 746.000 158.000 0 0 0
PVProračunski viri 746.000 158.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 746.000 158.000 0 0 0
(3330) 3330-18-1779 Usposabljanje strokovnih delavcev v športu 2018-22 08.03.2018 31.12.2022 5.000.000 5.000.000 32,0% 1.200.000 1.800.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.200.000 1.800.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.200.000 1.800.000 0 0 0
(3330) 3330-18-1781 Izvajanje promocije, animacije, pomo či -vzhod 26.06.2018 31.12.2022 1.268.400 1.268.400 51,6% 384.000 180.000 0 0 0
PVProračunski viri 384.000 180.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 384.000 180.000 0 0 0
(3330) 3330-18-1782 Promocije, animacije in pomo či- zahod 27.06.2018 31.12.2022 941.600 845.600 43,1% 160.000 120.000 0 0 0
PVProračunski viri 160.000 120.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 160.000 120.000 0 0 0
(3330) 3330-18-1783 Program nadaljnjega poklicnega izobraževanja 13.07.2018 31.12.2022 16.815.894 16.815.894 46,0% 4.613.250 2.190.250 0 0 0
PVProračunski viri 4.613.250 2.190.250 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.613.250 2.190.250 0 0 0
(3330) 3330-18-1787 Inovativni javni zavod 2018-2022 30.08.2018 31.12.2022 2.813.810 2.363.810 48,3% 660.500 322.920 0 0 0
PVProračunski viri 660.500 322.920 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 660.500 322.920 0 0 0
(3330) 3330-18-1791 Inovativno u čenje in pou čevanje v visokem šolstvu 17.09.2018 31.12.2022 3.288.106 3.288.106 30,0% 1.025.000 976.674 0 0 0
PVProračunski viri 1.025.000 976.674 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.025.000 976.674 0 0 0
(3330) 3330-18-1792 Kompetence 2018-2022 Ljudska univerza Celje 01.10.2018 31.12.2022 836.671 836.671 52,1% 189.480 133.731 0 0 0
PVProračunski viri 189.480 133.731 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 189.480 133.731 0 0 0
(3330) 3330-18-1793 Kompetence 2018-2022 Ljudska univerza Velenje 01.10.2018 31.12.2022 836.680 836.680 61,4% 189.480 133.731 0 0 0
(3330) 3330-18-1794 Kompetence 2018-2022 Primorsko-notranjska 02.10.2018 31.12.2022 539.812 539.812 54,9% 135.596 107.796 0 0 0
PVProračunski viri 135.596 107.796 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 135.596 107.796 0 0 0
Stran 172 od 197 v EUR
(3330) 3330-18-1795 Kompetence 2018-2022 Ljudska univerza Ptuj 01.10.2018 31.12.2022 752.954 752.954 51,7% 170.530 120.344 0 0 0
PVProračunski viri 170.530 120.344 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 170.530 120.344 0 0 0
(3330) 3330-18-1796 Temeljne poklicne kompetence 2018-2022 Pokolpje 03.10.2018 31.12.2022 634.827 634.827 61,2% 144.051 102.310 0 0 0
PVProračunski viri 144.051 102.310 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 144.051 102.310 0 0 0
(3330) 3330-18-1797 Kompetence 2018-2022, Zasavska ljudska univerza 03.10.2018 31.12.2022 712.692 712.692 48,4% 161.401 113.914 0 0 0
PVProračunski viri 161.401 113.914 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 161.401 113.914 0 0 0
(3330) 3330-18-1798 Kompetence 2018-2022 Ljudska univerza Maribor 03.10.2018 31.12.2022 1.129.518 1.129.518 47,5% 255.798 180.537 0 0 0
PVProračunski viri 255.798 180.537 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 255.798 180.537 0 0 0
(3330) 3330-18-1799 Temeljne in poklicne kompetence 2018-2022, Mocis 03.10.2018 31.12.2022 712.692 712.692 61,4% 161.401 113.914 0 0 0
(3330) 3330-18-1800 Kompetence 2018 do 2022, osrednja JV regija 03.10.2018 31.12.2022 914.545 914.545 52,4% 208.508 150.204 0 0 0
PVProračunski viri 208.508 150.204 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 208.508 150.204 0 0 0
(3330) 3330-18-1801 Kompetence 2018-2022, Murska S obota 03.10.2018 31.12.2022 1.549.372 1.549.372 49,7% 350.882 247.645 0 0 0
PVProračunski viri 350.882 247.645 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 350.882 247.645 0 0 0
(3330) 3330-18-1802 Krepitev kompetenc 2018-2022 v Savinjski regiji 02.10.2018 31.12.2022 836.543 836.543 52,0% 189.480 133.700 0 0 0
PVProračunski viri 189.480 133.700 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 189.480 133.700 0 0 0
(3330) 3330-18-1803 Kompetence 2018-2022, LU Slovenska Bistrica 03.10.2018 31.12.2022 627.509 627.509 61,4% 142.110 100.298 0 0 0
PVProračunski viri 142.110 100.298 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 142.110 100.298 0 0 0
(3330) 3330-18-1805 Razvoj kompetenc 2018-2022 Ljudska univerza Koper 02.10.2018 31.12.2022 1.538.346 1.538.346 48,2% 347.711 245.407 0 0 0
PVProračunski viri 347.711 245.407 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 347.711 245.407 0 0 0
(3330) 3330-18-1806 Kompetence 2018-2022 -Ljudska univerza Ajdovš čina 03.10.2018 31.12.2022 538.421 538.421 50,1% 121.699 85.893 0 0 0
PVProračunski viri 121.699 85.893 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 121.699 85.893 0 0 0
(3330) 3330-18-1807 Znanje nas aktivira 2 03.10.2018 31.12.2022 1.019.787 1.019.787 52,2% 230.502 162.683 0 0 0
PVProračunski viri 230.502 162.683 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 230.502 162.683 0 0 0
(3330) 3330-18-1808 Kompetence v Dolini So če II 03.10.2018 31.12.2022 999.925 999.925 48,0% 226.012 159.515 0 0 0
PVProračunski viri 226.012 159.515 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 226.012 159.515 0 0 0
(3330) 3330-18-1809 KORAK - Kompetence za razvoj kariere 02.10.2018 31.12.2022 1.105.478 1.105.478 48,2% 249.870 176.353 0 0 0
PVProračunski viri 249.870 176.353 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 249.870 176.353 0 0 0
(3330) 3330-18-1810 Kompetence II 2018-2022, Univerzum 02.10.2018 31.12.2022 1.105.476 1.105.476 48,9% 249.870 176.353 0 0 0
(3330) 3330-19-1811 Mobilnost u čiteljev Univerze v Ljubljani 03.09.2018 31.12.2021 1.010.158 1.010.158 52,0% 418.438 0 0 0 0
PVProračunski viri 418.438 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 418.438 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1812 Mobilnost u čiteljev Univerze v Mariboru 30.08.2018 31.12.2021 662.757 662.757 55,1% 215.823 0 0 0 0
PVProračunski viri 215.823 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 215.823 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1813 Mobilnost u čiteljev Fakultete v Novem mestu 03.09.2018 31.12.2021 73.204 73.204 57,8% 30.864 0 0 0 0
PVProračunski viri 30.864 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 30.864 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1814 Mobilnost u čiteljev Univerze na Primorskem 29.08.2018 31.12.2021 288.250 288.250 33,7% 171.674 0 0 0 0
PVProračunski viri 171.674 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 171.674 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1817 Mobilnost u čiteljev Mednarodne fakultete v Celju 31.08.2018 31.12.2021 21.491 21.491 0,0% 21.491 0 0 0 0
PVProračunski viri 21.491 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 21.491 0 0 0 0
(3330) 3330-19-1821 Učim se biti u čitelj 17.04.2019 31.12.2022 2.559.040 2.559.040 43,2% 730.622 723.047 0 0 0
PVProračunski viri 730.622 723.047 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 730.622 723.047 0 0 0
(3330) 3330-20-1827 Gostovanje tujih strokovnjakov na AMEU 2019-2022 12.09.2019 31.12.2021 24.378 24.378 18,8% 4.130 0 0 0 0
PVProračunski viri 4.130 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.130 0 0 0 0
Stran 173 od 197 v EUR
(3330) 3330-20-1828 Razvoj študija na FINI preko tujih u čiteljev 12.09.2019 31.12.2021 33.888 33.888 7,3% 9.036 0 0 0 0
PVProračunski viri 9.036 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 9.036 0 0 0 0
(3330) 3330-20-1829 Uporabne podatkovne zn anosti za zaposljivost 12.09.2019 31.12.2021 39.256 39.256 38,3% 24.216 0 0 0 0
PVProračunski viri 24.216 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 24.216 0 0 0 0
(3330) 3330-20-1830 Gostujoči predavatelji II na FKPV 10.09.2019 31.12.2022 21.528 21.528 35,2% 6.806 4.720 0 0 0
PVProračunski viri 6.806 4.720 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 6.806 4.720 0 0 0
(3330) 3330-20-1831 Analiza u činkovitosti prožnih oblik u čenja 12.09.2019 31.12.2022 63.399 63.399 0,0% 45.923 10.402 0 0 0
PVProračunski viri 45.923 10.402 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 45.923 10.402 0 0 0
(3330) 3330-20-1832 Tuji gostujo či učitelji na MFDPŠ 2019-2022 05.09.2019 31.12.2022 20.234 20.234 35,3% 5.276 5.146 0 0 0
PVProračunski viri 5.276 5.146 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 5.276 5.146 0 0 0
(3330) 3330-20-1833 Gostujoči tuji strokovnjaki Univerze v Ljubljani 16.09.2019 31.12.2022 1.184.034 1.184.034 12,2% 751.082 288.068 0 0 0
PVProračunski viri 751.082 288.068 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 751.082 288.068 0 0 0
(3330) 3330-20-1834 Prožne oblike u čenja za boljšo zaposljivost 12.09.2019 31.12.2022 39.148 39.148 0,0% 36.319 2.829 0 0 0
PVProračunski viri 36.319 2.829 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 36.319 2.829 0 0 0
(3330) 3330-20-1836 Krajša in daljša gostovanja na UM 2019-2022 12.09.2019 31.12.2022 498.819 498.819 5,6% 427.264 43.796 0 0 0
PVProračunski viri 427.264 43.796 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 427.264 43.796 0 0 0
(3330) 3330-20-1837 Gostovanje tujih visokošolskih u čiteljev na UP 12.09.2019 31.12.2022 421.482 421.482 12,2% 230.606 103.995 0 0 0
PVProračunski viri 230.606 103.995 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 230.606 103.995 0 0 0
(3330) 3330-20-1838 Mednarodno sodelovanje Visoka zdravstv. šola 13.09.2019 31.12.2022 15.949 15.949 0,0% 2.273 10.634 0 0 0
PVProračunski viri 2.273 10.634 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.273 10.634 0 0 0
(3330) 3330-20-1839 Trajnostno inženirstvo Visoke šole za inženirstvo 10.02.2019 31.12.2022 18.001 18.001 0,0% 9.476 8.525 0 0 0
PVProračunski viri 9.476 8.525 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 9.476 8.525 0 0 0
(3330) 3330-20-1840 Gostovanje tujih u čiteljev na VŠVO 12.09.2019 31.12.2022 20.961 20.961 0,0% 13.138 7.823 0 0 0
PVProračunski viri 13.138 7.823 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 13.138 7.823 0 0 0
(3340) 3340-17-0050 Spletni portal Fran ček 19.04.2017 30.12.2021 913.440 928.345 70,8% 168.360 0 0 0 0
PVProračunski viri 165.000 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 165.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 3.360 0 0 0 0
(3340) 3340-17-0051 Slovenščina na dlani 20.04.2017 31.10.2021 1.020.805 1.057.605 74,5% 157.510 0 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 157.510 0 0 0 0
(3340) 3340-18-0076 Štipendije za specializirane poklice v kulturi 09.01.2018 31.12.2022 2.625.000 2.625.000 26,4% 1.266.902 305.161 0 0 0
PVProračunski viri 1.266.902 305.161 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 1.266.902 305.161 0 0 0
3311-11-S011 Razvo j aplikaci j in investici je MŠŠ 3.367.000 3.367.000 3.367.000 3.367.000 3.367.000
 EP (3330) 3330-18-0019 Ravnanje s stvarnim premoženjem 01.01.2018 31.12.2025 15.932.369 0,0% 1.715.000 1.715.000 1.715.000 1.715.000 1.715.000
PVProračunski viri 1.715.000 1.715.000 1.715.000 1.715.000 1.715.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.715.000 1.715.000 1.715.000 1.715.000 1.715.000
 EP (3330) 3330-18-0020 Informatizacija organa MIZŠ 01.01.2018 31.12.2025 6.086.365 0,0% 0 1.286.365 1.600.000 1.600.000 1.600.000
PVProračunski viri 0 1.286.365 1.600.000 1.600.000 1.600.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 1.286.365 1.600.000 1.600.000 1.600.000
 EP (3330) 3330-20-8201 Posodobitev opreme ministrstva 01.01.2022 31.12.2025 208.000 0,0% 0 52.000 52.000 52.000 52.000
PVProračunski viri 0 52.000 52.000 52.000 52.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 52.000 52.000 52.000 52.000
(3330) 3330-17-0005 Posodobitev opreme ministrstva 2017-2021 19.07.2016 31.12.2021 223.254 270.147 78,1% 52.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 52.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 52.000 0 0 0 0
(3330) 3330-17-0021 Aplikacije za zajem elektronskih podatkov 21.07.2016 31.12.2022 3.370.813 2.882.092 52,7% 900.000 256.635 0 0 0
PVProračunski viri 900.000 256.635 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 900.000 256.635 0 0 0
(3330) 3330-19-0012 Računalniška oprema za podporo VIZ in delo organa 03.01.2019 31.12.2022 2.081.278 2.080.000 34,9% 700.000 57.000 0 0 0
PVProračunski viri 700.000 57.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 700.000 57.000 0 0 0
Stran 174 od 197 v EUR
3311-11-S012 ROI in investici je v zavode 2.001.000 1.641.000 1.641.000 1.501.000 1.493.000
 EP (3330) 3311-02-2409 Strokovni zavodi in centri 02.11.2002 31.12.2023 370.000 0,0% 40.000 140.000 140.000 0 0
PVProračunski viri 40.000 140.000 140.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 40.000 140.000 140.000 0 0
 EP (3330) 3330-20-0004 Računalniško opismenjevanje in informatika VIZ 01.01.2020 31.12.2025 4.479.000 0,0% 0 0 1.493.000 1.493.000 1.493.000
PVProračunski viri 0 0 1.493.000 1.493.000 1.493.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 0 1.493.000 1.493.000 1.493.000
(3330) 3330-17-0013 Sofinanciranje tekmovanj v znanju 20.07.2016 31.12.2024 40.000 40.000 0,0% 8.000 8.000 8.000 8.000 0
PVProračunski viri 0 0 8.000 8.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 0 8.000 8.000 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 8.000 8.000 0 0 0
99002 Neznan posredni prora čunski uporabnik 8.000 8.000 0 0 0
(3330) 3330-17-0015 Računalniško opismenjevanje in informatika VIZ 21.07.2016 31.12.2022 7.427.268 7.372.588 59,3% 1.493.000 1.493.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.493.000 1.493.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.493.000 1.493.000 0 0 0
(3330) 3330-20-0020 Subvencioniranje priprave u čbenikov 2020-2021 12.05.2020 31.12.2021 1.170.000 1.420.000 9,2% 460.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 460.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 460.000 0 0 0 0
3311-11-S018 Tuje donaci je 402.089 2.204.000 0 0 0
 EP (3330) 3330-18-0022 Mednarodni razvojni projekti X5GON 01.01.2018 31.12.2022 1.109.386 0,0% 169.396 750.000 0 0 0
PVProračunski viri 169.396 750.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 169.396 750.000 0 0 0
(3330) 3330-16-0004 EURYDICE baza podatkov -tuja donacija 03.03.2015 31.12.2022 406.994 339.235 68,0% 75.000 34.000 0 0 0
PVProračunski viri 75.000 34.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 75.000 34.000 0 0 0
(3330) 3330-16-0005 Razvoj strategij na podro čju izobraževanja 17.12.2014 31.12.2021 410.298 384.939 93,1% 12.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 12.000 0 0 0 0
(3330) 3330-18-0052 Mednarodni projekt X5gon 24.07.2017 31.12.2022 2.774.519 3.120.958 87,0% 33.124 2.000 0 0 0
PVProračunski viri 33.124 2.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 33.124 2.000 0 0 0
(3330) 3330-19-0013 TALIS raziskava o pou čevanju in u čenju 2 15.06.2018 31.12.2021 109.113 49.390 29,0% 12.917 0 0 0 0
PVProračunski viri 12.917 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 12.917 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0009 Jezikovno ob čutljivo pou čevanje v vseh razredih 15.02.2019 31.12.2022 2.418.806 2.400.000 0,2% 20.806 718.000 0 0 0
PVProračunski viri 19.806 5.603 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 19.806 5.603 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.000 712.397 0 0 0
(3330) 3330-20-0010 Preverjanje vsepredmetnih veš čin STEM 15.02.2019 31.12.2022 2.416.846 2.340.000 0,3% 78.846 700.000 0 0 0
PVProračunski viri 77.846 25.177 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 77.846 25.177 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.000 674.823 0 0 0
Ukrepi     22.258.180 23.982.916 10.243.988 634.693 29.000
(3330) 3311-11-0025 Podporne aktivnosti 01.01.2011 31.12.2025 77.775.994 73,6% 8.337.732 9.801.540 417.000 62.000 5.000
PVProračunski viri 8.337.732 9.801.540 417.000 62.000 5.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 8.337.732 9.801.540 417.000 62.000 5.000
(3330) 3311-11-0026 Izvajanje dejavnosti MŠŠ 01.01.2011 31.12.2025 162.639.385 75,4% 13.920.448 14.181.376 9.826.988 572.693 24.000
PVProračunski viri 13.920.448 14.181.376 9.826.988 572.693 24.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 13.920.448 14.181.376 9.826.988 572.693 24.000
190103 Urejanje sistema dejavnosti za mladino 454.000 462.210 470.584 0 0
3313-11-S002 Skupina pro j. investici je in stvarno prem. v Uradu 22.000 22.000 22.000 0 0
 EP (3331) 3331-19-0001 Stvarno premoženje in sredstva odškodnin URSM 09.01.2019 31.12.2023 8.078 0,0% 2.000 2.000 2.000 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 2.000 2.000 2.000 0 0
(3331) 3331-16-0001 Posodobitev opreme Urada RS za mladino 12.08.2015 31.12.2023 106.132 107.469 28,8% 20.000 20.000 20.000 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 20.000 20.000 20.000 0 0
Ukrepi     432.000 440.210 448.584 0 0
(3331) 3313-11-0002 Izvajanje dejavnosti Urada RS za mladino 01.01.2010 31.12.2023 4.518.554 70,0% 432.000 440.210 448.584 0 0
PVProračunski viri 432.000 440.210 448.584 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 432.000 440.210 448.584 0 0
Stran 175 od 197 v EUR
190104 Programi za mlade 2.353.312 2.353.312 2.318.312 0 0
3331-16-S002 Tuje donaci je za mladino 35.000 35.000 0 0 0
(3331) 3331-19-0002 Orodje Youth Wiki 23.05.2019 31.12.2022 124.878 124.878 32,7% 35.000 35.000 0 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 35.000 35.000 0 0 0
Ukrepi     2.318.312 2.318.312 2.318.312 0 0
(3331) 3313-11-0003 Programi za mlade 01.01.2011 31.12.2023 26.657.602 72,8% 2.318.312 2.318.312 2.318.312 0 0
PVProračunski viri 2.318.312 2.318.312 2.318.312 0 0
3331 Urad Republike Slovenije za mladino 2.318.312 2.318.312 2.318.312 0 0
1902 Predšolska vzgoja 29.928.731 27.986.914 24.425.349 24.400.249 0
190201 Izvajanje predšolske vzgoje 4.332.966 4.671.165 3.778.949 3.753.949 0
Ukrepi     4.332.966 4.671.165 3.778.949 3.753.949 0
(3330) 3311-11-0001 Izvajanje predšolske v. za ranljive skupine 01.01.2010 31.12.2024 31.863.641 46,5% 4.332.966 4.671.165 3.778.949 3.753.949 0
PVProračunski viri 4.332.966 4.671.165 3.778.949 3.753.949 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.332.966 4.671.165 3.778.949 3.753.949 0
190202 Povečanje vklju čenosti otrok v predšolsko vzgojo 25.595.765 23.315.749 20.646.400 20.646.300 0
3311-11-S002 Sofinanciran je investici j v vrtcih 2.200.100 1.200.100 1.200.100 1.200.000 0
 EP (3330) 3311-07-0003 Nove investicije v vrtce 01.01.2007 31.12.2023 800 0,0% 100 100 100 0 0
PPUO Občine 100 100 100 0 0
99001 Neznana ob čina 100 100 100 0 0
 EP (3330) 3330-20-0008 Nove investicije v vrtce 01.01.2020 31.12.2024 5.852.000 0,0% 2.200.000 1.200.000 1.200.000 1.200.000 0
PVProračunski viri 2.200.000 1.200.000 1.200.000 1.200.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.200.000 1.200.000 1.200.000 1.200.000 0
Ukrepi     23.395.665 22.115.649 19.446.300 19.446.300 0
(3330) 3311-11-0002 Povečanje vklju čenosti otrok v predšolsko vzgojo 01.01.2010 31.12.2024 262.296.717 66,3% 23.395.665 22.115.649 19.446.300 19.446.300 0
PVProračunski viri 23.395.665 22.115.649 19.446.300 19.446.300 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 23.395.665 22.115.649 19.446.300 19.446.300 0
1903 Osnovno šolstvo 1.009.203.317 1.028.457.843 24.821.583 11.816.483 2.362.966
190301 Izvajanje osnovnošolskih programov 898.701.927 913.691.019 24.071.583 11.056.483 1.762.966
3311-11-S003 Investici je v osnovno šolstvo 14.294.031 13.640.339 11.571.583 11.046.483 1.762.966
 EP (3330) 3311-07-0002 Nove investicije v OŠ 01.01.2007 31.12.2025 14.731.128 28,3% 1.700.000 4.000.000 1.955.100 1.430.000 1.430.000
PVProračunski viri 1.700.000 3.000.000 1.955.000 1.430.000 1.430.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.700.000 3.000.000 1.955.000 1.430.000 1.430.000
PPUO Občine 0 1.000.000 100 0 0
99001 Neznana ob čina 0 1.000.000 100 0 0
 EP (3330) 3330-20-0006 Nove investicije v CŠOD 01.01.2020 31.12.2025 1.800.000 0,0% 600.000 300.000 300.000 300.000 300.000
PVProračunski viri 600.000 300.000 300.000 300.000 300.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 600.000 300.000 300.000 300.000 300.000
 EP (3330) 3330-20-0007 Nove investicije v osnovne šole 01.01.2020 31.12.2024 37.260.533 0,0% 9.300.000 9.300.000 9.300.000 9.300.000 0
PVProračunski viri 9.300.000 9.300.000 9.300.000 9.300.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 9.300.000 9.300.000 9.300.000 9.300.000 0
(3330) 3311-04-2068 PŠ Tabor pri Oš Vransko 06.10.2003 31.12.2026 1.287.341 1.452.171 91,0% 16.483 16.483 16.483 16.483 32.966
PPUO Občine 16.483 16.483 16.483 16.483 32.966
7682 OBČINA TABOR 16.483 16.483 16.483 16.483 32.966
(3330) 3330-16-0001 Novogradnja OŠ Lavrica 15.09.2014 31.12.2021 7.625.333 7.613.452 64,8% 2.598.290 0 0 0 0
PPUO Občine 2.598.290 0 0 0 0
7623 OBČINA ŠKOFLJICA 2.598.290 0 0 0 0
(3330) 3330-17-0008 Vzdrževanje in nabava OS za ZRSŠ 20.07.2016 31.12.2022 418.481 348.735 75,4% 79.258 23.856 0 0 0
PVProračunski viri 79.258 23.856 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 79.258 23.856 0 0 0
Ukrepi     884.407.896 900.050.680 12.500.000 10.000 0
(3330) 3311-11-0004 Izvajanje osnovnošolskih programov 01.01.2010 31.12.2023 8.747.168.538 78,8% 876.237.550 891.785.569 5.900.000 0 0
PVProračunski viri 876.237.550 891.785.569 5.900.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 876.237.550 891.785.569 5.900.000 0 0
(3330) 3311-11-0005 Urejanje in podpora v sistemu osnovnega šolstva 01.01.2011 31.12.2024 93.697.230 74,7% 8.170.346 8.265.111 6.600.000 10.000 0
PVProračunski viri 8.170.346 8.265.111 6.600.000 10.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 8.170.346 8.265.111 6.600.000 10.000 0
190302 Dejavnost glasbenega šolstva 61.074.400 63.658.765 0 0 0
Ukrepi     61.074.400 63.658.765 0 0 0
(3330) 3311-11-0003 Izvajanje dejavnosti glasbenega šolstva 01.01.2011 31.12.2022 613.249.110 78,7% 61.074.400 63.658.765 0 0 0
PVProračunski viri 61.074.400 63.658.765 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 61.074.400 63.658.765 0 0 0
Stran 176 od 197 v EUR
190303 Dejavnost zavodov za otroke in mladostnike s posebnimi potrebami 49.426.990 51.108.059 750.000 760.000 600.000
3311-11-S004 Investici je v zavode za usposabl janje 2.180.010 1.030.000 600.000 600.000 600.000
 EP (3330) 3330-17-0007 Nove investicije v zavode za usposabljanje 22.07.2016 31.12.2025 4.010.000 0,0% 1.680.000 530.000 600.000 600.000 600.000
PVProračunski viri 1.680.000 530.000 600.000 600.000 600.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.680.000 530.000 600.000 600.000 600.000
(3330) 3330-17-0020 Investicijsko vzdrževanje in oprema zavodov 22.07.2016 31.12.2021 1.670.503 1.400.000 100,0% 10 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 10 0 0 0 0
99002 Neznan posredni prora čunski uporabnik 10 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0017 Investicijsko vzdrževanje zavodov 2019-2022 20.03.2019 31.12.2022 2.138.010 1.880.000 48,2% 500.000 500.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 500.000 500.000 0 0 0
Ukrepi     47.246.980 50.078.059 150.000 160.000 0
(3330) 3311-11-0006 Izv.dej. zav. za otroke in mladostnike s pos.potr. 01.01.2011 31.12.2024 421.847.943 75,7% 47.246.980 50.078.059 150.000 160.000 0
PVProračunski viri 47.246.980 50.078.059 150.000 160.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 47.246.980 50.078.059 150.000 160.000 0
1904 Srednje splošno in poklicno šolstvo 366.645.625 356.854.658 315.400.002 12.720.400 12.705.500
190401 Izvajanje srednješolskih izobraž evalnih programov 352.501.101 342.430.134 314.880.002 12.220.400 12.205.500
1541-15-S033 Sistemi izobraževan ja in usposabl janja za tr g dela 7.294.576 6.476.233 70.002 0 0
 EP (1541) 1541-15-0032 Sistemi izobraževanja in usposabljanja za trg dela 16.12.2014 31.12.2023 1.050.008 0,0% 430.002 550.002 70.002 0 0
PVProračunski viri 430.002 550.002 70.002 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 430.000 550.000 70.000 0 0
(3330) 3330-16-1701 Usposabljanje mentorjev 2016-2021 12.07.2016 31.12.2021 544.843 545.000 87,4% 33.333 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1702 Usposabljanje mentorjev 08.07.2016 31.12.2021 544.713 545.000 84,7% 33.333 0 0 0 0
(3330) 3330-16-1801 Promocija poklicnega izobraževanja 21.11.2016 31.12.2021 1.796.677 1.796.677 90,3% 6.715 0 0 0 0
PVProračunski viri 6.715 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 6.715 0 0 0 0
(3330) 3330-17-1802 Prenova poklicnega izobraževanja 19.01.2017 31.12.2021 1.706.127 1.706.127 66,9% 291.192 0 0 0 0
PVProračunski viri 291.192 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 291.192 0 0 0 0
(3330) 3330-18-1804 Povezava izobraževanja s trgom dela 12.07.2018 31.12.2022 21.446.178 21.446.178 31,3% 6.500.000 5.926.231 0 0 0
PVProračunski viri 6.500.000 5.926.231 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 6.500.000 5.926.231 0 0 0
3311-11-S005 Investici je v sredn jem šolstvu 23.630.969 14.350.500 14.550.000 12.170.000 12.170.000
 EP (3330) 3311-11-0081 Energetska sanacija - EP 01.01.2011 31.12.2023 3.790.000 0,0% 957.000 1.282.960 1.500.000 0 0
PVProračunski viri 957.000 1.282.960 1.500.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 957.000 1.282.960 1.500.000 0 0
 EP (3330) 3311-11-0083 Investicije v dijaško prehrano - EP 01.01.2011 31.12.2022 100 0,0% 0 100 0 0 0
PVProračunski viri 0 100 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 100 0 0 0
 EP (3330) 3330-17-0006 Nove investicije v srednjem šolstvu 22.07.2016 31.12.2025 38.308.900 0,0% 3.800.000 2.808.900 7.000.000 12.170.000 12.170.000
PVProračunski viri 3.800.000 2.808.900 7.000.000 12.170.000 12.170.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.800.000 2.808.900 7.000.000 12.170.000 12.170.000
 EP (3330) 3330-20-0005 Investicije v zavode po 28. čl. ZOFVI 01.01.2021 31.12.2022 365.610 0,0% 300.000 65.610 0 0 0
PVProračunski viri 300.000 65.610 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 300.000 65.610 0 0 0
(3330) 3311-06-0115 Mreža šol Maribor 25.10.2005 31.12.2023 14.378.161 17.571.752 90,5% 150.000 200.000 1.000.000 0 0
PVProračunski viri 50.000 200.000 1.000.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 50.000 200.000 1.000.000 0 0
(3330) 3311-08-0086 Ek. šola Ljubljana, Prešernova 01.07.2007 31.12.2021 2.501.723 3.100.000 2,1% 2.450.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 2.450.000 0 0 0 0
(3330) 3311-08-0089 SŠ za oblikovanje MB in živ. šola MB 17.08.2007 31.12.2021 1.424.084 1.699.636 1,7% 1.400.000 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.400.000 0 0 0 0
(3330) 3311-08-0090 Novogradnja prostorov za ŠC Slovenj Gradec 17.08.2007 31.12.2022 14.925.637 14.905.637 46,7% 5.358.555 885.599 0 0 0
PVProračunski viri 3.334.061 885.599 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.334.061 885.599 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.024.494 0 0 0 0
7050 ŠOLSKI CENTER SLOVENJ GRADEC 2.024.494 0 0 0 0
Stran 177 od 197 v EUR
(3330) 3311-08-0107 Gimnazija Šentvid, Lj. 03.09.2008 31.12.2023 4.157.199 5.194.176 9,5% 49.355 500.000 2.500.000 0 0
PVProračunski viri 49.355 500.000 2.500.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 49.355 500.000 2.500.000 0 0
(3330) 3330-17-0009 Vzdrževanje in nabava OS za Državni izpitni center 20.07.2016 31.12.2022 192.004 176.000 58,3% 40.000 10 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 40.000 0 0 0 0
6329 DRŽAVNI IZPITNI CENTER 0 10 0 0 0
(3330) 3330-17-0018 Investicijsko vzdrževanje v srednjem šolstvu 22.07.2016 31.12.2021 8.986.689 9.700.000 100,0% 1 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1 0 0 0 0
99002 Neznan posredni prora čunski uporabnik 1 0 0 0 0
(3330) 3330-18-0059 Reševanje prostorske problematike SŠGT Maribor 29.03.2018 31.12.2022 6.114.531 6.115.676 4,1% 2.968.000 2.696.879 0 0 0
PVProračunski viri 2.918.000 2.696.879 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 2.918.000 2.696.879 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 50.000 0 0 0 0
7017 SREDNJA ŠOLA ZA GOSTINSTVO IN TURIZEM MARIBOR 50.000 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0015 Investicijsko vzdrževanje srednjih šol 2019-2022 20.03.2019 31.12.2023 13.054.925 11.380.000 35,2% 3.101.137 2.689.118 1.850.000 0 0
PVProračunski viri 3.101.137 2.689.118 1.850.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.101.137 2.689.118 1.850.000 0 0
(3330) 3330-19-0022 Telovadnica-Gimnazija Šiška 25.04.2019 31.12.2023 1.342.922 1.339.100 10,6% 0 0 700.000 0 0
PVProračunski viri 0 0 700.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 0 0 700.000 0 0
(3330) 3330-19-0041 Telovadnica-Srednja zdravstvena šola Murska Sobota 10.10.2013 31.12.2022 5.358.360 4.465.438 6,0% 1.637.857 3.221.324 0 0 0
PVProračunski viri 1.388.038 2.666.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.388.038 2.666.000 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 249.818 0 0 0 0
7027 SREDNJA ZDRAVSTVENA ŠOLA MURSKA SOBOTA 249.818 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 0 555.324 0 0 0
(3330) 3330-19-0053 Nadomestitev po požaru uni čenih prostorov-Grm NM 26.09.2019 31.12.2021 3.045.171 3.032.077 16,2% 1.418.964 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.418.964 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.418.964 0 0 0 0
(3330) 6318-02-2404 Srednja tehniška šola Koper (SKPŠ) 23.07.2000 31.12.2021 17.824.154 18.033.671 100,0% 100 0 0 0 0
PPUO Občine 100 0 0 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 100 0 0 0 0
Ukrepi     321.575.556 321.603.401 300.260.000 50.400 35.500
(3330) 3311-11-0009 Izvajanje srednješolskih izobraževalnih programov 01.01.2011 31.12.2023 3.690.178.885 74,0% 317.827.196 317.827.196 300.010.100 0 0
PVProračunski viri 317.827.196 317.827.196 300.010.100 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 317.827.196 317.827.196 300.010.100 0 0
(3330) 3311-11-0010 Urejanje in podpora v sistemu srednjega šolstva 01.01.2011 31.12.2025 39.742.267 79,1% 3.748.360 3.776.205 249.900 50.400 35.500
PVProračunski viri 3.748.360 3.776.205 249.900 50.400 35.500
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.748.360 3.776.205 249.900 50.400 35.500
190402 Dijaški domovi 14.144.524 14.424.524 520.000 500.000 500.000
3311-11-S014 Investici je v di jaške domove 820.000 1.100.000 520.000 500.000 500.000
 EP (3330) 3330-19-0010 Nove investicije v dijaške domove 03.01.2019 31.12.2025 2.570.000 0,0% 350.000 700.000 520.000 500.000 500.000
PVProračunski viri 350.000 700.000 520.000 500.000 500.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 350.000 700.000 520.000 500.000 500.000
(3330) 3330-19-0016 Investicijsko vzdrževanje dijaških domov 2019-2022 20.03.2019 31.12.2022 2.285.248 1.920.000 59,6% 470.000 400.000 0 0 0
PVProračunski viri 470.000 400.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 470.000 400.000 0 0 0
Ukrepi     13.324.524 13.324.524 0 0 0
(3330) 3311-11-0008 Izvajanje dejavnosti dijaških domov 01.01.2011 31.12.2022 139.907.732 80,1% 13.324.524 13.324.524 0 0 0
PVProračunski viri 13.324.524 13.324.524 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 13.324.524 13.324.524 0 0 0
1905 Višje in visokošolsko izobraževanje 372.087.698 374.643.882 22.489.456 17.149.820 66.016.351
190501 Dejavnost višjega šolstva 16.717.330 16.717.330 100.000 0 0
3311-11-S007 Investici je v viš jem šolstvu 18.000 18.000 100.000 0 0
(3330) 3311-11-0082 Investicijsko vzdrževanje in oprema VIŠ 01.01.2011 31.12.2023 303.484 367.485 55,2% 18.000 18.000 100.000 0 0
PVProračunski viri 18.000 18.000 100.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 18.000 18.000 100.000 0 0
Ukrepi     16.699.330 16.699.330 0 0 0
(3330) 3311-11-0011 Izvajanje dejavnosti višjega šolstva 01.01.2011 31.12.2022 187.971.999 81,5% 16.699.330 16.699.330 0 0 0
PVProračunski viri 16.699.330 16.699.330 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 16.699.330 16.699.330 0 0 0
Stran 178 od 197 v EUR
190502 Dejavnost visokega šolstva 347.867.731 350.081.204 20.015.675 14.776.039 66.016.351
3211-11-S006 Sofinanciran je investici j v visokem šolstvu 19.718.446 22.110.719 19.113.301 14.161.301 66.016.351
 EP (3330) 3330-18-0001 Nove investicije na podro čju VŠ 01.01.2018 31.12.2024 17.816.177 0,0% 1.963.197 2.315.812 6.665.183 6.871.985 0
PVProračunski viri 785 532.720 5.239.268 5.403.127 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 785 532.720 5.239.268 5.403.127 0
SKL Proračunski skladi 1.962.412 1.783.092 1.425.915 1.468.859 0
(3330) 3211-08-0010 UP - Kampus Livade - Izola 22.06.2007 31.12.2027 30.790.000 30.790.000 14,2% 500.000 3.500.000 5.000.000 0 17.405.861
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 500.000 3.500.000 5.000.000 0 17.405.861
6615 UNIVERZA NA PRIMORSKEM UNIVERSITA DEL LITORALE 500.000 3.500.000 5.000.000 0 17.405.861
(3330) 3211-11-0072 Odplačilo kreditov za investicije v VŠ in ŠD 01.01.2011 31.12.2033 164.407.210 147.940.853 56,8% 7.459.806 8.016.907 6.454.085 6.411.141 40.778.977
PVProračunski viri 4.600.000 5.200.000 3.680.000 3.680.000 36.090.000
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.600.000 5.200.000 3.680.000 3.680.000 36.090.000
SKL Proračunski skladi 2.859.806 2.816.907 2.774.085 2.731.141 4.688.977
(3330) 3330-16-0007 UL-AG Ljubljana 20.10.2015 31.12.2026 28.233.403 25.222.961 10,0% 7.004.260 8.278.000 994.033 878.175 7.831.514
PVProračunski viri 6.000.000 7.278.000 994.033 878.175 7.831.514
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 6.000.000 7.278.000 994.033 878.175 7.831.514
SKL Proračunski skladi 1.004.260 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 0 1.000.000 0 0 0
7071 UNIVERZA V LJUBLJANI 0 1.000.000 0 0 0
(3330) 3330-16-0008 UL-AGRFT Ljubljana 20.10.2015 31.03.2021 21.743.869 18.125.085 84,2% 20.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 20.000 0 0 0 0
(3330) 3330-16-0010 UL-Sanacija pomola in postavitev sohe 29.09.2015 31.12.2021 1.984.575 1.984.575 49,4% 567.958 0 0 0 0
PVProračunski viri 567.958 0 0 0 0
2432 Uprava Republike Slovenije za pomorstvo 567.958 0 0 0 0
(3330) 3330-19-0008 UP - obnova in sanacija nekdanje STŠ v KP 24.07.2015 30.06.2021 6.349.943 5.729.943 39,4% 370.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 370.000 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 370.000 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0011 Nujno vzdrževanje na podro čju VŠ 2020-2021 19.12.2019 31.12.2021 280.000 280.000 5,0% 180.204 0 0 0 0
PVProračunski viri 140.204 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 140.204 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 40.000 0 0 0 0
(3330) 3330-20-0012 Prostorska ureditev obmo čja Roška 13.01.2020 31.12.2021 560.423 560.445 5,0% 398.108 0 0 0 0
PVProračunski viri 216.647 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 216.647 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 181.461 0 0 0 0
(3330) 3330-20-8202 UP - Sanacija požara Livade 03.07.2019 31.12.2021 2.185.446 2.185.446 43,3% 1.254.914 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.152.252 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.152.252 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 102.662 0 0 0 0
6615 UNIVERZA NA PRIMORSKEM UNIVERSITA DEL LITORALE 102.662 0 0 0 0
3211-11-S009 Izgradnja evidenčnega in analitske ga IS v VŠ 240.000 240.000 240.000 0 0
(3330) 3330-19-0047 Informacijski sistem eVŠ 08.07.2019 31.12.2023 976.784 1.060.000 9,2% 240.000 240.000 240.000 0 0
PVProračunski viri 240.000 240.000 240.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 240.000 240.000 240.000 0 0
Ukrepi     327.909.285 327.730.485 662.374 614.738 0
(3330) 3211-11-0054 Podpora na podro čju VŠ 01.01.2011 31.12.2022 6.005.875 99,8% 6.200 6.200 0 0 0
PVProračunski viri 6.200 6.200 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 6.200 6.200 0 0 0
(3330) 3330-16-0006 Mednarodna vpetost izobraž. in inovac ij. sistema 01.01.2016 31.12.2022 13.674.592 84,2% 1.070.000 1.070.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.070.000 1.070.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.070.000 1.070.000 0 0 0
(3330) 3330-18-0005 Mednarodno sodelovanje in mobilnost v VŠ 01.01.2018 31.12.2022 2.595.884 48,3% 525.570 525.570 0 0 0
PVProračunski viri 525.570 525.570 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 525.570 525.570 0 0 0
(3330) 3330-18-0006 Nacionalni projekti VŠ 01.01.2018 31.12.2022 1.194.138 48,5% 253.755 253.755 0 0 0
PVProračunski viri 253.755 253.755 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 253.755 253.755 0 0 0
(3330) 3330-18-0008 Sofinanciranje interesne dejavnosti študentov 01.01.2018 31.12.2022 240.286 60,0% 48.063 48.063 0 0 0
PVProračunski viri 48.063 48.063 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 48.063 48.063 0 0 0
(3330) 3330-18-0009 Delovanje Evro-sredozemske univerze 01.01.2018 31.12.2022 1.179.172 55,8% 250.000 250.000 0 0 0
PVProračunski viri 250.000 250.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 250.000 250.000 0 0 0
(3330) 3330-18-0011 Aktivnosti za pripravo investicij VŠ in ŠD 01.01.2018 31.12.2024 6.217.200 48,7% 986.174 807.374 662.374 614.738 0
PVProračunski viri 986.174 807.374 662.374 614.738 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 986.174 807.374 662.374 614.738 0
Stran 179 od 197 v EUR
(3330) 3330-18-0012 Dejavnost visokega šolstva - fiksni del 01.01.2018 31.12.2022 1.332.304.322 56,0% 281.899.874 281.899.874 0 0 0
PVProračunski viri 281.899.874 281.899.874 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 281.899.874 281.899.874 0 0 0
(3330) 3330-18-0013 Dejavnost visokega šolstva - variabilni del 01.01.2018 31.12.2022 122.586.324 46,0% 31.779.649 31.779.649 0 0 0
PVProračunski viri 31.779.649 31.779.649 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 31.779.649 31.779.649 0 0 0
(3330) 3330-18-0014 Dejavnost visokega šolstva - razvojni steber 01.01.2018 31.12.2022 34.193.083 56,9% 7.090.000 7.090.000 0 0 0
PVProračunski viri 7.090.000 7.090.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.090.000 7.090.000 0 0 0
(3330) 3330-18-0016 Doktorski in podoktorski študij 01.01.2018 31.12.2022 19.184.908 42,7% 4.000.000 4.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 4.000.000 4.000.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.000.000 4.000.000 0 0 0
190503 Spodbujanje kakovosti v visokem šolstvu 1.505.521 1.509.521 92.261 92.261 0
1217-11-S002 Tehnična infrastruktura NAKVIS 82.261 82.261 92.261 92.261 0
 EP (1217) 1217-18-0001 Investicijsko vzdrževanje 03.08.2017 31.12.2024 266.783 0,0% 0 82.261 92.261 92.261 0
PVProračunski viri 0 82.261 92.261 92.261 0
1217 Nacionalna agencija RS za kakovost v visokem šolstvu 0 82.261 92.261 92.261 0
(1217) 1217-19-0001 Vzdrževanje in nadgradnja eNAKVIS 2019-2021 21.12.2018 31.12.2021 215.429 202.032 58,6% 67.516 0 0 0 0
PVProračunski viri 67.516 0 0 0 0
1217 Nacionalna agencija RS za kakovost v visokem šolstvu 67.516 0 0 0 0
(1217) 1217-19-0002 Investicijsko vzdrževanje NAKVIS 2019-2021 21.12.2018 31.12.2021 48.218 44.235 68,5% 14.745 0 0 0 0
PVProračunski viri 14.745 0 0 0 0
1217 Nacionalna agencija RS za kakovost v visokem šolstvu 14.745 0 0 0 0
Ukrepi     1.423.260 1.427.260 0 0 0
(1217) 1217-11-0001 Nacionalna agencija RS za kakovost v VŠ 01.01.2011 31.12.2022 8.914.128 76,1% 1.015.030 1.019.030 0 0 0
PVProračunski viri 1.015.030 1.019.030 0 0 0
1217 Nacionalna agencija RS za kakovost v visokem šolstvu 1.015.030 1.019.030 0 0 0
(1217) 1217-11-0002 Delovanje sistema v visokem šolstvu 01.01.2011 31.12.2022 2.473.647 62,5% 408.230 408.230 0 0 0
PVProračunski viri 408.230 408.230 0 0 0
1217 Nacionalna agencija RS za kakovost v visokem šolstvu 408.230 408.230 0 0 0
190504 Študentski domovi 1.381.721 1.821.468 2.027.200 2.027.200 0
3211-11-S007 Sofinanciran je investici j v študentske domove 1.381.721 1.821.468 2.027.200 2.027.200 0
 EP (3330) 3330-18-0002 Nove investicije na podro čju ŠD 01.01.2018 31.12.2024 6.950.071 0,0% 1.074.203 1.821.468 2.027.200 2.027.200 0
PVProračunski viri 774.203 1.285.000 1.027.200 1.027.200 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 774.203 1.285.000 1.027.200 1.027.200 0
SKL Proračunski skladi 300.000 536.468 1.000.000 1.000.000 0
(3330) 6322-01-2402 Študentski domovi v Mariboru-leasing 01.03.2000 30.12.2021 20.889.177 21.501.988 97,9% 307.518 0 0 0 0
PVProračunski viri 307.518 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 307.518 0 0 0 0
190505 Univerzitetne knjižnice 4.615.396 4.514.359 254.320 254.320 0
3211-11-S032 Sofinanciran je opreme kn jižnic in investici ja NUK 419.437 318.400 254.320 254.320 0
(3330) 1552-01-2401 Univerzitetna knjižnica v Ljubljani 14.05.1996 31.12.2024 31.909.193 28.803.877 94,4% 318.400 318.400 254.320 254.320 0
PVProračunski viri 318.400 318.400 254.320 254.320 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 318.400 318.400 254.320 254.320 0
(3330) 3330-19-0046 Oprema univerzitetnih knjižnic in CTK 2019-2021 01.07.2019 31.12.2021 201.856 201.396 24,8% 101.037 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 93.000 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 8.037 0 0 0 0
6615 UNIVERZA NA PRIMORSKEM UNIVERSITA DEL LITORALE 7.000 0 0 0 0
7207 UNIVERZA V MARIBORU UNIVERZITETNA KNJIŽNICA MARIBOR 1.037 0 0 0 0
Ukrepi     4.195.959 4.195.959 0 0 0
(3330) 3330-18-0010 Visokošolske knjižnice 01.01.2018 31.12.2022 19.832.740 55,9% 4.195.959 4.195.959 0 0 0
PVProračunski viri 4.195.959 4.195.959 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 4.195.959 4.195.959 0 0 0
1906 Izobraževanje odraslih 5.067.223 4.675.333 5.700 6.000 0
190601 Izvajanje dejavnosti izobraž evanja odraslih 5.067.223 4.675.333 5.700 6.000 0
3311-11-S008 Računalniško opismen jevan je in informatika 239.515 230.010 0 0 0
(3330) 3330-17-0012 Vzdrževanje in nabava OS za Andragoški center RS 20.07.2016 31.12.2022 45.682 41.866 63,6% 9.515 10 0 0 0
PVProračunski viri 9.515 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 9.515 0 0 0 0
FOR ADULT EDUCATION0 10 0 0 0
Stran 180 od 197 v EUR
(3330) 3330-20-0022 Izobraževanje odraslih 2020-2021 14.05.2020 31.12.2022 681.204 600.000 30,5% 230.000 230.000 0 0 0
PVProračunski viri 230.000 230.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 230.000 230.000 0 0 0
Ukrepi     4.827.708 4.445.323 5.700 6.000 0
(3330) 3311-11-0012 Izvajanje dejavnosti izobraževanja odraslih 01.01.2010 31.12.2022 33.339.523 75,6% 3.956.747 3.556.747 0 0 0
PVProračunski viri 3.956.747 3.556.747 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.956.747 3.556.747 0 0 0
(3330) 3311-11-0014 Ukrep urejanje in podpora izobraževanju odraslih 01.01.2011 31.12.2024 9.726.988 80,7% 870.961 888.576 5.700 6.000 0
PVProračunski viri 870.961 888.576 5.700 6.000 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 870.961 888.576 5.700 6.000 0
trajnostni razvoj118.724.451 92.372.116 438.864 438.864 438.864
190701 Štipendije 118.175.871 91.823.536 0 0 0
Ukrepi     118.175.871 91.823.536 0 0 0
(2611) 2611-11-0005 Štipendije sklada za razvoj kadrov in štipendije 01.01.2011 31.12.2022 14.107.554 73,5% 1.520.327 1.520.327 0 0 0
PVProračunski viri 1.520.327 1.520.327 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.520.327 1.520.327 0 0 0
(2611) 2611-11-0006 Štipendije: državne, Zoisove in NTR 01.01.2011 31.12.2022 1.053.924.526 83,5% 96.565.544 70.213.209 0 0 0
PVProračunski viri 70.313.209 70.213.209 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 70.313.209 70.213.209 0 0 0
SKL Proračunski skladi 26.252.335 0 0 0 0
(2611) 2611-11-0086 Izvajanje zakona o štipendiranju 01.01.2011 31.12.2022 1.023.054 79,0% 90.000 90.000 0 0 0
PVProračunski viri 90.000 90.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 90.000 90.000 0 0 0
(2611) 2611-13-2114 Koncesijske dajatve 01.01.2013 31.12.2022 307.595.866 86,3% 20.000.000 20.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 20.000.000 20.000.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 20.000.000 20.000.000 0 0 0
190703 Štipendije za potrebe kulturne dejavnosti 548.580 548.580 438.864 438.864 438.864
Ukrepi     548.580 548.580 438.864 438.864 438.864
(3340) 3340-17-0014 Štipendije za potrebe kulturne dejavnosti 01.01.2018 31.12.2025 3.957.045 36,6% 548.580 548.580 438.864 438.864 438.864
PVProračunski viri 548.580 548.580 438.864 438.864 438.864
3340 Ministrstvo za kulturo 548.580 548.580 438.864 438.864 438.864
1908 Pomoči šolajočim 63.183.280 63.183.280 0 0 0
190801 Prehrana študentov, dijakov in u čencev 57.529.000 57.529.000 0 0 0
Ukrepi     57.529.000 57.529.000 0 0 0
(2611) 2611-11-0007 Izvajanje študentske prehrane 01.01.2011 31.12.2022 2.472.310 81,1% 220.000 220.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 220.000 220.000 0 0 0
(2611) 2611-11-0008 Subvencioniranje študentske prehrane 01.01.2011 31.12.2022 152.886.100 83,6% 11.000.000 11.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 11.000.000 11.000.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 11.000.000 11.000.000 0 0 0
(3330) 3311-11-0016 Regresiranje prehrane u čencem 01.01.2010 31.12.2022 317.380.445 74,2% 37.129.000 37.129.000 0 0 0
PVProračunski viri 37.129.000 37.129.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 37.129.000 37.129.000 0 0 0
(3330) 3311-11-0019 Regresiranje prehrane dijakov 01.01.2010 31.12.2022 119.161.102 82,9% 9.180.000 9.180.000 0 0 0
PVProračunski viri 9.180.000 9.180.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 9.180.000 9.180.000 0 0 0
usposabljanje1.873.885 1.873.885 0 0 0
Ukrepi     1.873.885 1.873.885 0 0 0
(3330) 3311-11-0017 Regresiranje prevozov u čencev 01.01.2010 31.12.2022 16.082.855 81,4% 1.405.000 1.405.000 0 0 0
PVProračunski viri 1.405.000 1.405.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 1.405.000 1.405.000 0 0 0
(3330) 3311-11-0020 Regresiranje prevozov dijakom 01.01.2010 31.12.2022 21.770.680 94,7% 465.885 465.885 0 0 0
PVProračunski viri 465.885 465.885 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 465.885 465.885 0 0 0
(3330) 3311-11-0021 Regresiranje prevozov študentom višjih šol 01.01.2010 31.12.2022 125.567 95,2% 3.000 3.000 0 0 0
PVProračunski viri 3.000 3.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.000 3.000 0 0 0
Stran 181 od 197 v EUR
190803 Bivanje študentov 3.357.295 3.357.295 0 0 0
Ukrepi     3.357.295 3.357.295 0 0 0
(3330) 3330-18-0007 Sofinanciranje bivanja študentov 01.01.2018 31.12.2022 15.824.151 54,3% 3.357.295 3.357.295 0 0 0
PVProračunski viri 3.357.295 3.357.295 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 3.357.295 3.357.295 0 0 0
190804 Šola v naravi 423.100 423.100 0 0 0
Ukrepi     423.100 423.100 0 0 0
(3330) 3311-11-0018 Subvencioniranje šole v naravi 01.01.2010 31.12.2022 4.911.253 82,8% 423.100 423.100 0 0 0
PVProračunski viri 423.100 423.100 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 423.100 423.100 0 0 0
1909 Šport in rekreacija 23.200.055 19.000.055 15.053.204 4.938.435 4.938.435
190901 Program ske in razvojne naloge š porta 15.253.355 15.271.555 12.142.804 4.938.435 4.938.435
Ukrepi     15.253.355 15.271.555 12.142.804 4.938.435 4.938.435
(3330) 3311-11-0023 Programi vrhunskega športa 01.01.2011 31.12.2023 76.090.200 69,3% 7.100.000 7.100.000 5.680.000 0 0
PVProračunski viri 7.100.000 7.100.000 5.680.000 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.100.000 7.100.000 5.680.000 0 0
(3330) 3311-11-0024 Programske in razvojne naloge športa 01.01.2011 31.12.2025 100.281.360 65,3% 8.153.355 8.171.555 6.462.804 4.938.435 4.938.435
PVProračunski viri 8.153.355 8.171.555 6.462.804 4.938.435 4.938.435
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 8.153.355 8.171.555 6.462.804 4.938.435 4.938.435
190902 Športna infrastruktura 7.946.700 3.728.500 2.910.400 0 0
3311-11-S009 Investici je v športno infrastrukturo 7.946.700 3.728.500 2.910.400 0 0
 EP (3330) 3311-07-0034 Izgradnja mreže športne infrastrukture 16.08.2006 31.12.2023 14.621.400 0,0% 7.838.000 3.638.000 2.910.400 0 0
PVProračunski viri 7.838.000 3.638.000 2.910.400 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 7.838.000 3.638.000 2.910.400 0 0
(3330) 3330-18-0063 Informatika v športu (e-šport) 18.05.2018 31.12.2022 556.972 644.785 48,3% 88.700 70.500 0 0 0
PVProračunski viri 88.700 70.500 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 88.700 70.500 0 0 0
(3330) 3330-18-0067 Evidenca športnikov 17.07.2018 31.12.2022 240.000 200.000 68,8% 20.000 20.000 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 20.000 20.000 0 0 0
20SOCIALNA VARNOST 1.514.781.210 1.492.750.815 952.519.468 800.000 800.000
varnosti54.655.599 26.561.768 9.395.817 0 0
200101 Podporne dejavnosti na podro čju dela, družine ter socialnih zadev 54.143.868 26.050.037 8.958.213 0 0
1541-15-S028 Aktivno vkl jučevan je in izbol jšanje zaposl jivosti 37.855.934 9.850.367 40.622 0 0
 EP (1541) 1541-15-0027 Aktivno vklju čevanje in izboljšanje zaposljivosti 16.12.2014 31.12.2023 22.799.471 0,0% 21.494.881 597.893 2 0 0
PVProračunski viri 21.494.881 597.893 2 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.456.750 181.250 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 19.325.000 116.141 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 80.866 100.500 0 0 0
3340 Ministrstvo za kulturo 632.263 200.000 0 0 0
(2031) 2031-16-0001 Razvoj delovnih kompetenc zaprtih oseb 05.11.2015 31.12.2021 980.000 980.000 82,6% 89.892 0 0 0 0
PVProračunski viri 89.892 0 0 0 0
2031 Uprava RS za izvrševanje kazenskih sankcij 89.892 0 0 0 0
(2611) 2611-16-9121 Projektno u čenje mlajših odraslih (PUM-O) 11.09.2015 31.12.2022 11.830.000 12.000.000 66,2% 2.152.124 1.509.106 0 0 0
PVProračunski viri 2.152.124 1.509.106 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.152.124 1.509.106 0 0 0
(2611) 2611-17-9111 Celovit model socialne aktivacije 17.11.2016 31.12.2022 9.235.823 9.771.623 53,7% 1.856.667 1.891.057 0 0 0
PVProračunski viri 1.856.667 1.891.057 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.856.667 1.891.057 0 0 0
(2611) 2611-17-9122 Prehod mladih 06.11.2017 31.12.2022 4.200.000 4.200.000 55,2% 906.040 595.757 0 0 0
PVProračunski viri 906.040 595.757 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 906.040 595.757 0 0 0
(2611) 2611-17-9123 Večnamenski romski center Drom 06.06.2017 31.12.2021 130.708 130.708 69,4% 20.000 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 20.000 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9124 Večnamenska romska postaja 06.06.2017 31.12.2021 161.720 164.720 69,7% 39.900 0 0 0 0
PVProračunski viri 36.900 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 36.900 0 0 0 0
Stran 182 od 197 v EUR
(2611) 2611-17-9125 Večnamenski romski center Ko čevje 06.06.2017 31.12.2021 152.688 152.690 71,8% 34.658 0 0 0 0
PVProračunski viri 34.658 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 34.658 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9126 Večnamenski romski center Vejar 07.06.2017 31.12.2021 141.827 142.427 64,2% 33.338 0 0 0 0
PVProračunski viri 33.138 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 33.138 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 200 0 0 0 0
3066 CENTER ZA SOCIALNO DELO TREBNJE 200 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9127 Večnamenski romski center 05.06.2017 31.12.2021 152.726 152.726 68,1% 32.727 0 0 0 0
PVProračunski viri 32.727 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 32.727 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9128 Večnamenski romski center Novo mesto 06.06.2017 31.12.2021 152.684 152.727 72,6% 32.727 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9129 Večnamenski romski center Dolinsko 05.06.2017 31.12.2021 144.433 146.472 67,3% 32.715 0 0 0 0
PVProračunski viri 32.215 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 32.215 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 500 0 0 0 0
EGYETEM, FELNOTTEK ES FIATALOK TOVABBKEPZOINTEZETE LENDVA500 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9131 VGC Gorenjska 14.10.2016 31.12.2021 1.300.017 1.300.017 68,0% 266.004 0 0 0 0
PVProračunski viri 121.000 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 121.000 0 0 0 0
PPUO Občine 145.003 0 0 0 0
7502 OBČINA BLED 4.878 0 0 0 0
7503 OBČINA BOHINJ 4.200 0 0 0 0
7511 OBČINA CERKLJE NA GORENJSKEM 2.000 0 0 0 0
7540 OBČINA JESENICE 28.900 0 0 0 0
7551 MESTNA OB ČINA KRANJ 70.000 0 0 0 0
7552 OBČINA KRANJSKA GORA 3.600 0 0 0 0
7595 OBČINA PREDDVOR 2.000 0 0 0 0
7602 OBČINA RADOVLJICA 10.000 0 0 0 0
7617 OBČINA ŠENČUR 3.800 0 0 0 0
7622 OBČINA ŠKOFJA LOKA 10.000 0 0 0 0
7690 OBČINA ŽIROVNICA 5.625 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9132 VGC Zasavje 18.10.2016 31.12.2021 673.447 673.447 71,6% 139.689 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 120.000 0 0 0 0
PPUO Občine 19.689 0 0 0 0
7533 OBČINA HRASTNIK 2.000 0 0 0 0
7559 OBČINA LITIJA 320 0 0 0 0
7629 OBČINA TRBOVLJE 4.369 0 0 0 0
7642 OBČINA ZAGORJE OB SAVI 13.000 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9133 VGC Pomurja 20.10.2016 31.12.2021 794.559 794.559 75,0% 154.870 0 0 0 0
PVProračunski viri 110.959 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 110.959 0 0 0 0
PPUO Občine 43.912 0 0 0 0
7528 OBČINA GORNJA RADGONA 8.012 0 0 0 0
7532 OBČINA ŠALOVCI 3.000 0 0 0 0
7562 OBČINA LJUTOMER 14.200 0 0 0 0
7579 MESTNA OB ČINA MURSKA SOBOTA 18.700 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9134 VGC Primorsko Notranjske regije 17.10.2016 31.12.2021 648.493 648.493 77,7% 130.948 0 0 0 0
PVProračunski viri 120.141 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 120.141 0 0 0 0
PPUO Občine 10.807 0 0 0 0
7512 OBČINA CERKNICA 1.474 0 0 0 0
7537 OBČINA ILIRSKA BISTRICA 3.037 0 0 0 0
7564 OBČINA LOŠKA DOLINA 3.036 0 0 0 0
7594 OBČINA POSTOJNA 3.260 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9135 Marela - VGC Dolenjske in Bele Krajine 20.10.2016 31.12.2021 862.072 862.072 71,4% 172.788 0 0 0 0
PVProračunski viri 115.374 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 115.374 0 0 0 0
PPUO Občine 57.414 0 0 0 0
7516 OBČINA ČRNOMELJ 3.443 0 0 0 0
7572 OBČINA METLIKA 5.610 0 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 10.760 0 0 0 0
7609 OBČINA SEMIČ 2.400 0 0 0 0
7630 OBČINA TREBNJE 20.508 0 0 0 0
7698 OBČINA MOKRONOG - TREBELNO 5.555 0 0 0 0
7710 OBČINA ŠENTRUPERT 4.432 0 0 0 0
Stran 183 od 197 v EUR
7711 OBČINA MIRNA 4.706 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9136 VGC Ljubljana 20.10.2016 31.12.2021 871.529 871.529 68,0% 191.930 0 0 0 0
PVProračunski viri 132.940 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 132.940 0 0 0 0
PPUO Občine 58.990 0 0 0 0
7531 OBČINA GROSUPLJE 5.000 0 0 0 0
7538 OBČINA IVANČNA GORICA 4.400 0 0 0 0
7542 OBČINA KAMNIK 4.950 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 36.640 0 0 0 0
7640 OBČINA VRHNIKA 8.000 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9137 VGC Planet generacij 20.10.2016 31.12.2021 792.030 792.030 72,9% 161.592 0 0 0 0
PVProračunski viri 118.186 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 118.186 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 1.600 0 0 0 0
7185 ANDRAGOŠKI ZAVOD LJUDSKA UNIVERZA VELENJE 1.600 0 0 0 0
PPUO Občine 41.806 0 0 0 0
7566 OBČINA LUČE 240 0 0 0 0
7582 OBČINA NAZARJE 480 0 0 0 0
7625 OBČINA ŠMARTNO OB PAKI 240 0 0 0 0
7626 OBČINA ŠOŠTANJ 1.040 0 0 0 0
7633 MESTNA OB ČINA VELENJE 15.900 0 0 0 0
7650 OBČINA BRASLOV ČE 40 0 0 0 0
7672 OBČINA POLZELA 280 0 0 0 0
7673 OBČINA PREBOLD 41 0 0 0 0
7687 OBČINA VRANSKO 105 0 0 0 0
7688 OBČINA ŽALEC 23.200 0 0 0 0
7708 OBČINA REČICA OB SAVINJI 240 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9138 VGC Posavje 20.10.2016 31.12.2021 774.508 774.508 72,9% 144.537 0 0 0 0
PVProračunski viri 113.109 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 113.109 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.306 0 0 0 0
3079 MLADINSKI CENTER BREŽICE 2.306 0 0 0 0
PPUO Občine 27.771 0 0 0 0
7508 OBČINA BREŽICE 3.295 0 0 0 0
7553 OBČINA KRŠKO 12.321 0 0 0 0
7599 OBČINA RADEČE 1.782 0 0 0 0
7610 OBČINA SEVNICA 8.580 0 0 0 0
7648 OBČINA BISTRICA OB SOTLI 1.500 0 0 0 0
7696 OBČINA KOSTANJEVICA NA KRKI 293 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.350 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9139 VGC Skupna to čka 20.10.2016 31.12.2021 873.107 873.107 71,5% 174.844 0 0 0 0
PVProračunski viri 103.427 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 103.427 0 0 0 0
PPUO Občine 25.609 0 0 0 0
7560 MESTNA OB ČINA LJUBLJANA 13.392 0 0 0 0
7563 OBČINA LOGATEC 2.078 0 0 0 0
7640 OBČINA VRHNIKA 5.139 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 45.808 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9140 Socio - VGC 20.10.2016 31.12.2021 874.914 874.914 72,0% 170.558 0 0 0 0
PVProračunski viri 123.150 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 123.150 0 0 0 0
PPUO Občine 47.158 0 0 0 0
7510 MESTNA OB ČINA CELJE, CELJE 12.000 0 0 0 0
7550 OBČINA KOZJE 750 0 0 0 0
7592 OBČINA PODČETRTEK 750 0 0 0 0
7606 OBČINA ROGAŠKA SLATINA 2.250 0 0 0 0
7607 OBČINA ROGATEC 1.125 0 0 0 0
7614 OBČINA SLOVENSKE KONJICE 5.550 0 0 0 0
7620 OBČINA ŠENTJUR 16.202 0 0 0 0
7624 OBČINA ŠMARJE PRI JELŠAH 2.250 0 0 0 0
7644 OBČINA ZREČE 5.343 0 0 0 0
7648 OBČINA BISTRICA OB SOTLI 375 0 0 0 0
7653 OBČINA DOBJE 563 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 250 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9141 VGC Goriške 20.10.2016 31.12.2021 713.824 713.823 69,4% 151.701 0 0 0 0
PVProračunski viri 123.937 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 123.937 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 12.000 0 0 0 0
7170 LJUDSKA UNIVERZA NOVA GORICA 12.000 0 0 0 0
Stran 184 od 197 v EUR
PPUO Občine 15.765 0 0 0 0
7500 OBČINA AJDOVŠ ČINA 954 0 0 0 0
7505 OBČINA BOVEC 1.000 0 0 0 0
7506 OBČINA BRDA 510 0 0 0 0
7513 OBČINA CERKNO 100 0 0 0 0
7535 OBČINA IDRIJA 1.114 0 0 0 0
7543 OBČINA KANAL OB SO ČI 850 0 0 0 0
7545 OBČINA KOBARID 1.800 0 0 0 0
7574 OBČINA MIREN - KOSTANJEVICA 733 0 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 1.000 0 0 0 0
7584 OBČINA ŠEMPETER - VRTOJBA 336 0 0 0 0
7628 OBČINA TOLMIN 2.500 0 0 0 0
7700 OBČINA RENČE - VOGRSKO 4.868 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9142 VGC Skupaj 19.10.2016 31.12.2021 1.024.503 1.024.503 70,5% 191.443 0 0 0 0
PVProračunski viri 101.342 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 101.342 0 0 0 0
PPUO Občine 90.101 0 0 0 0
7547 OBČINA KOČEVJE 32.682 0 0 0 0
7585 MESTNA OB ČINA NOVO MESTO 26.000 0 0 0 0
7621 OBČINA ŠKOCJAN 8.120 0 0 0 0
7656 OBČINA DOLENJSKE TOPLICE 5.419 0 0 0 0
7664 OBČINA KOSTEL 2.940 0 0 0 0
7678 OBČINA SODRAŽICA 2.940 0 0 0 0
7702 OBČINA STRAŽA 3.000 0 0 0 0
7705 OBČINA ŠMARJEŠKE TOPLICE 9.000 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9143 VGC Štajerska 12.10.2016 31.12.2021 935.849 935.849 65,4% 183.387 0 0 0 0
PVProračunski viri 111.213 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 111.213 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 14.513 0 0 0 0
2670 DOM  DANICE VOGRINEC MARIBOR 14.513 0 0 0 0
PPUO Občine 43.148 0 0 0 0
7525 OBČINA DUPLEK 2.420 0 0 0 0
7554 OBČINA KUNGOTA 2.136 0 0 0 0
7557 OBČINA LENART 2.420 0 0 0 0
7569 MESTNA OB ČINA MARIBOR 20.000 0 0 0 0
7598 OBČINA RAČE-FRAM 3.050 0 0 0 0
7608 OBČINA RUŠE 3.120 0 0 0 0
7615 OBČINA STARŠE 2.261 0 0 0 0
7618 OBČINA ŠENTILJ 3.120 0 0 0 0
7666 OBČINA LOVRENC NA POHORJU 1.620 0 0 0 0
7668 OBČINA MIKLAVŽ NA DRAVSKEM POLJU 3.001 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 14.513 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9144 VGC Koroška 21.10.2016 31.12.2021 1.443.982 1.443.982 68,3% 255.389 0 0 0 0
PVProračunski viri 118.181 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 118.181 0 0 0 0
PPUO Občine 137.208 0 0 0 0
7515 OBČINA ČRNA NA KOROŠKEM 6.146 0 0 0 0
7573 OBČINA MEŽICA 15.564 0 0 0 0
7593 OBČINA PODVELKA 6.600 0 0 0 0
7601 OBČINA RADLJE OB DRAVI 70.507 0 0 0 0
7603 OBČINA RAVNE NA KOROŠKEM 37.455 0 0 0 0
7674 OBČINA PREVALJE 936 0 0 0 0
(2611) 2611-17-9145 VGC Morje 19.10.2016 31.12.2021 568.212 613.500 75,0% 99.710 0 0 0 0
PVProračunski viri 92.010 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 92.010 0 0 0 0
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 2.000 0 0 0 0
7284 OSNOVNA ŠOLA KOPER SCUOLA ELEMENTARE CAPODISTRIA 2.000 0 0 0 0
PPUO Občine 4.100 0 0 0 0
7549 MESTNA OB ČINA KOPER 4.100 0 0 0 0
SOVDrugi sovlagatelji 1.600 0 0 0 0
(2611) 2611-18-9112 Razvoj in vzdrževanje aplikacije SA 13.10.2017 31.12.2022 337.964 548.195 1,8% 85.465 70.183 0 0 0
PVProračunski viri 85.465 70.183 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 85.465 70.183 0 0 0
(2611) 2611-19-9121 AS - Aktiviraj Se! 14.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 30,1% 240.300 187.890 0 0 0
PVProračunski viri 240.300 187.890 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 240.300 187.890 0 0 0
(2611) 2611-19-9122 Borštnikov program socialne aktivacije 14.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 28,2% 229.026 171.770 0 0 0
PVProračunski viri 229.026 171.770 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 229.026 171.770 0 0 0
Stran 185 od 197 v EUR
(2611) 2611-19-9123 Pikapolonica 12.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 31,2% 237.435 208.003 0 0 0
PVProračunski viri 237.435 208.003 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 237.435 208.003 0 0 0
(2611) 2611-19-9124 Izkoristi svoj potencial 14.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 26,7% 229.026 180.526 0 0 0
PVProračunski viri 229.026 180.526 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 229.026 180.526 0 0 0
(2611) 2611-19-9125 Motivacija - Odgovornost - Spremembe - Trajnost 14.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 35,3% 225.448 219.006 0 0 0
PVProračunski viri 225.448 219.006 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 225.448 219.006 0 0 0
(2611) 2611-19-9126 Od A do Ž: Aktivno živim v Sloveniji 14.06.2019 31.12.2022 342.922 342.990 16,5% 110.000 97.990 0 0 0
PVProračunski viri 110.000 97.990 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 110.000 97.990 0 0 0
(2611) 2611-19-9127 Inkluzivna družba za vse 17.06.2019 31.12.2022 1.030.617 1.030.617 35,6% 336.988 326.873 0 0 0
PVProračunski viri 336.988 326.873 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 336.988 326.873 0 0 0
(2611) 2611-19-9128 Socialna aktivacija albansko govore čih žensk 2019 17.06.2019 31.12.2022 1.030.617 1.030.617 23,9% 346.184 258.225 0 0 0
PVProračunski viri 346.184 258.225 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 346.184 258.225 0 0 0
(2611) 2611-19-9129 Aktivirajmo Posavje 14.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 6,3% 240.447 188.946 0 0 0
PVProračunski viri 240.447 188.946 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 240.447 188.946 0 0 0
(2611) 2611-19-9130 Socialna aktivacija za Rominje 17.06.2019 31.12.2022 343.539 343.539 14,4% 111.418 102.133 0 0 0
PVProračunski viri 111.418 102.133 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 111.418 102.133 0 0 0
(2611) 2611-19-9131 Socialna aktivacija Zasavja 17.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 37,9% 222.936 204.050 0 0 0
PVProračunski viri 222.936 204.050 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 222.936 204.050 0 0 0
(2611) 2611-19-9132 Aktiviraj se v Novem mestu in Črnomlju 21.08.2019 31.12.2022 687.078 687.078 26,8% 224.142 220.921 0 0 0
PVProračunski viri 224.142 220.921 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 224.142 220.921 0 0 0
(2611) 2611-19-9133 Zmorem sama 18.06.2019 31.12.2022 343.539 343.539 27,1% 111.418 83.563 0 0 0
PVProračunski viri 111.418 83.563 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 111.418 83.563 0 0 0
(2611) 2611-19-9134 Zaupaj si - Patja andi tute 17.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 27,6% 240.477 188.946 0 0 0
PVProračunski viri 240.477 188.946 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 240.477 188.946 0 0 0
(2611) 2611-19-9135 Socialna aktivacija na Ko čevskem 17.06.2019 31.12.2022 343.539 343.539 33,4% 103.062 103.062 0 0 0
PVProračunski viri 103.062 103.062 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 103.062 103.062 0 0 0
(2611) 2611-19-9136 S kompetencami do ve čjih zaposlitvenih možnosti 18.06.2019 31.12.2022 1.030.617 1.030.617 30,7% 371.022 206.123 0 0 0
PVProračunski viri 371.022 206.123 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 371.022 206.123 0 0 0
(2611) 2611-19-9137 Aktivni odnosi II 17.06.2019 31.12.2022 293.031 293.031 22,5% 68.374 68.374 0 0 0
PVProračunski viri 68.374 68.374 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 68.374 68.374 0 0 0
(2611) 2611-19-9138 Socialna aktivacija Gorenjske 17.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 24,3% 240.477 188.946 0 0 0
(2611) 2611-19-9139 Točka SoDELOVANJA 18.06.2019 31.12.2022 687.078 687.078 32,0% 235.570 143.873 0 0 0
PVProračunski viri 235.570 143.873 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 235.570 143.873 0 0 0
(2611) 2611-19-9140 S povezovanjem do dela 17.06.2019 31.12.2022 1.030.617 1.030.617 15,6% 334.254 306.400 0 0 0
PVProračunski viri 334.254 306.400 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 334.254 306.400 0 0 0
(2711) 2711-17-0020 Projektna pisarna Droge 18.11.2016 31.12.2022 456.500 456.501 55,5% 152.317 26.777 0 0 0
PVProračunski viri 152.317 26.777 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 152.317 26.777 0 0 0
(2711) 2711-17-0041 MOBILNI LABORATORIJ - DrogArt 09.10.2017 31.10.2022 446.649 446.649 31,2% 89.729 115.960 0 0 0
PVProračunski viri 89.729 115.960 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 89.729 115.960 0 0 0
(2711) 2711-17-0042 MOBILNA ENOTA - Društvo Projekt Človek 09.10.2017 31.10.2022 146.658 157.206 37,5% 31.582 44.666 0 0 0
PVProračunski viri 31.582 44.666 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 31.582 44.666 0 0 0
(2711) 2711-17-0043 MOBILNA ENOTA - Društvo Šent 09.10.2017 31.10.2022 146.658 157.206 57,1% 31.582 26.192 0 0 0
PVProračunski viri 31.582 26.192 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 31.582 26.192 0 0 0
Stran 186 od 197 v EUR
(2711) 2711-17-0044 MOBILNA ENOTA - JZ SOCIO 09.10.2017 31.10.2022 146.417 157.206 54,0% 31.582 26.553 0 0 0
PVProračunski viri 31.582 26.553 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 31.582 26.553 0 0 0
(2711) 2711-17-0045 MOBILNA ENOTA - Stigma 09.10.2017 31.10.2022 133.772 157.206 52,9% 31.582 26.192 0 0 0
(2711) 2711-17-0046 MOBILNA ENOTA - Svit Koper 09.10.2017 30.11.2022 147.621 157.206 57,4% 31.582 26.232 0 0 0
PVProračunski viri 31.582 26.232 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 31.582 26.232 0 0 0
(2711) 2711-17-0047 MOBILNA ENOTA - Zdrava pot 09.10.2017 31.10.2022 148.223 157.206 44,4% 31.582 29.202 0 0 0
PVProračunski viri 31.582 29.202 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 31.582 29.202 0 0 0
(2711) 2711-17-0048 ZDRAVSTVENA REHABILITACIJA - UPK LJ 09.10.2017 31.10.2022 137.204 157.206 54,2% 31.582 26.071 0 0 0
PVProračunski viri 31.582 26.071 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 31.582 26.071 0 0 0
(2711) 2711-17-0049 MOBILNA AMBULANTA - ZD Ptuj 09.10.2017 31.10.2022 402.615 424.865 50,7% 85.353 78.252 0 0 0
PVProračunski viri 85.353 78.252 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 85.353 78.252 0 0 0
(2711) 2711-17-0050 MOBILNA AMBULANTA - ZD SG 09.10.2017 31.10.2022 424.865 424.865 42,9% 85.353 87.305 0 0 0
PVProračunski viri 85.353 87.305 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 85.353 87.305 0 0 0
(2711) 2711-17-1056 Skupaj za odgovoren odnos do pitja alkohola - SOPA 14.07.2017 31.03.2021 6.000.001 6.000.000 74,3% 1.285.474 0 0 0 0
PVProračunski viri 1.285.474 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.285.474 0 0 0 0
(2711) 2711-18-0052 MoST - Skupnostni pristop za krepitev zdravja 13.03.2018 28.02.2021 2.986.980 2.986.273 84,0% 238.494 0 0 0 0
PVProračunski viri 238.494 0 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 238.494 0 0 0 0
(2711) 2711-19-0015 ZaPiS - Dvig zdravstvene pismenosti 11.09.2019 31.01.2023 1.736.748 1.736.747 9,0% 683.060 514.848 40.620 0 0
PVProračunski viri 683.060 514.848 40.620 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 683.060 514.848 40.620 0 0
(3330) 3330-16-9102 Skupaj za znanje 29.02.2016 31.12.2021 6.557.566 6.492.680 77,9% 852.387 0 0 0 0
PVProračunski viri 852.387 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 852.387 0 0 0 0
(3330) 3330-17-9109 Strokovni center za avtizem 09.01.2017 31.12.2021 412.490 400.000 72,7% 12.500 0 0 0 0
PVProračunski viri 12.500 0 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 12.500 0 0 0 0
(3330) 3330-17-9111 Strokovni center za gibalno ovirane otroke 09.01.2017 31.12.2021 412.400 400.000 97,0% 12.500 0 0 0 0
(3330) 3330-17-9113 SEM-Socialna vklju čenost 06.03.2017 31.12.2022 462.998 463.000 62,0% 55.833 100.500 0 0 0
PVProračunski viri 55.833 100.500 0 0 0
3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 55.833 100.500 0 0 0
(3330) 3330-17-9114 Spodbujanje vklju č. otrok s posebnimi potrebami 06.03.2017 31.12.2022 462.999 463.000 66,2% 55.833 100.500 0 0 0
(3330) 3330-17-9115 Krepitev socialnih in poklicnih kompetenc 06.03.2017 31.12.2022 463.000 463.000 66,2% 55.833 100.500 0 0 0
(3330) 3330-17-9116 Dodatno usposabljanje otrok s posebnimi potrebami 06.03.2017 31.12.2022 463.000 463.000 65,3% 55.833 100.500 0 0 0
(3330) 3330-17-9117 Program dodatnega usposabljanja ( PDU) 01.03.2017 31.12.2022 463.000 463.000 64,7% 55.833 100.500 0 0 0
2611-11-S024 Intervenci je v SV, proda ja in zamen java premožen ja 748.348 748.348 582.800 0 0
 EP (2611) 2611-20-0003 Gradnja, nakup in vzdrževanje SV zavodov 21.08.2019 31.12.2023 2.613.022 0,0% 741.348 741.348 574.800 0 0
PVProračunski viri 741.348 741.348 574.800 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 741.348 741.348 574.800 0 0
(2611) 2611-11-0103 Stroški izvajanja investicij socialnega varstva 22.11.2011 31.12.2023 103.722 111.003 69,3% 7.000 7.000 8.000 0 0
PVProračunski viri 7.000 7.000 8.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 7.000 7.000 8.000 0 0
2611-11-S026 Zagotavljanje delovan ja IS 4.018.863 4.018.863 0 0 0
(2611) 2611-18-0003 Informacijski sistem socialnega varstva 10.08.2017 31.12.2022 18.210.811 14.732.948 54,8% 3.942.067 3.942.067 0 0 0
PVProračunski viri 3.942.067 3.942.067 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.942.067 3.942.067 0 0 0
Stran 187 od 197 v EUR
(2611) 2611-18-0004 Informatizacija ministrstva 10.08.2017 31.12.2022 400.650 402.272 55,5% 76.796 76.796 0 0 0
PVProračunski viri 76.796 76.796 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 76.796 76.796 0 0 0
2611-11-S030 Zagotavljanje pogojev za delo ministrstva 42.640 42.640 0 0 0
(2611) 2611-17-0003 Nakup OS in in invest.vzdrževanje MDDSZ 2017-2020 02.08.2016 31.12.2022 187.360 223.386 45,0% 42.640 42.640 0 0 0
PVProračunski viri 42.640 42.640 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 42.640 42.640 0 0 0
Ukrepi     11.478.083 11.389.819 8.334.791 0 0
(2611) 2611-11-0059 Nagrade za uspešno izvajanje rejniške dejavnosti 01.01.2011 31.12.2023 57.362 66,9% 5.000 5.000 4.000 0 0
PVProračunski viri 5.000 5.000 4.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 5.000 5.000 4.000 0 0
(2611) 2611-11-0060 Izobraževanja za rejnike in kandidate za rejnike 01.01.2011 31.12.2023 773.436 75,4% 63.000 63.000 50.400 0 0
PVProračunski viri 63.000 63.000 50.400 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 63.000 63.000 50.400 0 0
(2611) 2611-11-0071 Priznanja, nagrade 01.01.2011 31.12.2023 202.354 60,1% 23.000 23.000 18.400 0 0
PVProračunski viri 23.000 23.000 18.400 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 23.000 23.000 18.400 0 0
(2611) 2611-11-0075 Sklepanje pogodb za izvajanje ZSV 01.01.2011 31.12.2023 2.547.206 68,2% 242.288 242.288 226.194 0 0
PVProračunski viri 242.288 242.288 226.194 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 242.288 242.288 226.194 0 0
(2611) 2611-11-0077 Sredstva za delovanje sistema 01.01.2011 31.12.2023 10.717.056 73,4% 997.882 910.118 805.600 0 0
PVProračunski viri 997.882 910.118 805.600 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 997.882 910.118 805.600 0 0
(2611) 2611-11-0107 Zagotavljanje pogojev za delo ministrstva 01.01.2011 31.12.2023 103.551.948 74,1% 9.328.299 9.328.299 6.997.208 0 0
PVProračunski viri 9.328.299 9.328.299 6.997.208 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 9.328.299 9.328.299 6.997.208 0 0
(2611) 2611-11-0108 Sodelovanje z zunanjimi subjekti 01.01.2011 31.12.2023 1.333.773 69,2% 127.114 127.114 111.389 0 0
PVProračunski viri 127.114 127.114 111.389 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 127.114 127.114 111.389 0 0
(2611) 2611-11-0109 Mednarodno in EU delovanje ministrstva 01.01.2011 31.12.2022 6.067.169 81,7% 490.000 490.000 0 0 0
PVProračunski viri 490.000 490.000 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 490.000 490.000 0 0 0
(2611) 2611-11-0110 IS za podporo real.pravic upravi č.po voj.zak. 01.01.2011 31.12.2023 4.655.596 86,2% 200.000 200.000 120.000 0 0
PVProračunski viri 200.000 200.000 120.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 200.000 200.000 120.000 0 0
(2611) 2611-11-0111 Delovanje izvedenskih komisij I. in II. stopnje 01.01.2011 31.12.2023 139.834 96,0% 1.500 1.000 1.600 0 0
PVProračunski viri 1.500 1.000 1.600 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.500 1.000 1.600 0 0
200102 Dejavnost zunanjih izvajalcev na področju socialnega varstva 511.731 511.731 437.604 0 0
2611-13-S009 Nadomeščanje OS IRSSV 1.541 1.366 0 0 0
(2611) 2611-18-0006 Nadomeš čanje osnovnih sredstev IRSSV 09.08.2017 05.01.2022 7.392 6.164 46,9% 1.541 1.366 0 0 0
PVProračunski viri 1.541 1.366 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.541 1.366 0 0 0
Ukrepi     510.190 510.365 437.604 0 0
(2611) 2611-11-0070 Izvajanje nalog letnega na črta IRSSV 01.01.2011 31.12.2023 2.461.632 73,5% 220.190 220.365 167.764 0 0
PVProračunski viri 220.190 220.365 167.764 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 220.190 220.365 167.764 0 0
(2611) 2611-11-0072 Izvajanje javnih pooblastil 01.01.2011 31.12.2023 2.099.933 75,1% 180.000 180.000 149.040 0 0
PVProračunski viri 180.000 180.000 149.040 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 180.000 180.000 149.040 0 0
(2611) 2611-11-0073 Dvig kakovosti na podro čju socialnega varstva 01.01.2011 31.12.2023 868.004 65,1% 80.000 80.000 96.800 0 0
PVProračunski viri 80.000 80.000 96.800 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 80.000 80.000 96.800 0 0
(2611) 2611-11-0074 Spodbujanje medgeneracijskega sodelovanja 01.01.2011 31.12.2023 644.784 82,3% 30.000 30.000 24.000 0 0
PVProračunski viri 30.000 30.000 24.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 30.000 30.000 24.000 0 0
2002 Socialne pomo či in nadomestila neposredno upravi čencem 470.937.623 469.734.746 305.502.737 800.000 800.000
200201 Denarna socialna pomo č 346.437.623 345.434.746 217.598.765 0 0
2611-14-S002 Sklad za EU pomo č najbolj ogroženim 2.737.877 1.975.000 399.063 0 0
(2611) 2611-14-0501 Sklad evropske pomo či za najbolj ogrožene 24.04.2014 31.12.2023 24.132.048 24.132.048 78,0% 2.737.877 1.975.000 399.063 0 0
PVProračunski viri 2.737.877 1.975.000 399.063 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.737.877 1.975.000 399.063 0 0
Stran 188 od 197 v EUR
Ukrepi     343.699.746 343.459.746 217.199.702 0 0
(2611) 2611-11-0010 Izplačilo DSP in PZZ trajnim prejemnikom DSP 01.01.2011 31.12.2023 3.138.054.911 70,6% 334.853.668 334.628.668 210.196.300 0 0
PVProračunski viri 334.853.668 334.628.668 210.196.300 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 334.853.668 334.628.668 210.196.300 0 0
(2611) 2611-11-0013 Izplačevanje oskrbe v domovih in žepnine 01.01.2011 31.12.2023 63.217.761 59,0% 8.831.078 8.831.078 7.003.402 0 0
PVProračunski viri 8.831.078 8.831.078 7.003.402 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 8.831.078 8.831.078 7.003.402 0 0
(2611) 2611-20-0501 Solidarnostni dodat.DSP,VD 58. čl.ZIUZEOP-COVID-19 11.04.2020 31.12.2021 7.637.550 97,9% 15.000 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 15.000 0 0 0 0
okvarami62.500.000 63.300.000 41.057.819 0 0
Ukrepi     62.500.000 63.300.000 41.057.819 0 0
(2611) 2611-11-0012 Izplačilo nadomestila za invalidnost, DPP ter ZZ 01.01.2011 31.12.2023 539.654.728 67,2% 62.500.000 63.300.000 41.057.819 0 0
PVProračunski viri 62.500.000 63.300.000 41.057.819 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 62.500.000 63.300.000 41.057.819 0 0
200203 Pravice po vojni zakonodaji 61.000.000 60.000.000 46.046.153 0 0
Ukrepi     61.000.000 60.000.000 46.046.153 0 0
(2611) 2611-11-0015 Podelitev prejemkov vojnim invalidom 01.01.2011 31.12.2023 163.758.118 84,4% 9.000.000 8.000.000 7.800.000 0 0
PVProračunski viri 9.000.000 8.000.000 7.800.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 9.000.000 8.000.000 7.800.000 0 0
(2611) 2611-11-0016 Podelitev prejemkov vojnim veteranom 01.01.2011 31.12.2023 147.328.470 81,7% 9.000.000 8.500.000 8.464.000 0 0
PVProračunski viri 9.000.000 8.500.000 8.464.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 9.000.000 8.500.000 8.464.000 0 0
(2611) 2611-11-0017 Podelitev prejemkov žrtvam vojnega nasilja 01.01.2011 31.12.2023 184.983.375 83,7% 10.500.000 9.800.000 8.976.000 0 0
PVProračunski viri 10.500.000 9.800.000 8.976.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 10.500.000 9.800.000 8.976.000 0 0
(2611) 2611-11-0018 Povračilo sredstev izpla čevalcu - ZPIZ-u 01.01.2011 31.12.2023 845.925 85,8% 40.000 30.000 40.000 0 0
PVProračunski viri 40.000 30.000 40.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 40.000 30.000 40.000 0 0
(2611) 2611-11-0019 Druge zakonske pravice upravi č.po vojni zakonodaji 01.01.2011 31.12.2023 298.349.116 69,2% 32.460.000 33.670.000 20.766.153 0 0
PVProračunski viri 32.460.000 33.670.000 20.766.153 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 32.460.000 33.670.000 20.766.153 0 0
200204 Drugi transferi za zagotavljanje socialne varnosti 1.000.000 1.000.000 800.000 800.000 800.000
Ukrepi     1.000.000 1.000.000 800.000 800.000 800.000
(3340) 3340-17-0015 Republiške priznavalnine 01.01.2018 31.12.2025 6.985.479 33,6% 1.000.000 1.000.000 800.000 800.000 800.000
PVProračunski viri 1.000.000 1.000.000 800.000 800.000 800.000
3340 Ministrstvo za kulturo 1.000.000 1.000.000 800.000 800.000 800.000
2003 Socialno varstvene storitve 120.850.572 127.476.452 90.676.990 0 0
200301 Centri za socialno delo 57.431.899 57.442.846 45.102.026 0 0
2611-11-S020 Poslovni prostori CSD 610.000 610.000 240.000 0 0
 EP (2611) 2611-20-0001 Gradnja, nakup, obnova, vzdrževanje CSD 21.08.2019 31.12.2023 1.460.000 0,0% 610.000 610.000 240.000 0 0
PVProračunski viri 610.000 610.000 240.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 610.000 610.000 240.000 0 0
Ukrepi     56.821.899 56.832.846 44.862.026 0 0
(2611) 2611-11-0023 Izvajanje soc.varstv.storitev in javnih pooblastil 01.01.2011 31.12.2023 576.849.757 73,0% 53.739.106 53.750.053 42.443.195 0 0
PVProračunski viri 53.739.106 53.750.053 42.443.195 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 53.739.106 53.750.053 42.443.195 0 0
(2611) 2611-11-0024 Izvajanje storitev kriznih centrov in IS 01.01.2011 31.12.2023 34.667.757 74,4% 3.015.793 3.015.793 2.346.031 0 0
PVProračunski viri 3.015.793 3.015.793 2.346.031 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.015.793 3.015.793 2.346.031 0 0
(2611) 2611-11-0025 Izvajanje JP in nalog v okviru nadomestne kazni 01.01.2011 31.12.2023 3.637.568 96,6% 35.000 35.000 48.000 0 0
PVProračunski viri 35.000 35.000 48.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 35.000 35.000 48.000 0 0
(2611) 2611-11-0026 Izvrševanje javnih pooblastil Skupnosti CSD 01.01.2011 31.12.2023 491.596 81,1% 32.000 32.000 24.800 0 0
PVProračunski viri 32.000 32.000 24.800 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 32.000 32.000 24.800 0 0
200302 Varstveno delovni centri 46.462.880 51.955.393 31.080.450 0 0
2611-13-S001 Poslovni prostori in oprema CSD, VDC, ZU in vozila 4.188.294 7.150.000 800.000 0 0
 EP (2611) 2611-13-0001 Novogr., adapt., rekonstr.,oprema za SV zavode 22.01.2013 31.12.2023 12.488.294 0,0% 4.188.294 7.150.000 800.000 0 0
PVProračunski viri 4.188.294 7.150.000 800.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 4.188.294 7.150.000 800.000 0 0
Stran 189 od 197 v EUR
2611-13-S008 Nadomeščanje OS 601.762 612.179 60.000 0 0
(2611) 2611-18-0001 Nadomeš čanje osnovnih sredstev CUDV 31.07.2017 05.01.2023 445.337 552.104 66,7% 44.140 44.140 60.000 0 0
PVProračunski viri 44.140 44.140 60.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 44.140 44.140 60.000 0 0
(2611) 2611-18-0002 Nadomeš čanje osnovnih sredstev CSD 03.08.2017 05.01.2022 939.603 1.008.904 63,0% 173.772 173.772 0 0 0
PVProračunski viri 173.772 173.772 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 173.772 173.772 0 0 0
(2611) 2611-18-0007 Nadomeš čanje osnovnih sredstev VDC 11.08.2017 05.01.2022 1.503.405 1.530.669 48,2% 383.850 394.267 0 0 0
PVProračunski viri 383.850 394.267 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 383.850 394.267 0 0 0
Ukrepi     41.672.824 44.193.214 30.220.450 0 0
(2611) 2611-11-0028 Izvajanje dejavnosti varstveno-delovnih centrov 01.01.2011 31.12.2023 408.149.208 70,3% 41.672.824 44.193.214 30.220.450 0 0
PVProračunski viri 41.672.824 44.193.214 30.220.450 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 41.672.824 44.193.214 30.220.450 0 0
200303 Zavodi za usposabljanje 16.830.793 17.968.213 14.334.514 0 0
2611-11-S023 Investici je in oprema ZU 2.843.580 3.981.000 3.320.000 0 0
 EP (2611) 2611-20-0002 Gradnja, nakup, obnova, vzdrževanje ZU 21.08.2019 31.12.2023 10.494.580 0,0% 2.843.580 3.981.000 3.320.000 0 0
PVProračunski viri 2.843.580 3.981.000 3.320.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.843.580 3.981.000 3.320.000 0 0
Ukrepi     13.987.213 13.987.213 11.014.514 0 0
(2611) 2611-11-0029 Institucionalno varstvo v zavodu za usposabljanje 01.01.2011 31.12.2023 163.026.385 74,7% 13.987.213 13.987.213 11.014.514 0 0
PVProračunski viri 13.987.213 13.987.213 11.014.514 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 13.987.213 13.987.213 11.014.514 0 0
200304 Varstvo pravic oseb s težavami v duševnem zdravju 125.000 110.000 160.000 0 0
Ukrepi     125.000 110.000 160.000 0 0
(2611) 2611-11-0021 Varstvo pravic oseb s težavami v duševnem zdravju 01.01.2011 31.12.2023 1.526.724 72,5% 125.000 110.000 160.000 0 0
PVProračunski viri 125.000 110.000 160.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 125.000 110.000 160.000 0 0
2004 Programi socialnega varstva in izena čevanje možnosti za invalide 104.389.273 113.754.000 40.223.703 0 0
200401 Programi socialnega varstva 19.327.023 21.780.500 15.343.377 0 0
2611-11-S019 Vzpostavitev prostorov za izva janje pro gramov SV 115.500 115.500 132.000 0 0
 EP (2611) 2611-13-0003 Novogr., nakupi objektov,adapt.,rekonstrukcije 22.01.2013 31.12.2023 898.000 0,0% 115.500 115.500 132.000 0 0
PVProračunski viri 115.500 115.500 132.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 115.500 115.500 132.000 0 0
Ukrepi     19.211.523 21.665.000 15.211.377 0 0
(2611) 2611-11-0031 Projekti socialnega vklju čevanja 01.01.2011 31.12.2023 184.105 77,6% 10.000 10.000 11.200 0 0
PVProračunski viri 10.000 10.000 11.200 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 10.000 10.000 11.200 0 0
(2611) 2611-11-0034 Evalviranje in verificiranje javnih programov SV 01.01.2011 31.12.2023 706.508 75,2% 60.000 60.000 48.000 0 0
PVProračunski viri 60.000 60.000 48.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 60.000 60.000 48.000 0 0
(2611) 2611-11-0036 Izvajanje in sofinanciranje programov SV 01.01.2011 31.12.2023 176.275.340 73,7% 15.291.523 17.745.000 12.159.377 0 0
PVProračunski viri 15.291.523 17.745.000 12.159.377 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 15.291.523 17.745.000 12.159.377 0 0
(2611) 2611-11-0039 Programi socialne vklju čenosti 01.01.2011 31.12.2023 40.237.362 71,6% 3.850.000 3.850.000 2.992.800 0 0
PVProračunski viri 3.850.000 3.850.000 2.992.800 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 3.850.000 3.850.000 2.992.800 0 0
200402 Izenačevanje možnosti za invalide 85.062.250 91.973.500 24.880.326 0 0
Ukrepi     85.062.250 91.973.500 24.880.326 0 0
(2611) 2611-11-0033 Enakopravno vklju čevanje gluhih oseb 01.01.2011 31.12.2023 7.906.922 80,3% 530.000 550.000 473.200 0 0
PVProračunski viri 530.000 550.000 473.200 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 530.000 550.000 473.200 0 0
(2611) 2611-11-0043 Zagotavljanje enakih možnosti invalidov 01.01.2011 31.12.2023 326.910.582 37,3% 84.532.250 91.423.500 24.407.126 0 0
PVProračunski viri 84.532.250 91.423.500 24.407.126 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 84.532.250 91.423.500 24.407.126 0 0
2005 Družinski prejemki in starševska nadomestila 697.352.235 702.509.835 481.955.966 0 0
200501 Družinski prejemki in starševska nadomestila 697.352.235 702.509.835 481.955.966 0 0
Ukrepi     697.352.235 702.509.835 481.955.966 0 0
(2611) 2611-11-0045 Delno pla čilo za izgubljeni dohodek 01.01.2011 31.12.2023 87.095.475 73,4% 7.951.227 7.951.227 6.739.111 0 0
PVProračunski viri 7.951.227 7.951.227 6.739.111 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 7.951.227 7.951.227 6.739.111 0 0
Stran 190 od 197 v EUR
(2611) 2611-11-0046 Dodatek za nego in varstvo otroka 01.01.2011 31.12.2023 139.179.741 69,3% 14.946.065 14.946.065 12.648.411 0 0
PVProračunski viri 14.946.065 14.946.065 12.648.411 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 14.946.065 14.946.065 12.648.411 0 0
(2611) 2611-11-0047 Pomoč ob rojstvu otroka 01.01.2011 31.12.2023 69.058.630 70,8% 7.127.031 7.127.031 5.412.126 0 0
PVProračunski viri 7.127.031 7.127.031 5.412.126 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 7.127.031 7.127.031 5.412.126 0 0
(2611) 2611-11-0048 Dodatek za veliko družino 01.01.2011 31.12.2023 148.754.570 76,0% 13.599.790 13.599.790 8.490.671 0 0
PVProračunski viri 13.599.790 13.599.790 8.490.671 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 13.599.790 13.599.790 8.490.671 0 0
(2611) 2611-11-0049 Otroški dodatek 01.01.2011 31.12.2023 3.110.617.242 76,8% 259.011.148 259.059.148 180.787.291 0 0
PVProračunski viri 259.011.148 259.059.148 180.787.291 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 259.011.148 259.059.148 180.787.291 0 0
(2611) 2611-11-0051 Izplačevanje nadomestila v času SD 01.01.2011 31.12.2023 4.290.368.386 75,3% 384.010.510 386.710.510 262.664.534 0 0
PVProračunski viri 384.010.510 386.710.510 262.664.534 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 384.010.510 386.710.510 262.664.534 0 0
(2611) 2611-11-0052 Starševski dodatek 01.01.2011 31.12.2023 113.930.869 74,5% 10.466.464 12.924.064 5.021.822 0 0
PVProračunski viri 10.466.464 12.924.064 5.021.822 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 10.466.464 12.924.064 5.021.822 0 0
(2611) 2611-11-0104 Izvozne dajatve 01.01.2011 31.12.2023 2.708.818 81,0% 240.000 192.000 192.000 0 0
PVProračunski viri 240.000 192.000 192.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 240.000 192.000 192.000 0 0
2006 Programi v pomo č družini 3.311.582 3.154.970 2.343.680 0 0
200601 Programi v pomo č družini 3.311.582 3.154.970 2.343.680 0 0
2611-20-S002 ACTION DAD - O čka v akci ji 160.982 39.370 0 0 0
(2611) 2611-20-0005 Očka v akciji 01.01.2020 31.12.2022 427.352 430.796 21,2% 160.982 39.370 0 0 0
PVProračunski viri 160.982 39.370 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 160.982 39.370 0 0 0
Ukrepi     3.150.600 3.115.600 2.343.680 0 0
(2611) 2611-11-0053 Nadomestila preživnin 01.01.2011 31.12.2023 24.046.955 72,6% 2.000.000 2.000.000 1.600.000 0 0
PVProračunski viri 2.000.000 2.000.000 1.600.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 2.000.000 2.000.000 1.600.000 0 0
(2611) 2611-11-0054 Promocije za ozaveš čanje 01.01.2011 31.12.2023 337.410 58,7% 72.600 37.600 23.680 0 0
PVProračunski viri 72.600 37.600 23.680 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 72.600 37.600 23.680 0 0
(2611) 2611-11-0056 Sofinanciranje programov nevladnih organizacij 01.01.2011 31.12.2023 7.320.964 62,0% 978.000 978.000 640.000 0 0
PVProračunski viri 978.000 978.000 640.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 978.000 978.000 640.000 0 0
(2611) 2611-11-0057 Zagotavljanje raziskovalnih projektov 01.01.2011 31.12.2023 1.216.648 76,6% 100.000 100.000 80.000 0 0
PVProračunski viri 100.000 100.000 80.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 100.000 100.000 80.000 0 0
2007 Rejništvo 6.001.741 6.001.741 4.799.130 0 0
200701 Rejništvo 6.001.741 6.001.741 4.799.130 0 0
Ukrepi     6.001.741 6.001.741 4.799.130 0 0
(2611) 2611-11-0061 Plačilo prispevkov poklicnim rejnikom 01.01.2011 31.12.2023 5.408.751 79,6% 373.608 373.608 354.629 0 0
PVProračunski viri 373.608 373.608 354.629 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 373.608 373.608 354.629 0 0
(2611) 2611-11-0062 Sredstva za oskrbo rejencev 01.01.2011 31.12.2023 74.547.404 78,3% 5.628.133 5.628.133 4.444.501 0 0
PVProračunski viri 5.628.133 5.628.133 4.444.501 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 5.628.133 5.628.133 4.444.501 0 0
2008 Dolgotrajna oskrba 56.182.585 42.357.303 17.302.075 0 0
200801 Dolgotrajna oskrba 50.682.585 36.857.303 12.418.075 0 0
1541-15-S026 Vlaganje v zdravstveno in socialno infrastrukturo 22.942.561 12.374.091 4.367.108 0 0
 EP (1541) 1541-15-0025 Vlaganje v zdravstveno in socialno infrastrukturo 16.12.2014 31.12.2023 38.008.346 0,0% 21.449.116 12.192.120 4.367.108 0 0
PVProračunski viri 21.449.116 12.192.120 4.367.108 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 21.449.114 12.192.118 4.367.106 0 0
(2611) 2611-20-9311 Skupnostni center Nova  Gorica - II. faza 19.12.2019 31.12.2021 1.342.990 1.342.990 12,9% 544.129 0 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 100.000 0 0 0 0
PPUO Občine 444.129 0 0 0 0
7583 MESTNA OB ČINA NOVA GORICA 444.129 0 0 0 0
Stran 191 od 197 v EUR
(2711) 2711-16-0001 ZIM Stara gora 20.07.2015 31.03.2022 6.220.823 6.507.497 74,7% 949.316 181.971 0 0 0
PVProračunski viri 949.316 181.971 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 949.316 181.971 0 0 0
1541-15-S029 Izboljšanje dostopa do socialnih storite v 10.139.624 6.882.812 1.973.567 0 0
 EP (1541) 1541-15-0028 Izboljšanje dostopa do socialnih storitev 16.12.2014 31.12.2023 2.433.904 0,0% 739.187 724.087 535.888 0 0
PVProračunski viri 739.187 724.087 535.888 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 2 2 1 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 739.185 724.085 535.887 0 0
(2611) 2611-18-9212 Vzpostavitev PE za izvedbo deinstitucionalizacije 13.07.2018 31.12.2023 1.016.065 1.020.268 23,2% 246.871 252.229 214.334 0 0
PVProračunski viri 246.871 252.229 214.334 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 246.871 252.229 214.334 0 0
(2611) 2611-20-9214 Doma na Krasu 10.12.2019 31.12.2023 2.243.627 2.243.627 9,6% 636.717 644.452 547.458 0 0
PVProračunski viri 636.717 644.452 547.458 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 636.717 644.452 547.458 0 0
(2611) 2611-20-9215 S teboj lahko... 03.01.2020 31.07.2022 1.298.335 1.298.335 4,6% 625.824 492.511 0 0 0
PVProračunski viri 625.824 492.511 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 625.824 492.511 0 0 0
(2611) 2611-20-9216 Veščine za samostojno življenje 13.02.2020 31.07.2022 1.133.080 1.133.080 0,5% 491.142 342.144 0 0 0
PVProračunski viri 491.142 342.144 0 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 491.142 342.144 0 0 0
(2611) 2611-20-9217 Deinstitucionalizacija CUDV Črna na Koroškem 18.06.2020 31.12.2023 2.395.922 2.395.922 0,0% 721.492 714.746 535.887 0 0
PVProračunski viri 721.492 714.746 535.887 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 721.492 714.746 535.887 0 0
(2711) 2711-17-1057 Model dolgotrajne oskrbe v skupnosti 14.07.2017 28.02.2023 4.403.000 4.403.000 29,4% 1.686.376 1.011.729 140.000 0 0
PVProračunski viri 1.686.376 1.011.729 140.000 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.686.376 1.011.729 140.000 0 0
(2711) 2711-19-0012 Usmerjena integrirana oskrba DOMA 30.07.2019 31.12.2022 2.634.679 2.634.679 20,5% 997.500 511.342 0 0 0
PVProračunski viri 997.500 511.342 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 997.500 511.342 0 0 0
(2711) 2711-19-0013 Skupaj za starejše v Mestni ob čini Koper 30.07.2019 31.12.2022 2.633.076 2.633.076 24,8% 942.922 479.494 0 0 0
PVProračunski viri 942.922 479.494 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 942.922 479.494 0 0 0
(2711) 2711-19-0014 Implementacija modela integrirane oskrbe starejših 25.07.2019 31.12.2022 2.672.280 2.672.280 33,2% 792.001 362.025 0 0 0
PVProračunski viri 792.001 362.025 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 792.001 362.025 0 0 0
(2711) 2711-20-0005 Sodobna oskrba starejših - SOS 18.12.2019 31.12.2022 2.633.290 2.633.290 10,5% 1.067.536 667.474 0 0 0
PVProračunski viri 1.067.536 667.474 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.067.536 667.474 0 0 0
(2711) 2711-20-0006 Pilotni projekt dom - doma 18.12.2019 31.12.2022 2.634.780 2.634.780 4,0% 1.192.057 680.580 0 0 0
PVProračunski viri 1.192.057 680.580 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 1.192.057 680.580 0 0 0
2611-11-S018 Izvajanje enovite ga sistema dol gotrajne oskrbe 17.536.400 17.536.400 6.025.400 0 0
 EP (2611) 2611-13-0002 Novogr.,adapt.,rekons.,opr.domov za star.,SV zav. 22.01.2013 31.12.2023 43.876.010 0,0% 17.517.500 17.517.500 6.020.000 0 0
PVProračunski viri 17.517.500 17.517.500 6.020.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 17.517.500 17.517.500 6.020.000 0 0
(2611) 2611-14-0901 Investicijsko vzdrževanje social. varstv. zavodov 16.01.2014 31.12.2023 161.820 180.000 73,3% 18.900 18.900 5.400 0 0
PVProračunski viri 18.900 18.900 5.400 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 18.900 18.900 5.400 0 0
Ukrepi     64.000 64.000 52.000 0 0
(2611) 2611-11-0063 Izvajanje enovitega sistema dolgotrajne oskrbe 01.01.2011 31.12.2023 1.081.008 82,9% 64.000 64.000 52.000 0 0
PVProračunski viri 64.000 64.000 52.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 64.000 64.000 52.000 0 0
200802 Spodbujanje izvajanja storitve pomo č na domu 4.000.000 4.000.000 3.384.000 0 0
Ukrepi     4.000.000 4.000.000 3.384.000 0 0
(2611) 2611-11-0066 Spodbujanje izvajanja storitve pomo č na domu 01.01.2011 31.12.2023 42.774.654 72,8% 4.000.000 4.000.000 3.384.000 0 0
PVProračunski viri 4.000.000 4.000.000 3.384.000 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 4.000.000 4.000.000 3.384.000 0 0
200803 Urejanje demografskih vpr ašanj 1.500.000 1.500.000 1.500.000 0 0
1543-20-S002 Projekti demo grafske politike 400.000 400.000 400.000 0 0
 EP (1543) 1543-20-0002 Projekti demografske politike 01.09.2020 31.12.2023 1.400.000 0,0% 400.000 400.000 400.000 0 0
1543 Urad Vlade Republike Slovenije za demografijo 400.000 400.000 400.000 0 0
Stran 192 od 197 v EUR
Ukrepi     1.100.000 1.100.000 1.100.000 0 0
(1543) 1543-20-0001 Delovanje Urada Vlade RS za demografijo 01.01.2020 31.12.2023 3.550.000 0,0% 1.100.000 1.100.000 1.100.000 0 0
PVProračunski viri 1.100.000 1.100.000 1.100.000 0 0
1543 Urad Vlade Republike Slovenije za demografijo 1.100.000 1.100.000 1.100.000 0 0
2009 Varstvo obolelih in bolniška nadomestila 1.100.000 1.200.000 319.370 0 0
200901 Plačilo odškodnin obolelim za azbestozo 1.100.000 1.200.000 319.370 0 0
Ukrepi     1.100.000 1.200.000 319.370 0 0
(2611) 2611-11-0069 Plačilo odškodnin po ZOPDA 01.01.2011 31.12.2023 10.440.060 73,5% 1.100.000 1.200.000 319.370 0 0
PVProračunski viri 1.100.000 1.200.000 319.370 0 0
2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti 1.100.000 1.200.000 319.370 0 0
21POKOJNINSKO VARSTVO 1.337.236.866 1.291.932.122 0 0 0
2101 Pokojnine 1.337.236.866 1.291.932.122 0 0 0
210101 Izplačevanje pravic 1.337.226.866 1.291.922.122 0 0 0
Ukrepi     1.337.226.866 1.291.922.122 0 0 0
(1611) 1611-11-0006 Izplačevanje pravic 01.01.2011 31.12.2022 15.451.731.268 82,0% 1.337.226.866 1.291.922.122 0 0 0
PVProračunski viri 1.337.226.866 1.291.922.122 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 1.337.226.866 1.291.922.122 0 0 0
210102 Blažitev demografskih vplivov 10.000 10.000 0 0 0
(1611) 1611-16-0006 Financiranje Demografskega sklada 26.04.2014 31.12.2022 159.446.261 100,0% 10.000 10.000 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 10.000 10.000 0 0 0
DENARNIMI SREDSTVI4.522.790.557 2.970.147.182 4.084.243.648 0 0
2201 Servisiranje doma čega dolga 4.411.761.764 2.651.321.353 3.883.916.523 0 0
220101 Servisiranje glavnic iz naslova doma čega dolga 3.712.818.935 2.030.888.920 3.263.302.409 0 0
Ukrepi     3.712.818.935 2.030.888.920 3.263.302.409 0 0
(1611) 1611-11-0019 Servisiranje glavnic iz naslova doma čega dolga 01.01.2011 31.12.2023 27.671.963.331 67,3% 3.712.818.935 2.030.888.920 3.263.302.409 0 0
PVProračunski viri 3.712.818.935 2.030.888.920 3.263.302.409 0 0
1611 Ministrstvo za finance 3.712.818.935 2.030.888.920 3.263.302.409 0 0
220102 Servisiranje obresti iz naslova doma čega dolga 698.942.829 620.432.433 620.614.114 0 0
Ukrepi     698.942.829 620.432.433 620.614.114 0 0
(1611) 1611-11-0018 Servisiranje obresti iz naslova doma čega dolga 01.01.2011 31.12.2023 8.235.860.286 76,0% 698.942.829 620.432.433 620.614.114 0 0
PVProračunski viri 698.942.829 620.432.433 620.614.114 0 0
1611 Ministrstvo za finance 698.942.829 620.432.433 620.614.114 0 0
2202 Servisiranje tujega dolga 82.328.793 290.125.829 171.627.124 0 0
220201 Servisiranje glavnic iz naslova tujega dolga 18.917.667 227.126.899 122.896.947 0 0
Ukrepi     18.917.667 227.126.899 122.896.947 0 0
(1611) 1611-11-0021 Servisiranje glavnic iz naslova tujega dolga 01.01.2011 31.12.2023 10.763.176.147 96,5% 18.917.667 227.126.899 122.896.947 0 0
PVProračunski viri 18.917.667 227.126.899 122.896.947 0 0
1611 Ministrstvo za finance 18.917.667 227.126.899 122.896.947 0 0
220202 Servisiranje obresti iz naslova tujega dolga 63.411.126 62.998.930 48.730.177 0 0
Ukrepi     63.411.126 62.998.930 48.730.177 0 0
(1611) 1611-11-0020 Servisiranje obresti iz naslova tujega dolga 01.01.2011 31.12.2023 2.423.661.481 92,6% 63.411.126 62.998.930 48.730.177 0 0
PVProračunski viri 63.411.126 62.998.930 48.730.177 0 0
1611 Ministrstvo za finance 63.411.126 62.998.930 48.730.177 0 0
2203 Stroški financiranja in upravljanja z dolgom 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0 0
220301 Stroški financiranja in upravljanja z dolgom 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0 0
Ukrepi     9.100.000 9.100.000 9.100.000 0 0
(1611) 1611-11-0022 Stroški financiranja in upravljanja z dolgom 01.01.2011 31.12.2023 4.442.799.773 99,3% 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0 0
PVProračunski viri 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0 0
1611 Ministrstvo za finance 9.100.000 9.100.000 9.100.000 0 0
Stran 193 od 197 v EUR
2204 Upravljanje z denarnimi sredstvi 19.600.000 19.600.000 19.600.000 0 0
220401 Upravljanje z denarnimi sredstvi 19.600.000 19.600.000 19.600.000 0 0
Ukrepi     19.600.000 19.600.000 19.600.000 0 0
(1611) 1611-15-0001 Izvajanje upravljanja z denarnimi sredstvi 01.01.2015 31.12.2023 125.643.254 50,8% 19.600.000 19.600.000 19.600.000 0 0
PVProračunski viri 19.600.000 19.600.000 19.600.000 0 0
1611 Ministrstvo za finance 19.600.000 19.600.000 19.600.000 0 0
23INTERVENCIJSKI PROGRAMI IN OBVEZNOSTI 813.236.437 325.494.455 301.017.009 90.000.000 59.500.000
2301 Splošna prora čunska rezervacija 70.280.973 100.893.259 36.868.045 36.500.000 11.500.000
230101 Tekoča proračunska rezerva 69.806.061 100.425.568 36.500.000 36.500.000 11.500.000
1611-18-S001 Rezervaci ja za financiran je pro gramov EU politik 10.006.061 10.625.568 11.500.000 11.500.000 11.500.000
 EP (1611) 1611-18-0010 Rezervacija za financiranje programov EU politik 01.01.2018 31.12.2025 60.831.629 0,0% 10.006.061 10.625.568 11.500.000 11.500.000 11.500.000
PVProračunski viri 10.006.061 10.625.568 11.500.000 11.500.000 11.500.000
1611 Ministrstvo za finance 10.006.061 10.625.568 11.500.000 11.500.000 11.500.000
Ukrepi     59.800.000 89.800.000 25.000.000 25.000.000 0
(1611) 1611-11-0032 Tekoča proračunska rezerva 01.01.2011 31.12.2024 268.960.492 0,0% 59.800.000 89.800.000 25.000.000 25.000.000 0
PVProračunski viri 59.800.000 89.800.000 25.000.000 25.000.000 0
1611 Ministrstvo za finance 59.800.000 89.800.000 25.000.000 25.000.000 0
230102 Sredstva za množi čne migracije 474.912 467.691 368.045 0 0
Ukrepi     474.912 467.691 368.045 0 0
(1811) 1811-16-0001 Instrument za begunce v Tur čiji 11.03.2016 31.12.2023 7.955.180 83,5% 474.912 467.691 368.045 0 0
PVProračunski viri 474.912 467.691 368.045 0 0
1811 Ministrstvo za zunanje zadeve 474.912 467.691 368.045 0 0
nesreč40.035.379 47.162.895 56.085.000 53.500.000 48.000.000
230201 Rezerva Republike Slovenije 10.000.000 10.000.000 5.000.000 5.000.000 0
Ukrepi     10.000.000 10.000.000 5.000.000 5.000.000 0
(1611) 1611-11-0033 Rezerva Republike Slovenije 01.01.2011 31.12.2024 248.704.663 86,6% 10.000.000 10.000.000 5.000.000 5.000.000 0
PVProračunski viri 10.000.000 10.000.000 5.000.000 5.000.000 0
1611 Ministrstvo za finance 10.000.000 10.000.000 5.000.000 5.000.000 0
230202 Odprava posledic naravnih nesre č 30.035.379 37.162.895 51.085.000 48.500.000 48.000.000
2311-11-S031 Naravne nesre če v kmeti jstvu-pritožbe 20.000 10.000 10.000 0 0
(2330) 2330-14-0003 Odprava posledic škode v kmetijstvu - pritožbe 21.08.2013 31.12.2023 313.440 354.508 81,4% 20.000 10.000 10.000 0 0
PVProračunski viri 20.000 10.000 10.000 0 0
2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano 20.000 10.000 10.000 0 0
2330-13-S002 Odprava posledic plazov ve čjega obse ga 3.198.932 8.998.932 4.500.000 3.500.000 3.000.000
(2550) 2523-03-0002 Plazovi ve čjega obsega 02.10.2002 31.12.2025 61.192.220 62.236.583 57,0% 3.198.932 8.998.932 4.500.000 3.500.000 3.000.000
PVProračunski viri 198.932 998.932 4.500.000 3.500.000 3.000.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 198.932 998.932 4.500.000 3.500.000 3.000.000
SKL Proračunski skladi 3.000.000 8.000.000 0 0 0
2330-13-S003 Odprava posledic potresa 2.315.913 1.515.913 0 0 0
(2550) 2511-07-1901 Potres 2004 24.05.2007 31.12.2022 68.944.011 57.745.329 93,7% 2.315.913 1.515.913 0 0 0
PVProračunski viri 2.315.913 1.515.913 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.315.913 1.515.913 0 0 0
2511-11-S013 Odprava posledic plazov male ga in sredn jega obse ga 4.300.000 4.262.258 6.465.000 0 0
(2550) 2523-06-0001 Plazovi srednjega in malega obsega 01.11.2005 31.12.2023 26.813.821 32.891.649 40,0% 4.300.000 4.262.258 6.465.000 0 0
PVProračunski viri 300.000 262.258 6.465.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 300.000 262.258 6.465.000 0 0
SKL Proračunski skladi 4.000.000 4.000.000 0 0 0
2511-11-S014 Odprava posledic naravnih nesre č 20.179.711 22.354.969 39.910.000 45.000.000 45.000.000
 EP (2550) 2550-20-0001 Programi odprave posledic naravnih nesre č 03.01.2020 31.12.2025 52.131.972 0,0% 12.400.857 21.276.115 4.960.000 5.000.000 5.000.000
PVProračunski viri 6.000.857 11.276.115 4.960.000 5.000.000 5.000.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 6.000.857 11.276.115 4.960.000 5.000.000 5.000.000
SKL Proračunski skladi 6.400.000 10.000.000 0 0 0
(2550) 2330-13-0020 Odprava posledic poplav - november 2012 07.03.2013 31.12.2025 125.887.719 146.420.292 19,0% 0 0 22.000.000 40.000.000 40.000.000
PVProračunski viri 0 0 22.000.000 40.000.000 40.000.000
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 0 0 22.000.000 40.000.000 40.000.000
(2550) 2511-11-0097 Poplave med 16.-20. septembrom 2010 18.11.2010 31.12.2021 31.707.990 30.582.709 96,9% 780.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 780.000 0 0 0 0
(2550) 2550-15-0011 Poplave med 12. in 16.9.2014 21.05.2015 31.12.2021 12.287.775 15.240.000 99,7% 20.000 0 0 0 0
Stran 194 od 197 v EUR
(2550) 2550-17-0035 Neurje s poplavami med 25. in 27. junijem 2016 21.06.2017 31.12.2021 8.588.490 8.400.000 99,5% 20.000 0 0 0 0
(2550) 2550-17-0037 Neurje s poplavami 29. avgusta 2016 21.06.2017 31.12.2021 14.460.893 14.500.000 99,6% 20.000 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0017 Poplave med 27. in 28. aprilom 2017 08.03.2018 31.12.2021 20.587.066 23.000.000 99,1% 20.000 0 0 0 0
(2550) 2550-18-0041 Poplave in mo čan veter med 11. in 13. dec. 2017 19.11.2018 31.12.2023 28.287.397 35.000.000 44,3% 1.942.007 1.002.007 11.000.000 0 0
PVProračunski viri 2.007 2.007 11.000.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 2.007 2.007 11.000.000 0 0
SKL Proračunski skladi 1.940.000 1.000.000 0 0 0
(2550) 2550-19-0041 Neurja s poplavami v letu 2018 10.07.2019 31.12.2023 26.280.513 31.500.000 61,7% 1.076.847 76.847 1.950.000 0 0
PVProračunski viri 76.847 76.847 1.950.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 76.847 76.847 1.950.000 0 0
SKL Proračunski skladi 1.000.000 0 0 0 0
(2550) 2550-19-0050 Poplave 2. in 3. februarja 2019 05.11.2019 31.12.2021 9.265.025 11.580.000 43,0% 3.900.000 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 100.000 0 0 0 0
SKL Proračunski skladi 3.800.000 0 0 0 0
Ukrepi     20.823 20.823 200.000 0 0
(2550) 2511-11-0055 Delo komisij za odpravo posledic naravnih nesre č 01.01.2011 31.12.2023 1.270.913 81,0% 20.823 20.823 200.000 0 0
PVProračunski viri 20.823 20.823 200.000 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 20.823 20.823 200.000 0 0
2303 Oblikovanje in vzdrževanje blagovnih rezerv 48.748.993 9.648.993 0 0 0
230301 Preskrba trga in državne blagovne rezerve 48.748.993 9.648.993 0 0 0
Ukrepi     48.748.993 9.648.993 0 0 0
(2130) 2111-11-0056 Oblikov. in izvaj. politike preskrb. trga in DBR 01.01.2009 31.12.2022 23.788.760 76,9% 2.510.000 2.510.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.510.000 2.510.000 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 2.510.000 2.510.000 0 0 0
(2130) 2130-17-0007 Oblikovanje, vzdrževanje in dopolnjevanje ZBR 01.01.2017 31.12.2022 33.305.973 56,2% 7.138.993 7.138.993 0 0 0
PVProračunski viri 7.138.993 7.138.993 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 7.138.993 7.138.993 0 0 0
(2130) 2130-20-7000 Množični pojav nalezljivih bolezni COVID-19 27.02.2020 31.12.2021 178.520.048 48,2% 39.100.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 39.100.000 0 0 0 0
2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo 39.100.000 0 0 0 0
2304 Sredstva za financiranje epidemij 654.171.092 167.789.308 208.063.964 0 0
230401 Sredstva za financiranje epidemije COVID-19 654.171.092 167.789.308 208.063.964 0 0
1541-21-S001 Odprava posledic krize COVID-19 115.591.092 138.709.308 208.063.964 0 0
 EP (1541) 1541-21-0001 Odprava posledic krize COVID-19 01.01.2021 31.12.2023 462.364.364 0,0% 115.591.092 138.709.308 208.063.964 0 0
PVProračunski viri 115.591.092 138.709.308 208.063.964 0 0
1541 Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko 115.591.092 138.709.308 208.063.964 0 0
Ukrepi     538.580.000 29.080.000 0 0 0
(1611) 1611-21-0002 Rezerva za obvladovanje posledic COVID-19 01.01.2021 31.12.2021 500.000.000 0,0% 500.000.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 500.000.000 0 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 500.000.000 0 0 0 0
(1620) 1620-20-0004 Izplačila bonov 35. člen ZIUOOPE-COVID-19 15.07.2020 31.01.2021 103.000.000 123,8% 17.000.000 0 0 0 0
PVProračunski viri 17.000.000 0 0 0 0
1620 Finančna uprava Republike Slovenije 17.000.000 0 0 0 0
(1912) 1912-20-0005 Zaščita, reševanje in pomo č URSZR - COVID-19 13.03.2020 30.09.2022 1.474.100 26,4% 500.000 500.000 0 0 0
1912 Uprava RS za zaš čito in reševanje 500.000 500.000 0 0 0
(2550) 2550-20-0028 Odpadna embalaža 100.a člen ZIUZEOP - COVID - 19 01.06.2020 31.03.2021 10.800.000 38,0% 3.000.000 0 0 0 0
2550 Ministrstvo za okolje in prostor 3.000.000 0 0 0 0
(2711) 2711-20-0007 Diagnostika in zaš čita pred virusom - COVID-19 13.03.2020 31.12.2022 2.964.577 94,6% 80.000 80.000 0 0 0
(2711) 2711-20-1009 Nakup zdravil za COVID-19 01.08.2020 31.12.2022 42.500.000 6,1% 16.000.000 26.500.000 0 0 0
PVProračunski viri 16.000.000 26.500.000 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 16.000.000 26.500.000 0 0 0
(2711) 2711-20-1010 Nastanitve in prevozi 08.07.2020 31.12.2022 4.000.000 0,0% 2.000.000 2.000.000 0 0 0
PVProračunski viri 2.000.000 2.000.000 0 0 0
2711 Ministrstvo za zdravje 2.000.000 2.000.000 0 0 0
Stran 195 od 197 v EUR
24PLAČILA V EVROPSKO UNIJO 636.543.349 640.490.375 71.500.000 0 0
2401 Finančna stabilnost in pla čila sredstev v prora čun Evropske unije 636.543.349 640.490.375 71.500.000 0 0
240101 Plačilo prispevka v proračun EU 565.043.349 568.990.375 0 0 0
Ukrepi     565.043.349 568.990.375 0 0 0
(1611) 1611-11-0030 Plačilo prispevka v prora čun EU 01.01.2011 31.12.2022 5.466.266.940 78,3% 565.043.349 568.990.375 0 0 0
PVProračunski viri 565.043.349 568.990.375 0 0 0
1611 Ministrstvo za finance 565.043.349 568.990.375 0 0 0
Evropske Unije71.500.000 71.500.000 71.500.000 0 0
Ukrepi     71.500.000 71.500.000 71.500.000 0 0
(1611) 1611-16-0005 Premostitveno posojilo skladu za r eševanje 01.01.2016 31.12.2023 286.000.000 0,0% 71.500.000 71.500.000 71.500.000 0 0
PVProračunski viri 71.500.000 71.500.000 71.500.000 0 0
1611 Ministrstvo za finance 71.500.000 71.500.000 71.500.000 0 0
v EUR
Ukrepi-Projekti / Viri financiranja Plan 2021 Plan 2022 Plan 2023 Plan 2024 Plan po 2024
Projekti 4.532.703.504 4.179.474.496 3.384.397.818 1.946.693.425 6.390.127.756
PVProračunski viri 3.399.878.146 3.292.834.366 2.600.396.224 1.285.339.666 4.790.480.593
OVOstali viri 1.132.825.357 886.640.130 784.001.594 661.353.760 1.599.647.163
SKL Proračunski skladi 212.345.844 101.337.185 53.682.030 67.216.322 25.512.298
PPUD Posredni prora čunski uporabniki 10.989.532 7.930.950 6.734.833 1.147.392 72.747.639
PPUO Občine 123.364.678 90.790.543 34.264.496 40.074.127 239.673.759
SOV Drugi sovlagatelji 786.125.303 686.581.451 689.320.236 552.915.919 1.261.713.468
Ukrepi 14.412.145.713 12.008.859.958 7.096.981.412 1.240.977.118 976.393.272
PVProračunski viri 14.321.614.467 11.947.577.157 7.069.848.009 1.224.914.060 932.313.612
OVOstali viri 90.531.246 61.282.801 27.133.404 16.063.057 44.079.660
SKL Proračunski skladi 69.155.334 39.907.859 5.759.218 0 0
PPUO Občine 65.535 64.563 63.808 63.057 79.660
SOV Drugi sovlagatelji 21.310.378 21.310.378 21.310.378 16.000.000 16.000.000
v EUR
Proračunski viri / Bilance Plan 2021 Plan 2022 Plan 2023 Plan 2024 Plan po 2024
 SKUPAJ 17.721.492.613 15.240.411.523 9.670.244.232 2.510.253.726 5.722.794.204
ABilanca odhodkov 13.468.787.574 12.598.191.714 6.142.177.876 2.491.160.726 5.680.999.204
BRačun finančnih terjatev in naložb 520.968.437 384.203.990 141.867.000 19.093.000 41.795.000
CRačun financiranja 3.731.736.602 2.258.015.819 3.386.199.356 0 0
Stran 196 od 197 EP je eviden čni projekt
Stran 197 od 197

PROGRAM OBELEŽITVE 30. OBLETNICE 
RAZGLASITVE IN OBRAMBE 
SAMOSTOJNE IN NEODVISNE 
DRŽAVE REPUBLIKE SLOVENIJE  Republika Slovenija letos praznuje 30. obletnico vrste pomembnih 
dogodkov in procesov, ki so tlakovali pot v razglasitev in zaščito ukrepov 
samostojne in neodvisne države. Slovenska skupščina je sprejela osamosvojitveno 
zakonodajo na temelju plebiscitarne odločitve iz decembra 1990, razglasitev 
samostojnosti in neodvisnosti pa 25. junija 1991. Takrat se je jugoslovanska vlada 
odločila, da bo preprečila zgodovinsko odločitev slovenskega naroda. S svojimi 
političnimi in policijsko - vojaškimi aktivnostmi, ki so se začele že mesece pred 
razglasitvijo neodvisnosti, ter z močnimi propagandnimi dejavnostmi je 
jugoslovanska vlada dala vedeti, da ni pripravljena na demokratičen 
dialog in miren razplet. Toda učinkovitost slovenske vlade, visoka motivacija in 
odlična organizacija slovenske vojske in policije ter enotnost slovenskega
javnega mnenja so že po nekaj dneh vojne pripeljali do spoznanja, doma in
v tujini, da Slovenije z nobeno silo ne bo mogoče pokoriti. Do tedaj do 
slovenskih osamosvojitvenih namer skeptična mednarodna skupnost je počasi 
spreminjala svoje mnenje. Minilo je nekaj mesecev in Slovenija je dobila
mednarodno priznanje. Pred 30 leti se je spisala zgodba o uspehu 
slovenskega naroda v srednji Evropi.
To ni bila podarjena zgodba, uvožena iz tujine, ampak si 
je narod pravico do samostojnega bivanja in spoštovanje 
moral priboriti s svojim zgledom in dejanji tudi v mednarodnih odnosih.
Tako se je v letu 1991 zgostilo ogromno dogodkov in procesov, ki so 
vzpostavili slovensko samostojno in neodvisno državo. Pomembni so bili tudi 
akterji, ki so sprejemali pogumne in dolgoročne odločitve v dobrobit Slovenije.
Zato Vlada Republike Slovenije meni, da je tridesetletnica nastanka 
slovenske države s ključnimi dogodki pred razglasitvijo samostojnosti, vključno 
z njeno obrambo, nadvse primerna priložnost za njihovo ustrezno obeležitev.
Program, ki je sestavljen iz več delov, vsebuje dogodke, ki so jih 
poslali člani Častnega odbora za počastitev 30. obletnice razglasitve in obrambe 
Republike Slovenije, člani Koordinacijskega odbora za državne proslave in prireditve, 
ministrstva, drugi organi Vlade Republike Slovenije, drugi državni organi, 
organizacije, združenja, društva in lokalne skupnosti.
V publikaciji so za zdaj vključeni dogodki, ki so nam jih organizatorji poslali 
do 15. marca 2021. Glede na okoliščine, predvsem pa zaradi epidemioloških
razmer, se bo program v nadaljevanju dopolnjeval.
Program obeležitev, vključno z možnimi spremembami in dopolnitvami, 
bo javnosti na voljo tudi na spletišču Vlade Republike Slovenije (www.gov.si/slovenija30).Program obeležitve 30. obletnice razglasitve 
in obrambe samostojne in neodvisne 
države Republike Slovenije  DRŽAVNI ORGANI
LOKALNE SKUPNOSTI
SLOVENCI V ZAMEJSTVUORGANIZACIJE, 
ZDRUŽENJA, DRUŠTVA
PROJEKTIProgram obeležitve 30. obletnice razglasitve 
države Republike Slovenije 
DRŽAVNE PROSLAVE IN 
PRIREDITVE4
6
20
38
48
56 30 LET SLOVENIJE
KOLEDAR DRŽAVNIH PROSLAV                 IN PRIREDITEV
27. april - Dan upora proti okupatorju 
lokacija: Mala gora 
organizator proslave: Koordinacijski odbor za državne proslave in prireditve
25. junij - Dan državnosti 
lokacija: Trg republike 
organizator: Koordinacijski odbor za državne proslave in prireditve
     
23. september - Dan slovenskega športa  
organizator: Koordinacijski odbor za državne proslave in prireditve, olimpijski komite 
Slovenije v sodelovanju z Ministrstvom za izobraževanje, znanost in šport   
   
25. oktober - Dan suverenosti 
lokacija: Koper 
organizator: Ministrstvo za obrambo in Koordinacijski odbor za državne 
proslave in prireditve
   
29. oktober - Dan reformacije 
lokacija: Krško 
   
23. december - Dan samostojnosti in enotnosti 
lokacija: Cankarjev dom 
   19. april - 30-letnica sprejetja Zakona o vojaški dolžnosti 
lokacija: Ljubljana, DZ 
organizator proslave: Ministrstvo za obrambo in Koordinacijski odbor za državne proslave 
in prireditve
22. maj - 30. obletnica Pekrskih dogodkov in smrti 
Josefa Šimčika 
lokacija: Maribor 
organizator proslave: Ministrstvo za obrambo, Mestna občina Maribor in Koordinacijski 
odbor za državne proslave in prireditve
   
2. junij - 30. obletnica prve zaprisege slovenskih vojakov 
lokacija: Ig pri Ljubljani in/ali Pekre 
in prireditve 
4 KOLEDAR DRŽAVNIH PROSLAV                 IN PRIREDITEV
21. junij - 30. obletnica zaključka operacije BOR 
lokacija: Tacen 
organizator proslave: Društvo MORiS in Koordinacijski odbor za državne proslave in 
prireditve
   
26. junij - Obeležitev začetka napada s strani agresorske armade na RS 
lokacija: Vrhpolje 
organizator proslave: Združenje za vrednote Slovenske osamosvojitve in Koordinacijski 
27. junij - Odkritje spominske plošče - ustanovno zasedanje Svetovnega slovenskega 
kongresa 
lokacija: Ljubljana, Cankarjev dom 
organizator: Ministrstvo za kulturo, Svetovni slovenski kongres in Koordinacijski odbor za 
državne proslave in prireditve
   
3. julij - 30. obletnica bojev na mejnem prehodu Ljubelj s pohodom 
lokacija: Ljubelj 
3. julij - Proslava ob obletnici spopada v Gornji Radgoni 
lokacija: Gornja Radgona  
organizator proslave: Občina Gornja Radgona, Zveza veteranov vojne za Slovenijo in 
Koordinacijski odbor za državne proslave in prireditve
   
7. julij - Dan zmage v vojni za Slovenijo 
lokacija: Ljubljana  
organizator proslave: Združenje za vrednote Slovenske osamosvojitve, Rimskokatoliška 
cerkev in Koordinacijski odbor za državne proslave in prireditve
23. avgust - Obeležitev ob Evropskem dnevu spomina na žrtve vseh 
totalitarnih  in avtoritarnih režimov 
lokacija: Ljubljana 
organizator proslave: Državni svet, Ministrstvo za zunanje zadeve, Rimskokatoliška cerkev, 
Vojaški vikariat, Študijski center za narodno spravo in Koordinacijski odbor za državne pro -
slave in prireditve 
5 30 LET SLOVENIJE
DRŽAVNI ORGANI
23. marec 2021 - Ljubljana / organizator: Ministrstvo za obrambo 
Obeležitev vaje Premik 91
19. april 2021 - Ljubljana, Državni svet / organizator: Ministrstvo za obrambo, 
Koordinacijski odbor za državne proslave in prireditve Obeležitev 30. obletnice 
sprejetja Zakona o vojaški dolžnosti
28. april 2021 - Brdo pri Kranju (Račji otok) / organizator: Ministrstvo za obrambo
Odkritje spominskega obeležja: obeležitev 30. obletnice sestanka predsednikov strank 
Demosa in nekaterih članov vlade (nastanek ožje projektne skupine za dejansko 
osamosvojitev, nastanek ožjih projektnih skupin)
15. maj 2021 - Ig pri Ljubljani / organizator: Ministrstvo za obrambo  
Praznovanje dneva Slovenske vojske. Pred 30. leti je namreč začela s služenjem domovini
prva generacija vojaških obveznikov
15. maj 2021 - Poljče / organizator: Ministrstvo za obrambo 
Odkritje spominske plošče: 30. obletnica sestanka članov razširjenega predsedstva 
republike, dela kolegijev sekretariatov za obrambo in notranje zadeve, poveljnikov 
pokrajinskih štabov in posebne brigade TO ter vodstva posebnih enot policije
22. maj 2021 - Maribor / organizator: Ministrstvo za obrambo v sodelovanju z Mestno 
občino Maribor in Koordinacijski odbor za državne proslave in prireditve 
Državna proslava: obeležitev 30. obletnice t. i. pekrskih dogodkov
junij 2021 - Ljubljana, Gregorčičeva cesta 27, Prešernova cesta 8 in Cankarjev dom  / 
organizator: Ministrstvo za obrambo Odkritje treh spominskih plošč: obeležitev 
delovanja Operativne koordinacijske skupine za usklajevanje obrambnih priprav in 
zavarovanje slovenske osamosvojitve. V vojni za Slovenijo leta 1991 je vodila obrambo 
države pred agresijo JLA
junij 2021 - Vila Podrožnik / organizator: Ministrstvo za obrambo
Odkritje spominskega obeležja: 30. obletnica sprejetja oblikovanja smernic o ukrepih za 
pripravljenost
2. junij 2021 - Ig pri Ljubljani in Pekre / organizator: Ministrstvo za obrambo 
(Koordinacijski odbor za državne proslave in prireditve in Združenje za vrednote 
slovenske osamosvojitve) 30. obletnica prve zaprisege slovenskih vojakov
3. junij 2021 - Ljubljana, GH Union / organizator: Združenje vojnih invalidov in svojcev 
padlih 1991 (Ministrstvo za obrambo, Ministrstvo za notranje zadeve, Ministrstvo za 
delo, družino in socialne zadeve) Slavnostni koncert ob 30. obletnici samostojnosti 
Republike Slovenije
17. junij 2021 - Ljubljana, FURS / organizatorja: Ministrstvo za finance, 
Finančna uprava RS Obeležitev odločitve večine carinikov za spoštovanje slovenskih 
zakonov
6 21. junij 2021 - Tacen / organizator: Društvo MORiS (Koordinacijski odbor za državne 
proslave in prireditve) 30. obletnica zaključka operacije BOR
25. junij 2021 - Mejni prehod s Hrvaško / organizator: Ministrstvo za infrastrukturo
Obeležitev 30. obletnice, ko slovenska policija začne na meji z Republiko Hrvaško opravljati 
svoje naloge
25. junij 2021 - Letališče dr. Jožeta Pučnika / organizator: Ministrstvo za infrastrukturo
Obeležitev 30. obletnice, ko Republiški sekretariat za promet in zveze zamenja posadke 
nadzora letenja na vseh treh letališčih v Sloveniji
26. junij 2021 - Vrhpolje pri Vipavi / organizator: VSO Severna Primorske, Koordinacijski 
Obeležitev 30. obletnice dogodkov Dan prej
26. junij 2021 / organizator: Ministrstvo za finance, Finančna uprava RS 
Obeležitev dneva, ko so se cariniki SFRJ odločili, da bodo na območju Slovenije 
postali slovenski cariniki
27. junij 2021 - Na Gorjancih / organizator: Ministrstvo za obrambo 
Odkritje spominske plošče: obeležitev 30. obletnice dogajanj, ko je oklepna enota
iz Karlovca prestopila mejo pri Metliki, slovenska vojska jo je blokirala, spopad.
27. junij 2021 - Ormož / organizator: Ministrstvo za obrambo 
Slovenske sile so blokirale šest tankov iz agresorske kolone, ki je pripeljala iz smeri Varaždina
28. junij 2012 ob 18. uri - Nekdanji mejni prehod Holmec / organizator: Ministrstvo za 
notranje zadeve in Policija 
Slovesnost ob 30. obletnici dneva Slovenske policije
28. junij 2021 - Ljubljana, Cankarjev dom / organizator: Ministrstvo za kulturo,
Svetovni slovenski kongres, Koordinacijski odbor za državne proslave in prireditve
Odkritje spominske plošče in prireditev v Cankarjevem domu: 30. obletnica začetka prvega 
Svetovnega slovenskega kongresa
1. julij 2021 - Predor Karavanke (Rateče, Korensko sedlo) / organizator: Ministrstvo za 
obrambo (Ministrstvo za notranje zadeve)
Obeležitev 30. obletnice dogodka, ko sta slovenska vojska in policija prevzeli nadzor 
nad karavanškim predorom, vdala se je zadnja skupina agresorskih vojakov.
2. julij 2021 - Kum / organizator: Ministrstvo za obrambo, Ministrstvo za infrastrukturo
Obeležitev 30. obletnice letalskega napada na oddajnik na Kumu
3. julij 2021 - Ljubelj / organizator:  Združenje za vrednote slovenske osamosvojitve, 
Obeležitev 30. obletnice osvoboditve mejnega prehoda in bojev na Ljubelju
7 30 LET SLOVENIJE
7. julij 2021 - Ljubljana / organizator: Združenje za vrednote slovenske osamosvojitve, 
RKC in Koordinacijski odbor za državne proslave in prireditve 
Dan zmage v vojni za Slovenijo
avgust/september 2021 - Otočec / organizator: Ministrstvo za zunanje zadeve
Odkritje spominskega obeležja (skupaj z Republiko Hrvaško): 30. obletnica sestanka 
delegacij vlad Republike Slovenije in Republike Hrvaške
23. avgust 2021- Ljubljana / organizator: Državni svet, Ministrstvo za zunanje zadeve, 
RKC, Vojaški vikariat, Študijski center za narodno spravo in Koordinacijski odbor 
za državne proslave in prireditve Posebna obeležitev ob evropskem dnevu spomina na 
žrtve vseh totalitarnih in avtoritarnih režimov
8. oktober 2021  / organizator:  Ministrstvo za finance, Finančna uprava RS
Obeležitev dneva, ko je bil vzpostavljen carinski nadzor na mej s Hrvaško (pozneje tudi dan 
slovenske carine)
25. oktober 2021 - Koper / organizator: Ministrstvo za obrambo (Koordinacijski odbor 
za državne proslave in prireditve, Zveza veteranov vojne za Slovenijo, Združenje za 
vrednote slovenske osamosvojitve) Obeležitev državnega praznika dan suverenosti
MINISTRSTVO ZA KULTURO
december 2020 – marec 2021 - Ljubljana / organizator:  Arhiv Republike Slovenije 
Razstava ob 30. obletnici osamosvojitve, park pred arhivom
objava razpisa februar 2021 - Javna agencija za knjigo Republike Slovenije 
Poseben javni razpis za sofinanciranje izdaje knjižnih del na domoljubno tematiko
11. marec – 6. junij 2021 - Ljubljana  / organizator:  Muzej in galerije mesta Ljubljane 
Razstava 30 let osamosvojitve
maj 2021 - Maribor  / organizator:  Muzej narodne osvoboditve Maribor, MORS, Park 
vojaške zgodovine Pivka Razstava Začelo se je v Pekrah
maj/junij - Kinoteka / organizator:  Kinoteka v sodelovanju s Slovenskim filmskim 
centrom in Slovenskim filmskim arhivom Številka Ekran maj/junij bo posvečena 30. 
obletnici osamosvojitve Slovenije in 30. obletnici začetka vojne na Balkanu
junij 21 - Kranj / organizator: Gorenjski muzej Kranj v sodelovanju z Gorenjskim 
glasom Razstava Gorenjska 1991
junij–september 2021 - Novo mesto / organizator: Dolenjski muzej Novo mesto 
Razstava Spominjamo se, 30. obletnica vojne za Slovenijo na Dolenjskem
junij–september 2021 - Tržič / organizator: Tržiški muzej v sodelovanju z Zvezo 
veteranov vojne za Slovenijo Obeležitev 30. obletnice samostojnosti Slovenije
8 junij 2021  - Slovenski filmski center, javna agencija / organizator:  Slovenski filmski 
center, javna agencija, Slovenska kinoteka Zbornik o slovenski kinematografiji ob 
30. obletnici samostojne Slovenije
junij 2021 - Narodna univerzitetna knjižnica, Slovenski etnografski muzej / organizator:   
NUK v sodelovanju s Slovenskim etnografskim muzejem Projekt razstava: Vtisi po 
30 letih – spomini Slovenk in Slovencev v izseljenstvu na priznanje samostojne Slovenije
okvirno junij 2021 / organizator: Zavod za varstvo kulturne dediščine Slovenije 
Slovesna obeležitev dokončanja obnove Aljaževega stolpa na Triglavu
od 15. junija do 31. oktobra 2021 - Cankarjev dom, Galerija CD  / organizator: Cankarjev 
dom, Galerija CD v koprodukciji z Muzejem novejše zgodovine Slovenije Razstava Joca 
Žnidaršiča: Prelomna leta - ob 30. obletnici države Republike Slovenija 
od 23. junija do decembra 2021 - Ljubljana  / organizator: Muzej novejše zgodovine v 
sodelovanju z ostalimi institucijami Slovenije 30 let (delovni naslov) – razstavni projekt 
vključuje: razstavo, publikacijo, spremljevalni pedagoško/andragoški program in promocijo
od 21. avgusta do 5. septembra 2021 - Arboretum Volčji Potok  / organizator: Arboretum 
Volčji Potok Cvetlična razstava ob 30. obletnici samostojnosti
od 1. oktobra 2021 do 13. februarja 2022 - Slovenj Gradec  / organizator: Koroška galerija 
likovnih umetnosti v sodelovanju s Centrom sodobnih umetnosti Celje 
V okviru razstave Onkraj meja – obeležitev ob 30. obletnici države Republike Slovenija
od 8. do 12. novembra 2021 - Slovenski filmski center, javna agencija  / organizator: 
Slovenski filmski center, javna agencija, Art kinematografi, Baza slovenskega filma 
(www.bsf.si), osnovne in srednje šole, Zavod za šolstvo Slovenski teden filma ob 
30. obletnici osamosvojitve
od 3. do 15. decembra - Viba  / organizator: Viba v sodelovanju s Slovenskim 
filmskim centom Dan odprtih vrat s projekcijami slovenskih filmov ob prazniku
premiera december 2021, posamezne sekvence v juniju 2021  / organizator: Ministrstvo 
za kulturo v soorganizaciji z UKOM  Dokumentarno-igrani film na temo 30. obletnice 
neodvisnosti Slovenije
2021 - Arhiv RS in Park vojaške zgodovine Pivka / organizator: 
Arhiv Republike Slovenije v sodelovanju z Zavodom RS za šolstvo in Parkom vojaške 
zgodovine Pivka Sodelovanje pri drugem in tretjem sklopu filma »Osamosvojitev« in »Vojna«, 
sodelovanje pri pripravi e-učbenika, virtualne razstave in priložnostnih razstav pred Arhivom 
RS in Parkom vojaške zgodovine Pivka
2021 - Ljubljana / organizator: Arhiv Republike Slovenije v sodelovanju s 
Slovensko kinoteko Projekt Filmske projekcije ob 30. obletnici slovenske državnosti
9 30 LET SLOVENIJE
2021 - Kinoteka  / organizator:  Kinoteka v sodelovanju s Slovenskim filmskim 
arhivom in SFC Predvajanje izbranih slovenskih filmov, ki so nastali v samostojni Sloveniji
2021 - Slovenski filmski center, javna agencija  / organizator:  Slovenski filmski 
center, javna agencija Javni razpis za sofinanciranje razvoja scenarija na področju 
slovenskega igranega in dokumentarnega celovečernega filma 2020 na temo 
30. obletnice neodvisnosti Republike Slovenije
2021  / organizator:  Javni zavod za upravljanje dediščine in turizem – Park vojaške 
zgodovine Pivka v sodelovanju z Ministrstvom za obrambo, Ministrstvom za 
izobraževanje, znanost in šport, Ministrstvom za notranje zadeve Pot v samostojnost
Nova Gorica  / organizator:  Pokrajinski arhiv v Novi Gorici 
Osamosvajanje v Rožni Dolini - Manjša priložnostna razstava fotografij zasebnika, ki je do -
kumentiral dogajanje junija 1991 v bližini mejnega prehoda v Rožni Dolini.
 
Brežice  / organizator:  Posavski muzej Brežice 
Muzejska vitrina: Življenje na prelomnicah - ob 30. obletnici države Republike Slovenije
 
Celje  / organizator: Muzej novejše zgodovine Celje 
Gostovanje razstave Vojaškega muzeja slovenske vojske
 
Kočevje  / organizator: Pokrajinski muzej Kočevje 
Predavanje in predstavitev - ob 30. obletnici države Republike Slovenije
Ptuj  / organizator: Pokrajinski muzej Ptuj - Ormož 
Občasna razstava s poudarkom na dogajanju na območju Ptuja v letu 1991
Ribnica  / organizator: Rokodelski center Ribnica 
Razstava - ob 30. obletnici države Republike Slovenije
Slovenj Gradec  / organizator: Koroški pokrajinski muzej Slovenj Gradec 
Razstava Osamosvojitvena vojna na Koroškem
Trbovlje  / organizator: Zasavski muzej Trbovlje 
Vključitev v razstavo Uporništvo Zasavcev - ob 30. obletnici države Republike Slovenije
10 Velenje  / organizator:  Muzej Velenje
Spominski center 1991, odprt pred dvema letoma, dogodki, zbiranje spominov, 
park državnosti ob centru
 
Lendava  / organizator:  Galerija muzej Lendava 
Foto razstava Spomini na osamosvojitev
 
Maribor  / organizator:  Umetnostna galerija Maribor 
Kaj nam je prineslo leto 1990/91?
SNG Opera in balet Ljubljana  / organizator:  SNG Opera in balet Ljubljana 
Predstava, posvečena 30. obletnici samostojnosti Slovenije
Muzej za arhitekturo in oblikovanje  / organizator:  Muzej za arhitekturo in oblikovanje 
Pregled stanovanjske arhitekture zadnjih sto let – ob 30-letnici delovanja Stanovanjskega 
sklada RS, od prve svetovne vojne do današnjih dni 
Arhiv Republike Slovenije v sodelovanju z Diplomatskim arhivom Ministrstva 
za zunanje zadeve Priložnostna razstava na temo mednarodnega priznanja Slovenije 
v čast obeležitve 30. obletnice osamosvojitve Slovenije
MINISTRSTVO ZA IZOBRAŽEVANJE, ZNANOST IN ŠPORT
februar 2021 - Center šolskih in obšolskih dejavnosti
Priročnik Učenje na prostem
8. junij 2021  - Slovenski šolski muzej 
Postavitev mobilne razstave: Šolstvo v samostojni Sloveniji
26. junij do 1. julij 2021 - Center šolskih in obšolskih dejavnosti
Mednarodna konferenca o učenju na prostem
junij 2021 - Center šolskih in obšolskih dejavnosti
Otroške delavnice
september 2021 - Center šolskih in obšolskih dejavnosti
Monografija 30-letnega razvoja učenja na prostem
2021 / organizator:  Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport, Urad vlade za 
komuniciranje, Zveza veteranov vojne za Slovenijo, Zveza 
policijskih veteranov Sever, Združenje za vrednote osamosvojitve Slovenije   
Pričevanja veteranov: obiski šolskih ustanov in pogovori v sklopu domovinske vzgoje (OŠ 
in srednje šole); posneta vsebina je v obliki videofilmov objavljena na spletnih straneh in 
družbenih omrežjih ter se uporablja pri pouku.
11 30 LET SLOVENIJE
2021 - državni praznik dan slovenskega športa  / organizator:  
Olimpijski komite Slovenije v sodelovanju z Ministrstvom za izobraževanje, 
znanost in šport Največji uspehi slovenskega športa
2021 / organizator:  Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 
Šolski kros
2021 / organizator: Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 
Pismo OKS in panožnim zvezam: različne obeležitve 30. obletnice samostojne Slovenije
2021 / organizator:  V sodelovanju Zavoda RS za šolstvo, Arhiva RS in Vojaškega 
muzeja Pivka Projekt Zbrali smo pogum – obeležuje 30. obletnico Republike Slovenije
2021 / Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport, Zavod RS za šolstvo 
Film Pričevanja veteranov
Značke/svinčniki ob 30. obletnici samostojne Slovenije za vse učence in dijake osnovnih 
ter srednjih šol
2021 / Zavod RS za šolstvo 
Natečaj: Inovativnost in ustvarjalnost mladih za prihodnost domovine
Prispevki učencev in dijakov za prihodnost naše države; slavnostna akademija 
ob zaključku natečaja v počastitev 30. obletnice osamosvojitve
2021 / Zavod RS za šolstvo, Arhiv RS, Vojaški muzej Pivka  
Zgodovinskih 30 let: plebiscit, osamosvojitev in vojna za Slovenijo. Priprava virtualne 
razstave v treh delih (plebiscit, osamosvojitev in vojna za Slovenijo) z delovnimi listi za 
učence; izdelava treh krajših izobraževalnih filmov z enakimi poudarki; priprava e-gradiva 
za 9. razred in IV. letnik gimnazije ter druge srednje šole s poudarki na krizi v Jugoslaviji v 
80. letih 20. stoletja, na plebiscitu, osamosvojitvi, vojni za Slovenijo, mednarodnem 
priznanju in vključitvi v mednarodne povezave
2021 / organizator: Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport, vrtci, šole
Dan, posvečen obeležitvi 30. obletnice razglasitve samostojnosti Slovenije
2021 - Planica / organizator: oddelek Zavoda za šolstvo Republike Slovenije, Planica v 
sodelovanju s Smučarsko zvezo Slovenije in Muzejem športa  v sodelovanju s 
slovenskimi muzeji
Gostujoča razstava na temo pregleda najpomembnejših dosežkov na športnem področju
12 MINISTRSTVO ZA ZUNANJE ZADEVE
junij 2021 - Albanija
Projekt Europe Readr, Umetnost bivanja in umetna inteligenca
junij 2021 - Albanija - Rehabilitacijski center Dora  
Slovenski glasbeni program v živo ob 30. obletnici države Republike Slovenije
junij 2021 - Avstralija - Canberra
Obeležitev 30. obletnice neodvisnosti Slovenije in začetka drugega predsedovanja 
Republike Slovenije Svetu EU
V okviru obeležitve dneva državnosti bo v barvah slovenske zastave osvetljen 
telekomunikacijski stolp, ki stoji na vzpetini v središču Canberre in je viden 
v polmeru 50 km okoli mesta.
junij 2021 - Belgija, Luksemburg
Spletni kulturni projekt: #SI30for30 (30 days for 30 years)
Promocija vrhuncev slovenske umetnosti in tedenske obeležitve umetnosti
Slovenska filharmonija – studijski koncert
Promocija gastronomije
junij 2021 - Bosna in Hercegovina
Koncert slovenskih glasbenikov na javnem odprtem prostoru ob 30. obletnici države 
junij 2021 - Egipt - Italijanski kulturni inštitut v Kairu in rezidenca veleposlanice 
Razstava umetniških del slikarke Darje Štefančič ob 30. obletnici države Republike 
Slovenije
junij 2021 - Grčija - Atene  
Skupno praznovanje 30. obletnice samostojnosti Slovenije in predsedovanju Slovenije 
Svetu EU
junij 2021 - Hrvaška - Zagreb  
Razstava Made in Slovenia – Prihodnost bivanja ob 30. obletnici države Republike Slovenije
junij 2021 - Združeno kraljestvo (London)
Junijski sprejem - projekt 30 let samostojnosti – izkušnje in prihodnost
13 30 LET SLOVENIJE
junij 2021 - Veleposlaništvo RS pri Svetem sedežu, Vatikan
Koncert za obeležitev 30. obletnice  države Republike Slovenije in sveta maša za domovino
junij 2021 - Srbija
Razstava na prostem na temo napredka Slovenije v tridesetletnem obdobju
junij 2021 - Kosovo - Lapidarium (Glass House) v okviru Nacionalnega muzeja Kosova 
v Prištini Obeležitev 30. obletnice samostojnosti Republike Slovenije:
razstava Made in Slovenia,predstavitev digitalne knjižnice
junij 2021 - Kijev
Gledališče in ples – koprodukcija ob 30. obletnici države Republike Slovenije
junij 2021 - Kitajska
Obeležitev ob 30. obletnici države Republike Slovenije v okviru dogodkov:
– retrospektiva slovenskega filma (junij)
– predstavitev slovenskih ilustracij (junij) in 
– predstavite slovenskega dizajna (september)
junij 2021 - Japonska - Filipini
Promocijski dogodek o Sloveniji ob 30. obletnici države Republike Slovenije v sodelovanju 
s častnim konzulom Republike Slovenije na Filipinih, g. Angom
junij 2021 - Italija, Milano
Kulturni in poslovni dogodek ob 30. obletnici Slovenije – 30 let v središču Evrope
junij 2021 - Islandija, Reykjavik - Konzulat RS  
Prireditev ob 30. obletnici države Republike Slovenije 
junij 2021 - Brazilija, Rio de Janeiro
Osvetlitev kipa Kristusa Odrešenika s slovensko zastavo in prikaz del slovenskih umetnikov
junij 2021 - Švica, Ženeva
30 let slovenske samostojnosti – 30 let znanosti in izobraževanja
• Izvedba prvega zasedanja upravnega odbora Slovenija – CERN
• Obisk ministrice za izobraževanje, znanost in šport
• Znanstveno-poslovna delegacija v Ženevi (CERN, ITU, GESDA, WEF)
• Virtualna razstava o Sloveniji in dosežkih znanosti (v sodelovanju z MIZŠ - TBC)
14 junij 2021 - Slovaška
Kulturni dogodek ob 30. obletnici države Republike Slovenije
22. ali 23. junij 2021 -  Severna Makedonija - Nacionalna galerija ali hotel
22. junij 2021 - Črna gora  
Kulturni dogodek in športna prireditev ob 30. obletnici države Republike Slovenije
24. junij 2021 - ZDA - Mestna hiša Cleveland
V sodelovanju s Tehničnim muzejem Bistra razstava Znanje brez meja ob 30. obletnici 
države Republike Slovenije
30. junij 2021 - Češka republika
DKP v sodelovanju s slovenskim umetniškim direktorjem enega od orkestrov Praške 
filharmonije. Koncert orkestra, nagovori ob 30. obletnici države Republike Slovenije
predvidoma junija 2021 - Bolgarija
Glasbeni dogodek ob 30. obletnici države Republike Slovenije
junij ali prva polovica julija 2021 - Avstrija, GK Celovec
Koroški glasbeniki
Razstava na temo 30 let samostojnosti Slovenije
junij/julij 2021 - Avstrija - Dunaj
DKP skupaj s Stalnim predstavništvom RS pri mednarodnih organizacijah na Dunaju 
Koncert ob dnevu državnosti
junij/julij 2021 - Ciper
Skupni promocijski dogodek ob državnem prazniku 30. obletnice samostojnosti in začetku 
predsedovanja Slovenije Svetu EU
junij/julij 2021 - Francija
Obeležitev državnega praznika v parku oziroma v salonih senata, odprtje 
Knjižnice pod krošnjami in/ali digitalne platforme Europe Readr,
razstava del Vena Pilona iz Pilonove galerije v Ajdovščini
junij/julij 2021 - Hrvaška 
Postavitev spomenika dr. Francetu Prešernu v Zagrebu ob 30. obletnici države 
15 30 LET SLOVENIJE
junij/julij 2021 - Islamska republika Iran - Nakupovalni center Rosha, Teheran, vrt 
veleposlaništva in sedež OZN v Teheranu Obeležitev ob 30. obletnici države 
Republike Slovenije -Prihodnost bivanja – Made in Slovenia, razstava Slovenskega 
etnografskega muzeja v mini formatu
junij/julij 2021 - Italija - Rim  
Glasbeni nastopi ob 30. obletnici samostojne in neodvisne Republike Slovenije v povezavi 
z začetkom predsedovanja Svetu EU
maj/junij 2021 - Nemčija - Predstavništvo nemške zvezne dežele Severno 
Porenje-Vestfalija Koncert vojaškega orkestra z glasbenim gostom ob 30. obletnici 
junij/julij 2021 - Stalno predstavništvo RS pri OZN, OVSE in drugih MO na Dunaju  
Koncert in sprejem ob 30. obletnici države Republike Slovenije
junij/julij 2021 - Svet Evrope, Strasbourg - Palača Sveta Evrope
Dogodek na temo skupnih evropskih vrednot
junij/julij 2021 - Združeni arabski emirati - Hotel v Abu Dabiju
Osvetlitev Burj Khalifa v Dubaju ob 30. obletnici države Republike Slovenije 
junij 2021 - Argentina - Usina del Arte, Buenos Aires
Razstava Nesnovna kulturna dediščina v Usina del Arte v Buenos Airesu
julij 2021 - Izrael, Tel Aviv 
Dogodek ob 30. obletnici državnosti RS in začetku predsedovanja Slovenije Svetu EU
Razstava Prihodnost bivanja
julij 2021 - Danska - Kopenhagen  
Ob 30. obletnici in začetku predsedovanja Svetu EU, nastop glasbene skupine, dizajn
julij 2021 - Finska  
Glasbeni koncert ob 30. obletnici države Republike Slovenije
julij 2021 - Španija, Madrid, Park Retiro  
Razstava o Sloveniji ob 30. obletnici države Republike Slovenije
1. julij 2021 - Romunija - Bukarešta
Postavitev slovenskega čebelnjaka in razstava o ZELENI SLOVENIJI. 
julij 2021 - Švedska - Predstavništvo Evropske komisije ali nemška rezidenca  
Koncert ob 30. obletnici države Republike Slovenije
2021 - Belgija, Bruselj, Schumanov trg / organizator: Poslanska pisarna evropske 
poslanke Romane Tomc Obeležitev 30. obletnice Republike Slovenije pred Prešernovim 
spomenikov v Bruslju
16 2021 - Poljska, Varšava  
Kulturna prireditev ob 30. obletnici države Republike Slovenije
2021 - Estonija, Latvija, Litva  
september 2021 Norveška, Oslo  
Koncert slovenskih glasbenikov ob 30. obletnici države Republike Slovenije, ki bi se 
organiziral v sodelovanju s slovensko skupnostjo na Norveškem
oktober 2021 - Indija
Kulturni dogodek ter razstava ob 30. obletnici države Republike Slovenije
oktober/november 2021 - Madžarska - Muzej Kicselli, Budimpešta  
Razstava Prihodnost Slovenije – Made in Slovenia, vsebinska razprava ob 
30. obletnici države Republike Slovenije
oktober ali november 2021 - Ruska federacija, Moskva
Objava člankov – projekt Diletant (revija), Dnevi slovenskega filma ob 30. obletnici države 
november 2021 - Argentina - Usina del Arte, Buenos Aires
Praznovanje s slovensko skupnostjo in širšo javnostjo 
december 2020 - Italija - Konzulat Trst, Gorica, Kulturni center Lojze Bratuž  
Razstava slovenskih grafikov iz zbirke MGLC – projekt kulturnega sklada ob 30. obletnici 
december 2021 - ZDA (Stalno predstavništvo RS pri OZN)
Organizacija virtualne okrogle mize na temo izvajanja človekovih pravic in krepitvi 
državnosti
2021 - Japonska
Obeležitev ob 30. obletnici države Republike Slovenije: spletni natečaj Slovenia 
challenge – pomlad 2021, okrogla miza o zgodovini in razvoju slovensko-japonskih odnosov, 
predstavitev vin v japonskem parlamentu
2021 - Palestina - Hebron  
Razstava ob 30. obletnici države Republike Slovenije Prihodnost bivanja v sodelovanju z 
Gospodarsko zbornico Hebron, kjer imajo že razstavo palestinskega dizajna
2021 - Švica, Bern  
Koncert ob 30. obletnici države Republike Slovenije, dogodek v povezavi z umetno 
inteligenco, postavitev čebelnjaka v Cernieru, postavitev cianometra v Ženevi, razstava 
alpske arhitekture, gastronomski dogodek
17 30 LET SLOVENIJE
spomladi 2021 - Banka Slovenije 
Odprtje Muzeja Banke Slovenije ob 30. obletnici države Republike Slovenije
15. maj 2021 - Urad predsednika republike
30. obletnica začetka izvajanja poskusnega vojaškega roka v 710. učnem centru Pekre in 
510. učnem centru Ig ri Ljubljani; dan Slovenske vojske
23. maj 2021 - Urad predsednika republike 
30. obletnica pekrskih dogodkov
junij 2021 - Državni zbor 
Poletna muzejska noč, katere rdeča nit bo 30. obletnica države Republike Slovenije
Razstava NUK: Sanje imajo čudno lastnost, da se včasih uresničijo – o slovenski 
osamosvojitveni misli (v času slavnostne seje in vseslovenskega srečanja)
Slavnostna seja Državnega zbora ob dnevu državnosti (30. obletnica razglasitve 
samostojnosti)
junij 2021 - Urad predsednika republike  
30. obletnica začetka bojnih delovanj (razne proslave)
23. junij 2021 - Ustavno sodišče RS 
Obeležitev 30. obletnice delovanja Ustavnega sodišča
24. junij 2021 - Urad predsednika republike  
Sprejem za svojce padlih pripadnikov Teritorialne obrambe Republike Slovenije, Ministrstva 
za notranje zadeve in civilnih žrtev ter ranjenih v vojni za Slovenijo
25. junij 2021 - Urad predsednika republike 
30. obletnica sprejema Temelnje ustavne listine o samostojnosti in neodvisnosti Republike 
Slovenije in Deklaracija o neodvisnosti; dan odprtih vrat Predsedniške palače
25. junij 2021 - Državni svet RS
Slavnostna seja, razstava, Rastoča knjiga (10 držav, predvidoma 2. polovica leta)
27. junij 2021 - Urad predsednika republike 
30. obletnica spopada slovenske policije z Jugoslovansko ljudsko armado na 
mejnem prehodu Holmec; dan slovenske policije
18 7. julij 2021 - Urad predsednika republike 
30. obletnica podpisa skupne Brionske deklaracije
7. oktober 2021 - Ljubljana, Cankarjev dom - Banka Slovenije 
Slovesna proslava za obeležitev 30. obletnice Banke Slovenije
25. oktober 2021 - Urad predsednika republike 
30. obletnica dokončnega umika Jugoslovanske ljudske armade iz Republike Slovenije;
dan odprtih vrat Predsedniške palače
23. december 2021 - Državni zbor 
Slavnostna seja Državnega zbora ob dnevu samostojnosti in enotnosti 
(30. obletnica sprejetja Ustave Republike Slovenije) 
23. december 2021 - Urad predsednika republike
30. obletnica razglasitve Ustave Republike Slovenije
2021 - Državni zbor 
Izvajanje projekta Aktivno državljanstvo, katerega namen je mlade ozaveščati o pomenu 
parlamentarne demokracije in parlamentarizma, s tem pa poseben poudarek dati tudi 
dogodkom procesa osamosvojitve in razvoja mlade države
2021 - Banka Slovenije in MF 
Izdaja priložnostnih kovancev ob 30. obletnici državnosti
2021 - Banka Slovenije 
Izdaja zlate in srebrne medalje ob 30. obletnici Banke Slovenije
2021 - Pošta Slovenije 
Izdaja posebne znamke Pošte Slovenije ob 30. obletnici države Republike Slovenije
Ljubljana, Mala galerija - Banka Slovenije 
Razstava na temo državnotvornih simbolov avtorja Miljenka Licula ob 30. obletnici države 
19 30 LET SLOVENIJE
1. april 2021 - Beltinci / organizator: Občina Beltinci 
Pogovori z veterani vojne za Slovenijo, pridobitev izjav vidnejših občank in občanov o 
doživljanju predosamosvojitvenega obdobja, obdobja osamosvajanja in njihovega pogleda 
na prehojenih 30 let samostojne države ter objava na internem kanalu K3, spletnih straneh 
občine in javnih zavodov ter v občinskem informativnem glasilu.
26. april 2021 - Dolga vas / organizator: KoDVOP za Pomurje 
Pohod in slovesnost v počastitev bojev na mejnem prehodu Dolga vas in mostu na Muri v 
Petišovcih
15. maj 2021 - Dolenjska / organizator: Policijsko veteransko društvo Sever Dolenjske 
in Bele krajine Pohod po poteh hraniteljev orožja pod Gorjanci 91 s proslavo in zaključkom 
pri enem od hraniteljev orožja, predvidoma na Uršnih selah pri Novem mestu
25. maj 2021 - Dobrepolje / organizator: Občina Dobrepolje 
Obeležitev ob 30. obletnici države Republike Slovenije: odprtje športne dvorane, 
skozi občino bo tudi tek z olimpijsko baklo
31. maj 2021 - Kulturni dom Štore / organizator: Občina Štore 
Na predvečer občinskega praznika proslava s kulturnim programom, podelitev občinskih 
priznanj ter obeležitev 30. obletnice samostojne Republike Slovenije
junij 2021 - Dvorec Bukovje / organizator: Koroški pokrajinski muzej 
Prenova razstave Osamosvojitvena vojna na Koroškem 1991
junij 2021 - Beltinci / organizator: Občina Beltinci 
Osrednja občinska prireditev ob dnevu državnosti 
junij 2021, ob 19. uri - Kulturno kongresni center Dolenjske Toplice / organizator: 
Občina Dolenjske Toplice Prireditev ob dnevu državnosti z mašo za domovino
junij 2021 - Kulturni center Semič / organizator: Kulturni center Semič, Knjižnica 
Črnomelj in Krajevna knjižnica Semič Pogovorni večer z Dušanom Plutom ob 30. 
obletnici države Republike Slovenije
junij 2021 - Renče / organizator: Občina Renče - Vogrsko v sodelovanju z Območnim 
združenjem veteranov vojne za Slovenijo »Veteran« Nova Gorica in Osnovno šolo 
Lucijana Bratkoviča Bratuša Renče Dvig zastave s krajšim kulturnim programom ob 30. 
junij 2021 - Vrhnika / organizator: Občina Vrhnika 
Postavitev spomenika v Parku samostojnosti, koledar ob 30. obletnici 
osamosvojitve Republike Slovenije in 15. obletnici podelitve zlatega častnega znaka 
svobode Republike Slovenije
20 junij 2021 - Kulturna dvorana KPC Majšperk / organizator: Kulturna društva v 
sodelovanju z Občino Majšperk in osnovno šolo Proslava v čast državnemu prazniku 
ob 30. obletnici države Republike Slovenije
junij 2021 - Trebnje / organizator: Zveza društev veteranov vojne za Slovenijo, 
lokalna kulturna društva, društva upokojencev, otroci vrtcev in osnovnih šol, Občina 
Trebnje Prireditve ob 30. obletnici države Republike Slovenije, izdelava spominskih značk
junij 2021 - Spominski park na Medvedjeku / organizator: Veterani vojne za Slovenijo 
in Občina Trebnje Obeležitev 30. obletnice razglasitve in obrambe samostojne Republike 
Slovenije
junij 2021 - Geodetski stolp na Kuclju, Grosuplje / organizator: Občina Grosuplje, 
vključena tudi kulturna društva Počastitev obletnice – dvig slovenske zastave na najvišjem 
vrhu v Občini Grosuplje s kulturnim programom
junij 2021 - Mislinja / organizator: Občina Mislinja v sodelovanju z Osnovno šolo Mislinja 
Praznovanje 30. obletnice v okviru občinskega praznika
junij 2021 - Rogatec / organizator: Občina Rogatec 
Proslava v počastitev 30. obletnice nastanka samostojne države 
junij 2021 - Šentjur / organizator: Občina Šentjur 
Slavnostna prireditev ob 30. obletnici države Republike Slovenije s tradicionalnim 
koncertom Pihalnega orkestra Šentjur
junij 2021 - Lukovica / organizator: Občina Lukovica, vključena tudi kulturna društva 
Obeležitev 30. obletnice državnosti Republike Slovenije
junij 2021 - Župnijska cerkev sv. Marije Magdalene v Sodražici / organizator: Sodražica 
Maša za domovino
junij 2021 - Sodražica, Park osamosvojitve / organizator: Občina Sodražica 
Slovesnost ob 30. obletnici države Republike Slovenije
junij 2021 - Dom športa in kulture ali telovadnica pri OŠ Poljčane / organizator: Občina 
Poljčane v sodelovanju z lokalnimi društvi  Kulturna prireditev ob 30. obletnici države 
junij 2021 - Hajdina / organizator: Občina Hajdina v sodelovanju z ZKD Občine Hajdina 
in OŠ Hajdina Prireditev ob 30. obletnici države Republike Slovenije
21 30 LET SLOVENIJE
junij 2021 - organizator: Občina Brežice
Predstavitev izida knjige Mitje Teropšiča o vojni za Slovenijo
junij 2021 - organizator: Občina Zagorje ob Savi v sodelovanju z Območnim 
združenjem slovenskih častnikov Slovesna postavitev spominske plošče z odprtjem 
spominskega parka ob 30. obletnici razglasitve in obrambe samostojne Republike 
Slovenije
junij 2021 - Evropark Zagorje ob Savi / organizator: Občina Zagorje ob Savi 
Slovesna zasaditev 30 lip na območju Evroparka
junij 2021 - organizator: Občina Trbovlje, 
Slovesnost ob občinskem prazniku ter obeležitev 30. obletnice samostojne države 
3. junij 2021 od 8.00 - Gaj Prebold / organizator: Društvo upokojencev Prebold 
Medobčinsko športno upokojensko srečanje in tekmovanje ob državnem 
prazniku in prazniku občine
3. junij 2021 - Kulturni center Semič / organizator: Zgodovinski arhiv 
Ljubljana in Kulturni center Semič Odprtje razstav (V slogi k uspehu, Razstava Arhiva 
Republike Slovenije ob 30. obletnici plebiscita za samostojno državo Slovenijo)
13. junij 2021 ob 16. uri - pred pomnikom Geoss na Slivni / organizator: Občina Litija in 
Društvo za razvoj  in varovanje GEOSS-a Kulturna prireditev ob 40 – letnici uresničevanja 
projekta GEOSS, ob 30-letnici osamosvojitve Slovenije in ob 17. dnevu Geoss
14. junij 2021 - Štore / organizator: Občina Štore v povezavi z 
Olimpijskim komitejem OKS-ZŠZ V okviru obeležitve 30. obletnice države Republike 
Slovenije občinski bazar društev: v povezavi z Olimpijskim komitejem Slovenije OKS-ZŠZ 
bodo izvedli športni dogodek. Potovanje slovenske bakle, s katero želijo ponesti 
sporočila solidarnosti in izjemne jeklene volje med ljudi ter ustvariti zgodo o širjenju 
olimpijskih vrednot, povezanosti, solidarnosti in volje.
17. junij 2021 - Botanični vrt v Pivoli / organizator: Občina Hoče Slivnica v 
sodelovanju s Konservatorijem za glasbo in balet Maribor Proslava in koncert ob 30. 
obletnici države Republike Slovenije v naravi 
18. junij 2021 - Botanični vrt v Pivoli / organizator: Občina Hoče Slivnica 
Izvedba kina na prostem ob 30. obletnici države Republike Slovenije
18. junij 2021 - Spominsko obeležje Poganci v Novem mestu / 
organizator: Občina Novo mesto Župan v spremstvu predstavnikov veteranskih 
organizacij položi venec pri spominskem obeležju Poganci ter cvetje na grob Franca 
Uršiča, ene prvih žrtev vojne, po kateri je poimenovana vojašnica v Novem mestu.
18. junij 2021, ob 18.00 - Dolenjski muzej Novo mesto / organizator: Občina 
Novo mesto Odprtje razstave z delovnim naslovom: Spominjamo se! 30 let samostojnosti 
Republike Slovenije22 18. junij 2021, ob 19.00 - Ilirska Bistrica / organizator: Občina Ilirska Bistrica 
Obeležitev 30. obletnice države Republike Slovenije s kulturno prireditvijo
18. junij 2021 - Terme Olimia, na trgu Vasi Lipa / organizator: Občina Podčetrtek 
Proslava ob 30. obletnici države Republike Slovenije
18. junij 2021, ob 18.00 - Pri spominskem obeležju – tetraedru, ki stoji na lokaciji 
dogodkov iz leta 1991  / organizator: Občina Muta Slovesnost v počastitev 30. obletnice 
19. junij 2021, ob 19.00 - Park Dežela štorkelj v Veliki Polani / organizator: 
Občina Velika Polana  Obeležitev državnosti naše države
19. junij 2021 - Miklavž na Dravskem polju / organizator: Osnovna šola Miklavž 
na Dravskem polju Proslava ob dnevu državnosti
19. junij 2021, ob 17.00 - Mejni prehod Rateče / organizator: OZVVS Zgornja 
Gorenjska in Občina Kranjska Gora Obeležitev 30. obletnice države Republike Slovenije
19. junij 2021 - Terme Snovik / organizator: Občina Kamnik in Terme Snovik 
Prireditev Vse najboljše Slovenija – praznovanje z lokalnimi ansambli in umetniki
19. junij 2021 - Botanični vrt v Pivoli / organizator: Občina Hoče Slivnica v 
sodelovanju z Botaničnim vrtom V okviru obeležitev 30. letnice nastanka samostojne 
države izvedba vesoljskega dneva (planetarij, opazovanje s teleskopi, delavnice za otroke)
19. junij 2021, ob 19.00 - Ajdovščina, Lavričev trg / organizator: Občina 
Ajdovščina Koncert Policijskega orkestra v počastitev dneva državnosti
19. junij 2021  / organizator: Občina Kidričevo 
Počastitev 30. obletnice razglasitve in obrambe samostojne Slovenije z odprtjem 
Parka generacij
19. oziroma 20. junij 2021 - Duplek  / organizator: Občina Duplek 
V sklopu občinskega praznika (ki ga občina praznuje 25. junija) tudi prireditve, posvečene 
obeležitvi 30. obletnice države Republike Slovenije 
20. junij 2021 - Cerkvenjak  / organizator: Občina Cerkvenjak 
Prireditev, posvečena 30. obletnici državnosti  Republike Slovenije, 
v okviru 23. občinskega praznika Občine Cerkvenjak
20. junij 2021 popoldan - Kidričevo  / organizator: Občina Kidričevo  
Slavnostna proslava ob prazniku samostojne Slovenije in prazniku 
Občine Kidričevo 
20. junij 2021 ob 10.00 - Na Stopnem / organizator: Občina Škocjan v 
sodelovanju z občinskimi društvi Prireditev Dan državnosti z mašo za domovino 
in kulturnim programom
23 30 LET SLOVENIJE
20. junij 2021, ob 14.00 - Litija / organizator: Občina Litija in Društvo za 
razvoj  in varovanje GEOSS-a Obeležitev dneva državnosti
med 21. in 24. junijem 2021 - Občina Ravne na Koroškem (Dom na Obretanovem)  
/ organizator: Zveza veteranov za vojno Mežiške doline Slovesnost z okroglo mizo 
ob 30. obletnici razglasitve in obrambe samostojne Republike Slovenije
med 21. in 24. junijem 2021 - Medvode  / organizator: Občina Medvode 
Osrednja občinska slovesnost ob dnevu državnosti
21. junij 2021 - Ankaran / organizator: Občina Ankaran 
Obeležitev 30. obletnice nastanka samostojne države ter 10. obletnice 
ustanovitve samostojne občine Ankaran
21. junij 2021 - Podlehnik / organizator: Občina Podlehnik v sodelovanju s Kulturnim 
društvom Podlehnik in OŠ Podlehnik Proslava, v sklopu katere bodo na sedežu občine 
odkrili spominsko ploščo v spomin na dogodke izpred 30 let
21. junij 2021 - Horjul, občinski trg / organizator: Občina Horjul 
Obeležitev 30. obletnice države Republike Slovenije in praznovanje občinskega 
praznika  
21. junij 2021, ob 13.00 - Trg vstaje 11, pred občinsko stavbo / organizator: Občina Ruše 
Zasaditev lipe ob 30. obletnici države Republike Slovenije
21. junij 2021, ob 11.00 - Gimnazija in Srednja kemijska šola / organizator: 
Območno združenje veteranov vojne za Slovenijo Ruše v sodelovanju z dijaki 
Gimnazije in Srednje kemijske šole Ruše Okrogla miza ob 30. obletnici države 
21. junij 2021, ob 18.00 - Dom kulture Ruše in zunanja ploščad 
Športnega parka Ruše ter Letno gledališče Ruše / organizator: Občina Ruše 
Slavnostna seja občinskega sveta, podelitev nagrad zaslužnim posameznikom; na 
slavnostni seji bodo posebno pozornost namenili počastiti 30. obletnice samostojne države
22. junij 2021, ob 20.00 - Naklo / organizator: Občina Naklo 
Proslava ob občinskem prazniku in obeležitev 30. obletnice države Republike 
Slovenije
22. junij 2021 ob 20. uri - Glavni trg Celje / organizator: Mestna občina Celje
Slovesnost ob dnevu državnosti, panojska razstava “Tri zvezde treh desetletij - Celje 1991” 
(odprtje 16. junija 2021)
23. junij 2021 - Vodice, prireditveni prostor ob vrtcu / organizator: Občina 
Vodice v sodelovanju z javnim zavodom, vrtcem Škratek Svit Vodice 
Izvedba skupne proslave ob 30. obletnici dneva državnosti in 60. obletnici vrtca Škratek Svit
24 23. junij 2021, ob 11.00 Kulturni center Rogaška Slatina  / organizator:  
Občina Rogaška Slatina v sodelovanju z lokalnimi šolami Osrednja prireditev ob dnevu 
23. junij 2021, ob 20:00 - Kranj, Letno gledališče Khislstein, Vrt gradu Khislstein   
/ organizator: Zavod za turizem in kulturo Kranj, Petra Žibert v sodelovanju z 
Gorenjskim muzejem ter Območnim združenjem veteranov vojne za Slovenijo 
Kranj Obeležitev 30. obletnice razglasitve in obrambe samostojne in neodvisne Republike 
Slovenije
23. junij 2021, ob 19.00 - Park 1. slovenskega tabora Ljutomer  / organizator: 
Občina Ljutomer Osrednja prireditev ob 30. obletnici državnosti Republike Slovenije, v čast 
tej pomembni obletnici bodo organizirani številni manjši dogodki in prireditve, ki jih 
načrtujejo društva, zavodi in organizacije iz občine.
23. junij 2021 - Prebold / organizator: Občina Prebold 
Slavnostna seja ob državnem in občinskem prazniku s podelitvijo priznanj
23. junij 2021 - Kočevje / organizator: Občina Kočevje 
Obeležitev dneva državnosti 
23. junij 2021, ob 18.00 - Na platoju Pred Mestno hišo Ravne na Koroškem / 
organizator: Občina Ravne na Koroškem Proslava v počastitev dneva državnosti
23. junij 2021, ob 19.30 - Športna dvorana OŠ Prebold  / organizator: Občina 
Prebold Slavnostna seja ob občinskem in državnem prazniku s podelitvijo priznanj
23. junij 2021, ob 18.00 - Cerknica, Tabor / organizator: Občina Cerknica 
Odkritje obeležja samostojni Sloveniji
23. junij 2021, ob 18.00 - Park vojaške zgodovine / organizator: Občina Pivka in Park 
vojaške zgodovine Prireditev v počastitev 30. obletnice samostojne države Republike 
Slovenije
23. junij 2021 ob 19. 00 - župnijska cerkev sv. Martina v Poljanah  / organizator: Občina 
Gorenja vas - Poljane Obeležitev ob 30. obletnici države Republike Slovenije: sveta maša za 
domovino
25 30 LET SLOVENIJE
23. junij 2021, ob 20.00 - v parku sredi Poljan  / organizator: Občina Gorenja 
vas - Poljane Obeležitev ob 30. obletnici države Republike Slovenije: odprtje poplavnih 
ureditev Poljan, novega mostu in krožišča ter prireditev s kulturnim programom, podelit -
vijo priznanj in kresovanjem ob lipi samostojnosti v parku sredi Poljan (v primeru dežja bo 
prireditev v dvorani kulturnega doma)
23. junij 2021 ob 18. uri- Maribor, pred Kadetnico Maribor / organizator: Mestna občina 
Maribor v sodelovanju z Vojašnico generala Maistra Slovesnost ob dnevu državnosti
24. junij 2021, ob 19.00 - v župnijski cerkvi sv. Janeza Krstnika v Gorenji vasi / 
organizator: Občina Gorenja vas - Poljane Sveta maša za domovino
24. junij 2021, ob 20.00 - na Trgu Ivana Regna  / organizator: Občina 
Gorenja vas - Poljane Prireditev ob 30. obletnici države Republike Slovenije s kulturnim 
programom na Trgu Ivana Regna 
24. junij 2021, ob 19.30 - župnijska cerkev sv. Janeza Nepomuka v Novi Oselici / 
organizator: Občina Gorenja vas - Poljane  Sveta maša za domovino, kulturna prireditev 
s kulturnim programom ob 30. obletnici države Republike Slovenije
24. junij 2021, ob 18.00 - župnijska cerkev sv. Tilna v Javorjah / organizator:  Občina 
Gorenja vas - Poljane Sveta maša za domovino in prireditev s kulturnim 
programom ob 30. obletnici države Republike Slovenije
24. junij 2021 - Po vsej Sloveniji / organizator: lokalne skupnosti, Združenje za 
vrednote slovenske osamosvojitve, Slovenski gorniški klub Skala- zveza gorniških 
klubov in drugi Kurjenje kresov ob 30. obletnici samostojne Slovenije
24. junij 2021, ob 20.30 - Cerknica, Tabor / organizator: KD Godba Cerknica in Občina 
Cerknica 22. poletni večer ob dnevu državnosti
24. junij 2021 - Cerkvenjak / organizator: Občina Cerkvenjak 
Kulturni večer Pod Lipo samostojnosti – kulturna prireditev, posvečena samostojni državi 
Republiki Sloveniji
24. junij 2021, ob 18.00 - Medgeneracijska borza na Rečici ob Savinji / 
organizator: Občina Rečica ob Savinji v sodelovanju z društvi Proslava ob prazniku 
Slovenije z naslovom Poklon državi, pozdrav občini, predstavitev knjige o opisu življenja v 
preteklosti in bogat kulturni program
24. junij 2021, ob 20.00 - Grad Komenda na Polzeli / organizator: 
Občina Polzela Občinska proslava ob dnevu državnosti
26 24. junij 2021 - Dobrepolje / organizator: Občina Dobrepolje 
Proslava ob državnem prazniku in 95-letnici delovanja Gasilskega društva Kompolje, 
načrtovanje postavitve spomenika umetnikoma bratoma Kralj, v lokalnem časopisu Naš 
kraj, rubrika Slovenija praznuje 30 let
24. junij 2021, ob 15.00 - Dobrovnik / organizator: Občina Dobrovnik V okviru obeležitev 
30. obletnice države Republike Slovenije predaja novega Centra za zaščito in reševanje ter 
odprtje gasilskega muzeja
24. junij 2021, ob 20.30 - Logatec, pri vodnjaku na Čevici / organizator: Pevsko društvo 
Logatec v sodelovanju z Občino Logatec 37. večer pri vodnjaku na Čevici in 30. obletnica 
državnosti Republike Slovenije
24. junij 2021 - Tržič, amfiteater Gorenjska plaža / organizator: Občina Tržič 
v sodelovanju z veteranskimi organizacijami Slovesnost ob dnevu državnosti 
s spominskim pohodom, kulturnim programom in polaganjem vencev. Brošura in 
razstava v galeriji Atrij v Tržiškem muzeju. Okrasitev mostu pri občini z državnimi simboli, 
spominski pohod Po poteh teritorialne obrambe in položitev cvetja ob spomenikih. 
Počastitev dneva državnosti z dogodki v osnovnih šolah. 
24. junij 2021, ob 19.00 - Ivanov izvir na Razkrižju / organizator: Občina 
Razkrižje v sodelovanju s Turistično narodopisnim društvom Razkrižje in Župnijo 
Razkrižje Sveta maša za domovino ob 30. obletnici države Republike Slovenije
24. junij 2021, ob 20.30 - Center Zavirje, Razkrižje / organizator: Občina 
Razkrižje v sodelovanju s TND Razkrižje 31. kresovanje ob dnevu državnosti
24. junij 2021, ob 18.00 - Kulturno središče Stare Žiri / organizator: Občina Žiri 
Obeležitev 30. obletnice države Republike Slovenije - slavnostna seja občinskega 
sveta in kulturni program s podelitvijo občinskih priznanj
24. junij 2021, ob 20.00 - Nova Športna dvorana Žiri / organizator: Občina Žiri 
v sodelovanju z Osnovno šolo Žiri, moškim pevskim zborom Alpina Žiri. 
K sodelovanju bodo povabljena tudi druga žirovska društva Proslava v počastitev 
30. obletnice razglasitve državnosti
24. junij 2021, ob 18.00 - Dom krajanov Makole / organizator: Občina Makole Proslava 
ob dnevu državnosti in 30. obletnici razglasitve in obrambe samostojne Republike Slovenije
24. junij 2021 - Radenci  / organizator: Občina Radenci 
Prireditev s kulturnim programom ob 30. obletnici države Slovenije. Predstavitev dogajanja 
med vojno za Slovenijo na OŠ Kapela in OŠ Kajetana Koviča Radenci v sodelovanju z VSO in 
Občino Radenci.
27 30 LET SLOVENIJE
24. junij 2021 zvečer - Sevnica / organizator: Občina Sevnica 
Regijska proslava ob dnevu državnosti. Izdelava dokumentarnega filma o poteku 
osamosvojitvenega dogajanja v Posavju, ki bo premierno predvajan na osrednji posavski 
proslavi ob dnevu državnosti v Sevnici.
24. junij 2021 - Ribnica, grad / organizator: Občina Ribnica 
24. junij 2021 - Vitanje / organizator: Občina Vitanje 
Praznovanje občinskega praznika ob 30. obletnici samostojnosti države
24. junij 2021 - Gorje / organizator: Občina Gorje
Proslava s programom OŠ Gorje ob 30. obletnici države Republike Slovenije
24. junij 2021 - Avditorij Portorož / organizator: Občina Piran 
Predstava Krst pri Savici ob 30. obletnici države Republike Slovenije
24. ali 25. junij 2021 - Brda / organizator: Občina Brda v sodelovanju z ZTKMŠ Brda in 
Mladinskim društvom Cerovo  Proslava ob prazniku dneva državnosti
24. junij 2021, ob 21.00 - Moravče, na lokaciji Trga svobode in Vegove ceste / 
organizator: Občina Moravče Obeležitev 30. obletnice razglasitve in obrambe 
samostojne in neodvisne države Republike Slovenije s kulturnim programom domačih 
društev in kulturnih ustvarjalcev
24. junij 2021, ob 18.30 - Pri Lipi samostojnosti v Radovljici  / organizator: Občina 
Radovljica in Športna zveza Radovljica, Bled, Bohinj, Gorje Slovesnost ob dnevu držav -
nosti z 9. Radol’ško 10ko (tek po ulicah Radovljice)
24. junij 2021, ob 19.00 - Kulturno kongresni center Dolenjske Toplice / organizator: 
Občina Dolenjske Toplice Prireditev ob dnevu državnosti
24. junij 2021 - Grajsko dvorišče v Ormožu / organizator: Občina Ormož 
Občinska proslava v počastitev 30. obletnice nastanka samostojne države s tradicionalnim 
sprejem članov Območnega združenja veteranov vojne za Slovenijo Ormož 
Pokrajinski muzej Ptuj - Ormož, bo v Grajski pristavi Ormož pripravil razstavo z naslovom 
Vojna za Slovenijo na ormoškem območju. 
24. junij 2021, ob 20.00 - Šmartno pri Litiji, Staretov trg / organizator: Javni zavod 
Bogenšperk, vsebinska zasnova Knjižnica Litija - Šmartno Sloveniji za rojstni dan – 
osrednja slovesnost ob državnem prazniku
28 24. junij 2021 - Sežana  / organizator: Občina Sežana  
Okrogla miza na temo 30. obletnice države in proslava ob dnevu državnosi s svečanim 
odprtjem spominskega parka pri sodišču v Sežani – združeno z osrednjo proslavo ob dnevu 
državnosti.
24. junij 2021 - Park pred nekdanjo vojašnico v Škofji Loki / organizator: 
Občina Škofja Loka Slovesnost v parku pred nekdanjo vojašnico v Škofji Loki, kjer bo 
postavljeno tudi posebno obeležje 30. obletnici osamosvojitve. 
24. junij 2021, ob 17.00 - Mejni prehod Radelj / organizator: Občina Radlje ob Dravi 
Proslava ob počastitvi 30. obletnice države Republike Slovenije. Sodelujejo Glasbena šola 
Radlje ob Dravi, Osnovna šola Radlje ob Dravi in Mestni pihalni orkester.
24. junij 2021 med 12. in 15. uro - Lovrenc na Pohorju / organizator: Območno združen-
je veteranov vojne za Slovenijo Ruše V okviru obeležitev 30. obletnice države Republike 
Slovenije odkritje spominske plošče na naslovu Tovarna kos in srpov, 
proizvodnja, trgovina in storitve, d. o. o., Kovaška cesta 100, Lovrenc na Pohorju
24. junij 2021, ob 20.30 - Mirenski grad / organizator: Občina Miren - 
Kostanjevica  v sodelovanju s Kulturnim društvom »Stanko Vuk« Miren 
Osrednja prireditev ob 30. obletnici države Republike Slovenije
24. junij 2021, ob 20.00 - Na Placu v Železnikih / organizator: Kulturno društvo Scena 
Železniki Osrednja občinska proslava ob dnevu državnosti
24. junij 2021, ob 20.00 - Na Sv. Otu / organizator: OZVV za Slovenijo »Veteran« Nova 
Gorica, Sekcija Šempeter - Vrtojba in Občina Šempeter - Vrtojba Proslava ob 
30. obletnici razglasitve in obrambe samostojne Republike Slovenije
24. junij 2021, ob 18.00 ali 19.00 - Dvorec Lisičje ali Kulturna dvorana Občine Škofljica / 
organizator: Občina Škofljica Proslava ob dnevu državnosti
24. junij 2021, ob 20.00 - Polhograjska graščina  – ob slabem vremenu bo občinska 
proslava v športni dvorani pri Osnovni šoli Polhov Gradec / organizator: Občina 
Dobrova - Polhov Gradec in JZ Polhograjska graščina Proslava ob občinskem prazniku 
občine Dobrova - Polhov Gradec in dnevu državnosti Republike Slovenije. Sledila bo 
slavnostna podelitev občinskih priznanj s kulturnim programom, ki ga bodo oblikovala 
društva iz občine Dobrova - Polhov Gradec
24. junij 2021, ob 10.00 - Pri Lipi osamosvojitve in pri spominskem obeležju ob vaškem 
gasilskem domu v Nuskovi / organizator: Občina Rogašovci Obeležitev 30. obletnice 
države Republike Slovenije, sodelovanje učencev Osnovne šole Sveti Jurij
24. junij 2021 - Ptuj / organizator: Mestna občina Ptuj, območno združenje veteranov 
za Slovenijo Ptuj ter druge veteranske organizacije, ki delujejo na območju Ptuja in 
širše Občinska proslava ob dnevu državnosti
29 30 LET SLOVENIJE
24. junij 2021 zvečer - Prevalje / organizator: Občina Prevalje 
Občinska proslava in obeležitev 30. obletnice države Republike Slovenije
24. junij 2021, ob 19.00 - Ambrus / organizator: Krajevna skupnost Ambrus v sodelo -
vanju s turističnim, gasilskim in kulturnim društvom iz Ambrusa Tradicionalna 
prireditev Krajevni praznik na predvečer dneva državnosti
24. junij 2021, ob 19.00 - Letni oder gledališke in koncertne dvorane v 
Lendavi / organizator: Občina Lendava in KKC Lendava - KKK Lendava 
Osrednja slovesnost s tradicionalnim programom Balet pod zvezdami
Okrogla miza na temo dogajanj pred tridesetimi leti z naslovom »Tri desetletja kasneje« s 
povabljenimi gosti, ki bodo osvetlili različne vidike političnega, družbenega in vojaškega 
dogajanja v lokalni skupnosti in širše leta 1991. 
Lendavi / organizator: Galerija - Muzej Lendava  Fotografska razstava z naslovom 
Spomini na osamosvojitev (kot del občinske slavnostne prireditve)
Lendavi v organizaciji OZVVS Lendava, OZSČ in SEVER pododbor Lendava 
Izdaja knjige Občina Lendava v soju osamosvojitvene vojne 1991
24. junij 2021, ob 16.00 - Šentrupert, pri župnišču / organizator: Občina 
Šentrupert, Združenje Sever Odkritje spominske plošče v počastitev 30. obletnice države 
24. oziroma 25. junij 2021, ob 20.30 - Kulturni center Primoža Trubarja / organizator: 
Občina Šentjernej Proslava ob dnevu državnosti
25. junij 2021 - Prebold  / organizator: Občina Prebold
Športno-rekreacijska prireditev ob državnem in občinskem prazniku – Osvojimo Blažev 
bivak na Golavi – s kulturnim programom na temo 30. obletnice nastanka samostojne 
države
petek, 25. junij 2021, ob 18.00 - Spominsko obeležje osamosvojitvene vojne na 
Gibini / organizator: Občina Razkrižje v sodelovanju s TND Razkrižje, Območnim 
združenjem veteranov vojne za Slovenijo Ljutomer, Območnim združenjem 
slovenskih častnikov Ljutomer in Policijskim veteranskim društvom Sever za 
Pomurje Osrednja občinska proslava ob 23. občinskem prazniku Občine Razkrižje 
z obeležitvijo 30. obletnice državnosti Republike Slovenije 
petek, 25. junij 2021 - Idrija / organizator: Občina Idrija v sodelovanju z Osnovno šolo 
Idrija, Godbenim društvom rudarjev Idrija, Idrijskim oktetom in veteranom vojne za 
Slovenijo Obeležitev 30. obletnice države Republike Slovenije 
30 25. junij 2021, ob 6.00 - Poljane / organizator: Občina Gorenja vas – Poljane  
Obeležitev 30. obletnice države Republike Slovenije in pohod izpred župnijske cerkve v 
Poljanah k poljanskim podružnicam
25. junij 2021, ob 8.00 - Poljane  / organizator: Občina Gorenja vas – Poljane  
Kolesarjenje izpred Gostilne na Vidmu k poljanskim podružnicam 
25. junij 2021, ob 19.00 - na športnem igrišču na Trebiji / organizator: Občina Gorenja 
vas – Poljane Prireditev ob 30. obletnici države Republike Slovenije s kulturnim 
programom na športnem igrišču na Trebiji
25. junij 2021 - Park Polhograjske graščine / organizator: Dramsko društvo 
Neptun Gledališka igra na prostem z vsebino ob 30. obletnici dneva državnosti 
25. junij 2021, ob 18.00 - Bohinj, Kulturni dom Joža Ažmana / organizator: 
Občina Bohinj Slovesnost ob 30. obletnici države Republike Slovenije s kulturnim 
programom, odkritje doprsnega kipa v spomin občanu Francu Bučarju
25. junij 2021, ob 21.00 - Piran, Tartinijev trg / organizator: Občina Piran, Občina Izola, 
Mestna občina Koper in Občina Ankaran Skupna proslava ob dnevu samostojnosti v 
Piranu s koncertom Policijskega pihalnega orkestra. Ogled ladje Slovenske vojske Ankaran v 
mandraču.
25. junij 2021 - Loški Potok / organizator: Prostovoljno gasilsko društvo 
Hrib – Loški Potok Glasbena prireditev v počastitev dneva državnosti
25. junij 2021, ob 19.00 - Murska Sobota, grajska ploščad v mestnem jedru 
 / organizator: Mestna občina Murska Sobota v sodelovanju s Policijskim veteranskim 
združenjem Sever za Pomurje in pokrajinskim odborom Zveze veteranov vojne za 
Slovenijo, sodeloval bo tudi Zavod za kulturo, turizem in šport Murska Sobota   
Regijska slovesnost ob 30. obletnici države Republike Slovenije
25. junij 2021, ob 10.00 - Muzej graničarstva v Čepincih / organizator: Občina Šalovci 
Tradicionalni pohod ob dnevu državnosti, ogled muzejske zbirke graničarstva 
Varuhi meje, sledi krajši kulturni program
25. junij 2021, ob 11.00 - Na Polževem, Višnja Gora / organizator: Občina Ivančna Gorica 
Slovesna prireditev ob dnevu državnosti; sveta maša za domovino in kulturni 
program
25. junij 2021, ob 19.00 - Knobleharjev trg / organizator: Občina Škocjan v sodelovanju 
z občinskimi društvi Prireditev ob dnevu državnosti
25. junij 2021, ob 17.00 - Dravograd, Dvorec Bukovje, Bukovje 13 / organizator: Javni 
zavod Dravit Dravograd, ZSČ Dravograd in veteranska združenja v občini 
Dravograd Prireditev ob dnevu državnosti z naslovom Še pomnite,
31 30 LET SLOVENIJE
25. junij 2021 - Pomnik v parku pod Močilnikom v Dobu pri Domžalah / 
organizator: Občina Domžale Občinska proslava ob obeležitvi 30. obletnice razglasitve in 
obrambe samostojne in neodvisne države Republike Slovenije. Položitev venca ob 
pomniku v parku pod Močilnikom v Dobu pri Domžalah. 
25. junij 2021, ob 19.00 - Jezerska promenada na Bledu / organizator: 
Občina Bled v sodelovanju z domačimi kulturnimi društvi, glasbeno šolo, osnovno 
šolo, domačim jazzovskim ansamblom in godbo Osrednja proslava v počastitev 30. 
obletnice samostojne države Republike Slovenije
25. junij 2021, ob 19.00 - Spomenik talcev v Mostah / organizator: Občina 
Žirovnica s pomočjo Zavoda za turizem in kulturo Žirovnica v sodelovanju z veterani 
vojne za Slovenijo in OO ZB Obeležitev 30. obletnice države Republike Slovenije v okviru 
občinskega praznika – spominskega dneva 
25. junij 2021, ob 18.00 - Mestni park dr. Jožeta Pučnika v Lenartu / organizator: 
Občina Lenart Proslava in koncert v počastitev obeležitve 30. obletnice države Republike 
Slovenije
25. junij 2021, ob 9.00 - Pred spomenikom Dan prej na vhodu v Divačo 
/ organizator:  Območno združenje veteranov vojne za Slovenijo Krasa in Brkinov, 
Območno združenje slovenskih častnikov Sežana, Policijsko veteransko društvo 
Sever za Primorsko in Notranjsko v sodelovanju z drugimi organizacijami, Občino 
Divača in sosednjimi občinami Tradicionalna prireditev Dan prej, sledil bo 
tradicionalni pohod na hrib Kokoš
25. junij 2021 ves dan - Žepovci / organizator: Občina Apače 
Kulturni dogodek ob 30. obletnici države Republike Slovenije in prevzem novega 
gasilskega vozila PGD Žepovci
25. junij 2021, ob 20.00 - Postojna, Titov trg / organizator: Občina Postojna  
Večer slovenske popevke – osrednja občinska prireditev ob dnevu državnosti, nastopajoči: 
Postojnska godba 1808
25. junij 2021, ob 9.00 - Lovski dom na Golavi PD Prebold  / organizator: Občina 
Prebold in SŽ Prebold 4. športno-rekreacijska Prireditev ob državnem in občinskem 
prazniku Osvojimo Blažev bivak na Golavi
25. junij 2021, ob 12.00 - Lovski dom na Golavi  / organizator: KD Marija Reka Kulturna 
prireditev ob občinskem in državnem prazniku
25. junij 2021, ob 10.00 - GD Šešče - Golava / organizator: PGD Šešče – Športna sekcija, 
Občina Prebold 15. kolesarski vzpon na Golavo
32 25. junij 2021 - Tolmin / organizator: Občina Tolmin in Komorni zbor Musica Viva 
Prireditev Vse najboljše Slovenija ob 30. obletnici države Republike Slovenije
25. junij 2021, ob 11.00 - Bližina mejnega prehoda Metlika / organizator: 
Občina Metlika Osrednja proslava s Policijskim veteranskim društvom Sever Dolenjska in 
Bela krajina ob 30. obletnici osamosvojitvene vojne
25. junij 2021, ob 20.00 - Park samostojnosti, Tržaška cesta 9, Vrhnika / 
organizator: Občina Vrhnika Obeležitev 30. obletnice razglasitve samostojnosti Republike 
Slovenije
25. junij 2021 - Rogla/ organizator: Občina Zreče Srečanje enot za zveze in 
službe opazovanja in obveščanja bivše občine Slovenske Konjice ter (194.) oziroma 865. 
protidiverzantske čete, ki bi jih organizirali na Rogli, ločeno 25. junija 2021 in 27. junija 2021.  
25. junij 2021 - Občina Turnišče v sodelovanju  z društvi iz občine, osnovno šolo in 
vrtcem Obeležitev 30. obletnice države Republike Slovenije 
25. junij 2021 - Zagorje ob Savi / organizator: Občina Zagorje ob Savi 
Srečanje občank in občanov na mestni ploščadi ob 30. obletnici razglasitve in obrambe 
samostojne Republike Slovenije
26. junij 2021, ob 19.00 - Bovec / organizator: Občina Bovec, Kobarid in Tolmin 
Skupna prireditev za obeležitev obletnice razglasitve samostojne Republike Slovenije
26. junij 2021, ob 20.00 - Dežela kozolcev, Šentrupert / organizator: Občina 
Šentrupert Koncert zimzelenih pesmi ob 30-obletnici osamosvojitve: Poletna noč v Deželi 
kozolcev
26. junij 2021 - Dolenjska  / organizator: Območno združenje veteranov vojne za Slo -
venijo Dolenjske in Območno združenje slovenskih častnikov Novo mesto v sodelo -
vanju z Mestno občino Novo mesto Spominski pohod Poganci
26. junij 2021, ob 18.00 - Večnamenski dom Lokvica / organizator: Občina 
Metlika Obeležitev dneva državnosti in 90-letnice delovanja Prostovoljnega gasilskega 
društva Lokvica
26. junij 2021, od 14. ure naprej - Obnovljeno trško jedro, Rečica ob Savinji / 
organizator: Občina Rečica ob Savinji v sodelovanju z društvi Prireditev Rečica 
praznuje
26. junij 2021, ob 20.30 - Samostan Mekinje / organizator: Občina Kamnik 
Osrednja slovesnost ob dnevu državnosti
26. junij - Vrhpolje / organizator: Občina Vipava in Združenje VSO Severna Primorska
Tradicionalna proslava Dan prej
33 30 LET SLOVENIJE
26. junij 2021 - Adergas / organizator: Občina Cerklje na Gorenjskem v sodelovanju 
s kulturnimi društvi Dogodek ob obeležitvi 30. obletnice razglasitve in obrambe 
26. junij 2021 - Jezerski vrh / organizator: Občina Jezersko skupaj z ZVVS in 
organizacijo Sever Osrednja slovesnost na Jezerskem vrhu
27. junij 2021 - Črnomelj / organizator: Območno združenje veteranov vojne 
za Slovenijo Bela krajina v sodelovanju z občinami Črnomelj, Semič in Metlika 
Osrednja belokranjska slovesnost ob 30. obletnici osamosvojitve Slovenije
27. junij 2021, ob 10.30 - Župnijska cerkev sv. Ane, Dolenjske Toplice / 
organizator: Dolenjske Toplice Sveta maša za domovino
27. junij 2021, ob 18.30 ali 19.00 - Trzin / organizator: Občina Trzin 
Most čez Pšato – proslava ob 30. obletnici dneva državnosti in 30. obletnici bitke v 
Trzinu ter odkritje spominskega obeležja padlemu slovenskemu vojaku Edvardu Peperku
27. junij 2021, ob 20.00 - Rigonce / organizator: Občina Brežice 
Žalna slovesnost v Rigoncah
28. junij 2021 - Rožna Dolina / organizator: Območno združenje 
veteranov vojne za Slovenijo »Veteran« Nova Gorica, Društvo veteranov »Sever« 
Severne Primorske, Mestna občina Nova Gorica, Občina Miren - Kostanjevica, Občina 
Renče - Vogrsko in Občina Šempeter - Vrtojba 
Slovesnost v počastitev dneva državnosti in v spomin na osvoboditev mejnega prehoda 
v Rožni Dolini v osamosvojitveni vojni leta 1991
30. junij 2021, ob 17.00 - Knjižnica Šentilj / organizator: Občina Šentilj 
Odprtje razstave dogodkov iz leta 1991
do junija 2021 - Ljubljana, Trg mladinskih delovnih brigad / organizator: Mestna 
občina Ljubljana Obeležitev 30. obletnice države Republike Slovenije s postavitvijo 
spomenika braniteljem mesta v vojni za Slovenijo. 
1. julij 2021 - Šentilj / organizator: Občina Šentilj in Območno združenje 
veteranov vojne za Slovenijo občin Kungota in Pesnica; pri izvedbi prireditve 
sodelujeta tudi občini Kungota in Pesnica. Prireditev v počastitev 30. obletnice nastanka 
1. julij 2021, ob 18.00 - Korensko sedlo / organizator: OZVVS Zgornja 
Gorenjska in  Občina Kranjska Gora Prireditev v počastitev 30. obletnice razglasitve in 
obrambe samostojne Republike Slovenije
2. julij 2021 - Kuzma – betonsko spominsko obeležje / organizator: Občina Kuzma 
Praznovanje občinskega praznika
34 3. julij 2021 ob 20.00 - Benedikt / organizator: Občina Benedikt 
Počastitev 30. obletnice razglasitve samostojne Republike Slovenije na osrednji proslavi 
ob občinskem prazniku
3. julij 2021 - Šentilj / organizator: Občina Šentilj 
Počastitev 30. obletnice razglasitve samostojne Republike Slovenije na osrednji proslavi ob 
občinskem prazniku
3. julij 2021 ob 12.00 - Ludranski vrh nad Črno na Koroškem / organizator: 
Občina Črna na Koroškem Obeležitev  30. obletnice prvega srečanja državnikov pod 
Najevsko lipo in obeležitev  30. obletnice razglasitve samostojne države.
3. julij 2021 ob 19.00 - Gornja Radgona, Maistrov trg / organizator: 
Občina Gornja Radgona, Območno združenje Zveze veteranov vojne za 
Slovenijo Gornja Radgona in Policijsko veteransko društvo Sever za Pomurje – 
Pododbor Gornja Radgona Prireditev ob 30. obletnici osamosvojitve Republike Slovenije, 
veteranska društva bodo izvedla tradicionalni 20. spominski pohod ob meji od Radencev do 
Gornje Radgone. 
3. julij 2021 - Gornja Radgona / organizator: KoDVOP za Pomurje 
Pohod Radenci – Gornja Radgona in slovesnost v Gornji Radgoni
3. julij 2021 - Vuzenica / organizator: Občina Vuzenica skupaj z Društvom 31. čete, 
društvom Veteranov vojne za Slovenijo zgornje Dravske doline in društvom 
Sever Koroška Prireditev pripravljajo skupaj s člani Društva 31. čete, ki praznujejo 30 let 
ustanovitve, člani društva Veteranov vojne za Slovenijo zgornje Dravske doline in člani 
društva Sever Koroška. Vzporedno z dogodkom bo potekala razstava, predstavniki 
Slovenske vojske bodo predstavili poklic in delo vojaka v SV.
4. julij 2021 - Razkrižje / organizator: KoDVOP za Pomurje 
Pohod in slovesnost v spomin izgona zadnje tankovske kolone JLA iz Pomurja
4. julij 2021, ob 11. 00 - Ivančna Gorica / organizator: Občina Ivančna Gorica in Vojaški 
vikariat Slovenske vojske Prireditev s sveto mašo ob 30. obletnici države Slovenije, 
v zahvalo za zmago v vojni za Slovenijo ter v spomin na prvo sveto mašo s pripadniki 
Teritorialne obrambe na vojaških položajih. 
17. ali 24. julij 2021 - Hodoš / organizator: Občina Hodoš 
Obeležitev 30. obletnice nastanka samostojne države v okviru občinskega praznika
23. julij 2021 - Cirkulane / organizator: Športno društvo Cirkulane v 
sodelovanju z drugimi društvi Anin tek – športna prireditev ob 30. obletnici države 
01. avgust 2021 - organizator: Občina Zagorje ob Savi 
Slavnostna seja občinskega sveta Občine Zagorje ob Savi ob 30. obletnici države Republike 
Slovenije in občinskem prazniku
35 30 LET SLOVENIJE
1. avgust 2021 - Zagorje ob Savi / organizator: Občina Zagorje ob Savi v sodelovanju z 
Območnim združenjem slovenskih častnikov Tematska fotografska 
razstava ob 30. obletnici države Republike Slovenije
2. avgust 2021 – 14. september 2021 - v poslovnem času Upravnega centra Logatec 
Preddverje Upravnega centra Logatec / organizator: Občina Logatec in društvo 
Pazi!park  Razstava Občine Logatec in društva Pazi!park - Spoznajmo izjemna drevesa, ki 
z nami rastejo od osamosvojitve in še veliko dlje – s fotografijami Luke Vidica in besedilom 
Tine Trampuš 
5. avgust 2021 - Nazarje / organizator: Občina Solčava 
Občinski praznik – proslava ob 30. obletnici države Republike Slovenije
september ali oktober 2021 - Brežice / organizator: Občina Brežice 
Predstavitev dokumentarnega filma 30 let po osamosvojitvi avtorja Jožeta Grajža – 
premierno naj bi bil film predvajan na posavski proslavi ob dnevu državnosti junija 2021 
v Sevnici, v Brežicah pa predvidoma v septembru ali oktobru.
1. oktober 2021 - Brežice / organizator: Občina Brežice 
Odkritje pomnika osamosvojitveni vojni
1. oktober 2021 - Sveta Gora pri Gorici / organizator: Katoliška cerkev 
Sveta maša za veterane (škofijski dogodek)
2. oktober 2021 - Loški Potok / organizator: Občina Loški Potok 
Prireditev ob praznovanju občinskega praznika
27. december 2021, ob 13.00 - Martinova vas v Šmartnem ob Paki / 
organizator: Javni zavod Mladinski center Šmartno ob Paki, kultura, izobraževanje 
in šport Obeležitev 30. obletnice razglasitve in obrambe samostojne Republike Slovenije 
in 130-letnice savinjske železnice (Celje–Velenje). V sklopu programa se bo ob 8. uri zjutraj 
vlak odpravil iz Celja. Na poti do Velenja ga bo na vsaki postaji v občinah ob železnici 
pričakal krajši kulturno-etnološki program.  Osrednja prireditev z nastopom in predstavit -
vijo društev iz občine Šmartno ob Paki in drugih sodelujočih občin bo na prireditvenem 
prostoru pod šotorom v Martinovi vasi v Šmartnem ob Paki. V sklopu dogodka bosta 
pripravljeni še priložnostna razstava in ustrezna publikacija.
2021 - Koroška galerija likovnih umetnosti, Slovenj Gradec / organizator: KGLU 
Slovenj Gradec Razstava na temo osamosvojitve
2021 / organizator: Dvojezična srednja šola Lendava
Zgodovinska ura na temo 30. obletnice nastanka samostojne države v vsakem 
oddelku
Obeležitev 30. obletnice državnosti na internem dogodku
36 37
Predsednik vlade Janez Janša in župan MO Slovenska Bistrica dr. Ivan Žagar sta v parku pri občinski stavbi 
v Slovenski Bistrici odkrila doprsna kipa dr. Jožeta Pučnika in Ivana Pučnika, delo akademskega kiparja 
in restavratorja Viktorja Gojkoviča (Slovenska Bistrica, 18. junij 2021).
Nagovor predsednika vlade pred koncertom Big Band Orkestra Slovenske vojske 
ob 30. obletnici pekrskih dogodkov (Maribor, 22. maj 2021) 30 LET SLOVENIJE
ORGANIZACIJE, ZDRUŽENJA, DRUŠTVA
april 2021 - Zavod Antona Martina Slomška, Maribor / organizator: Pedagoška sekcija 
VSO Tabor domoljubja (tabor za maturante zgodovine o osamosvojitvenih procesih)
17. maj 2021 - Stavba Občine Kočevje / organizator: Društvo MORiS Kočevska Reka 
Obletnica Manevrske strukture narodne zaščite (MSNZ)
17. maj 2021 - Geoss / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Proslava ob dnevu vojnih veteranov 1991
22. maj 2021 - Pekre / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Osrednja slovesnost ob 30. obletnici pekrskih dogodkov in začetka služenja 
vojaškega roka v TO
23. maj 2021 - Novo mesto, stolnica sv. Nikolaja / organizator: Katoliška cerkev  
Koncert Novomeškega sakralnega abonmaja ob 30. obletnici države Republike 
Slovenije (škofijski dogodek)
24. maj 2021 - Maribor / organizator: Združenje za vrednote Slovenske osamosvojitve 
Maribor Obeležitev prve smrtne žrtve osamosvojitvene vojne – Josefa Šimčika
24. maj 2021 - Ptuj (Vičava) / organizator: Združenje za vrednote Slovenske 
osamosvojitve Ptuj Počastitev osamosvojitvenih dogodkov na Ptuju (Vičava, prvi ranjeni v 
vojni za Slovenijo – Boris Fras)
26. maj 2021 - Kranj  / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Spominska slovesnost ob 30. obletnici ustanovitev koordinacijske podskupine za Gorenjsko 
1991
28. maj 2021 - Murska Sobota / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev 
Sever Postavitev spominskega obeležja na bojevanje miličnikov Postaje milice Murska 
Sobota in Posebne enote milice UNZ Murska Sobota v vojni 1991
29. maj 2021 - Ljubljana / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Okrogla miza ob 30. obletnici bojnih nalog Specialne enote milice v vojni za Slovenijo
30. maj 2021 - Zaplaz, Čatež / organizator:  Katoliška cerkev 
Slovesno bogoslužje ob spomeniku sprave – Romarska cerkev (škofijski dogodek ob 30. 
obletnici države Republike Slovenije)
38 ORGANIZACIJE, ZDRUŽENJA, DRUŠTVA
junij 2021 - Šentilj v Slovenskih goricah / organizator: Zveza policijskih veteranskih 
društev Sever Osrednja slovesnost ob 30. obletnici osamosvojitvene vojne na območju 
vzhodnoštajerske pokrajine
junij 2021 - Tolmin / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Postavitev občinskega pomnika ob 30. obletnici osamosvojitve
junij 2021 - Dravograd / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Postavitev spominske plošče 1991 na nekdanjem mejnem prehodu Vič
junij 2021  - Radlje ob Dravi / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Postavitev spominske plošče 1991 na nekdanjem mejnem prehodu Radelj
junij 2021 - Trebnje / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Postavitev spominske plošče hranitelju orožja milice 1990–1991 na hiši Marjana Venclja
junij 2021 - Mašun (Pivka) / organizator: Zveza veteranov vojne za Slovenijo 
Proslava ob dnevu državnosti in 30. obletnici osamosvojitvene vojne
junij 2021 - Velenje / organizator: Zveza veteranov vojne za Slovenijo 
Vseslovensko srečanje vojnih veteranov 1991
1. junij 2021 - Brežice / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Okrogla miza o zajetju vojakov JLA iz Krakovskega gozda na Planini leta 1991
5. junij 2021 - Dobrovnik / organizator:  Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Postavitev spominske plošče1991 na zgradbi nekdanjega oddelka milice Dobrovnik
6. ali 7. junij 2021 - Ljubljana / organizator: Katoliška cerkev 
Sveta maša ob dnevu zmage (nacionalni dogodek)
18. junij 2021 - Petišovci / organizator:  Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Proslava ob dnevu državnosti na nekdanjem mejnem prehodu pri mostu čez reko Muro
18. junij 2021 - Rateče / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Spominska slovesnost ob 30. obletnici vojnih dogodkov na nekdanjem mejnem prehodu 
Rateče
19. junij 2021 - Medvedjek / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Proslava ob 30. obletnici bitke z JLA na Medvedjeku
19. junij 2021 - Medvedjek / organizator:  Zveza veteranov vojne za Slovenijo 
Proslava ob dnevu državnosti – obeležitev boja na Medvedjeku
19. junij 2021 - Kum / organizator:  Zveza veteranov vojne za Slovenijo 
Proslava ob dnevu državnosti in 30. obletnica napada na Kum
39 30 LET SLOVENIJE
23. junij 2021 - Brnik / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Spominska slovesnost ob 30. obletnici vojnih dogodkov na letališču Brnik
23. junij 2021 - Ljutomer / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever -
Proslava ob dnevu državnosti in 30. obletnici osamosvojitve Slovenije
23. junij 2021 - Jelšane / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Okrogla miza o vzpostavitvi mejne kontrolne točke Jelšane 1991
24. junij 2021 - Bovec / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Slovesnost ob dnevu državnosti za občine Tolmin, Kobarid in Bovec
24. junij 2021 - Šempeter / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever -
Slovesnost ob dnevu državnosti na Sv. Otu v občini Šempeter - Vrtojba
25. junij 2021 - Ljubljana, stolnica sv. Nikolaja / organizator: Katoliška cerkev  
Sveta maša za domovino 2021 (nacionalni dogodek)
24. junij 2021 - Različne lokacije v nadškofiji Ljubljana / organizator: Katoliška cerkev  
30 kresov na za to posebej izbranih vrhovih in vzpetinah (škofijski dogodek)
24. junij 2021, od 19. ure - Celje, Dom sv. Jožef / organizator: Katoliška cerkev   
Sveta maša za domovino, kresovanje in slavnostna akademija (škofijski dogodek)
25. junij 2021 - Črnomelj / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever -
Proslava ob dnevu državnosti in 30. obletnici praznitve vojaškega skladišča 
na Vražjem kamnu
25. junij 2021 - Metlika / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Proslava ob dnevu državnosti in 30. obletnici vdora kolone JLA čez mejni 
prehod Metlika v Slovenijo
25. junij 2021 - Sabotin / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Slovesnost in dvig zastave ob dnevu državnosti 
25. junij 2021 - Dragonja / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Okrogla miza o vzpostavitvi mejne kontrolne točke Dragonja 1991
25. junij 2021 - Vrhnika / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Postavitev spomenika ob 30. obletnici osamosvojitve v parku Lipa samostojnosti
25. junij 2021 - Ljubljana / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Postavitev spomenika braniteljem Ljubljane 1991 na Trgu MDB
25. junij 2021 - Dol pri Hrastniku / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev 
Sever Javna predstavitev zbornika Vojni ujetniki 1991 ob 30. obletnici osamosvojitve
40 ORGANIZACIJE, ZDRUŽENJA, DRUŠTVA
25. junij 2021 - Ljubelj / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Spominska slovesnost ob 30. obletnici vojnih dogodkov na 
nekdanjem mejnem prehodu
25. junij 2021 - Obrežje / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Spominska slovesnost ob 30. obletnici vzpostavitve mejne kontrolne točke
 (MKT-5) na meji s Hrvaško
25. junij 2021 - Božjepotna cerkev na Trški gori / organizator: Katoliška cerkev  
Sveta maša za domovino (škofijski dogodek)
25. junij 2021 - Sežana  / organizator: Zveza veteranov vojne za Slovenijo
25. junij 2021 - Murska Sobota / organizator: Zveza veteranov vojne za Slovenijo 
junij 2021 - Koper, stolnica Marijinega vnebovzetja / organizator: Katoliška cerkev  
25. junij 2021 - Sv. Jedrt in sv. Ilija na Gorjancih / organizator: Katoliška cerkev  
Slovensko-hrvaška maša za domovino (škofijski dogodek)
25. junij 2021 - Celje, stolna cerkev sv. Danijela / organizator: Katoliška cerkev  
25. junij 2021, ob 8. uri - Sabotin  / organizator: OZVVS »Veteran« Nova Gorica, 
sodelujejo Društvo veteranov »Sever« Severne Primorske, Združenje za vrednote 
slovenske osamosvojitve, Mestna občina Nova Gorica in Vojaški vikariat 
Slovenske vojske Protokolarni dvig slovenske zastave
25. junij 2021, ob 9. uri - Cerkvica sv. Valentina  / organizator: OZVVS »Veteran« Nova 
Gorica, sodelujejo Društvo veteranov »Sever« Severne Primorske, Združenje za 
vrednote slovenske osamosvojitve, Mestna občina Nova Gorica in Vojaški vikariat 
Slovenske vojske Maša za domovino
25. junij 2021, ob 11. uri - Koča na Sabotinu / organizator: OZVVS »Veteran« Nova Gorica, 
Slovenske vojske Osrednja slovesnost
25. ali 26. junij 2021 - Ponikva – Nova Cerkev – Žička kartuzija / organizator: 
Katoliška cerkev  Pohod po Slomškovi poti ob dnevu državnosti s slovesnim 
sklepom v kartuziji (škofijski dogodek)
41 30 LET SLOVENIJE
26. junij 2021 - Šmarješke Toplice / organizator: Društvo Moris Kočevska Reka, Občina 
Šmarješke Toplice in Občina Škocjan Slovenci, dvignimo glave, izobesimo zastave! – 
slovesnost ob 30. obletnici državnosti Republike Slovenije 
26. junij 2021 - Divača / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Osrednja proslava ob 30. obletnici vojne za Slovenijo pri pomniku Dan prej
26. junij 2021 - Mokronog / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Proslava ob dnevu državnosti in 30. obletnici grožnje razstrelitve rezervoarjev z gorivom v 
skladišču JLA v Mokronogu
26. junij 2021 - Spodnja Ložnica, Slovenska Bistrica / organizator: Zveza veteranov 
vojne za Slovenijo Proslava ob dnevu državnosti in zavzetju skladišča Ložnica
26. junij 2021 - Brezovica / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Slovesnost ob 30. obletnici in dvig zastave pri spominskem obeležju na cestno barikado pri 
Gorjancu – oviranje tankovskih kolon na relaciji Vrhnika–Brnik 
26. junij 2021 - Zavetniki / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Spominska slovesnost pri Zavetnikih ob 30. obletnici postavitve barikade 26. junija 1991
26. junij 2021 - Tacen / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Polaganje venca ob dnevu policije pri spominskem obeležju padlim policistom v vojni 1991 
v spominskem parku v Tacnu
26. junij 2021 - Ljubljana / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Polaganje venca ob dnevu policije k pomniku padlim v vojni 1991 na Žalah
27. junij 2021 - Trzin / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Slovesnost ob 30. obletnici trzinske bitke
27. junij 2021 - Robič / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Spominska slovesnost ob 30. obletnici osvoboditve mejnega prehoda
27. junij 2021 - Dornberk / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Spominska slovesnost ob 30. obletnici postavitve barikade in dogodkov v 
Dornberku leta 1991
27. junij 2021 - Trzin / organizator: Zveza veteranov vojne za Slovenijo 
Proslava v spomin na bitko pri Trzinu
27. junij 2021 - Slovenska filharmonija / organizator: Svetovni slovenski kongres 
Koncert ob 30. obletnici ustanovitve Svetovnega slovenskega kongresa
28. junij 2021 - Slovenj Gradec / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev 
Sever 
Polaganje vencev v parku herojev v spomin na padle v vojni 1991 na Koroškem
42 ORGANIZACIJE, ZDRUŽENJA, DRUŠTVA
28. junij 2021 - Šmartno pri Slovenj Gradcu  / organizator: Zveza policijskih veteranskih 
društev Sever Polaganje vencev na grobove rezervnih miličnikov Željka Ernoiča in Bojana 
Štumbergerja ter pripadnika TO Vincenca Repnika, padlih v vojni 1991
28. junij 2021 - Jezersko / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Spominska slovesnost ob 30. obletnici vojnih dogodkov na mejnem prehodu
28. junij 2021 - Holmec / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Osrednja proslava ob dnevu policije ob 30. obletnici bojev na mejnem prehodu Holmec
28. junij 2021 - Cerklje ob Krki / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev 
Sever Spominska slovesnost ob 30. obletnici prestopa pilotov JLA v ONZ v vojašnici Cerklje
28. junij 2021 - Rožna Dolina / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Proslava ob dnevu državnosti in 30. obletnici osvoboditve mejnega prehoda Rožna Dolina
28. junij 2021 - Rožna Dolina  / organizator: OZVVS »Veteran« Nova Gorica, sodelujejo 
Društvo veteranov »Sever« Severne Primorske, Združenje za vrednote slovenske osa-
mosvojitve, Mestna občina Nova Gorica in občina Miren - Kostanjevica, občina Renče 
- Vogrsko in občina Šempeter - Vrtojba Tradicionalna slovesnost v počastitev osvoboditve 
mednarodnega mejnega prehoda Rožna Dolina 
29. junij 2021 - Koper / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Spominska slovesnost ob 30. obletnici oboroženega spopada z JLA na Bivju pri Kopru
30. junij 2021 - Ljubljana / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Komemoracija pri spominski plošči padlemu miličniku Stanislavu Strašku v križišču 
Aškerčeve in Slovenske ceste – ob obletnici smrti
30. junij 2021 - Ponikva / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Polaganje venca na grob miličnika Stanislava Straška, padlega v vojni 1991 – ob 
obletnici smrti
30. junij 2021 - Dravograd / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Spominska slovesnost ob 30. obletnici dogodkov v vojni 1991 na nekdanjem mejnem 
prehodu Vič
30. junij 2021 - Škofja Loka / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Postavitev spominskega obeležja ob 30. obletnici napada in zavzetja vojašnice JLA
28. junij 2021 - Ig / organizator: VSO Velike Lašče (Škofljica, Ig, Brezovica) 
Obeležitev sestrelitve agresorskega helikopterja v Mahu pri Igu
v juniju in/ali oktobru 2021 - po Sloveniji / organizator: Odbori VSO 
Žalne slovesnosti v spomin na umrle v vojni za Slovenijo
43 30 LET SLOVENIJE
2. julij 2021 - Pivka / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Polaganje venca na grob padlega rezervnega miličnika Stanislava Požarja – ob obletnici 
smrti
2. julij 2021 - Razkrižje / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Slovesnost ob 30. obletnici odhoda zadnjega vojaka JLA iz Prlekije na Gibini
2. julij 2021 - Plato Karavanke / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev 
Sever Spominska slovesnost ob 30. obletnici vojnih dogodkov na nekdanjem mejnem 
prehodu Karavanke
2. julij 2021 - Radlje ob Dravi / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev 
Sever Spominska slovesnost ob 30. obletnici dogodkov v vojni 1991 na nekdanjem mejnem 
prehodu Radelj
1. julij 2021 - Ljubelj / organizator: Združenje za vrednote Slovenske osamosvojitve 
Obeležitev 30. letnice osvoboditve mejnega prehoda in bojev na Ljubelju
3. julij 2021 - Novo mesto, Zaplaz / organizator: Katoliška cerkev 
Škofijsko peš romanje iz Novega mesta na Zaplaz (škofijski dogodek)
2. julij 2021 - Krško / organizator: Združenje za vrednote Slovenske osamosvojitve 
Krško Obeležitev 30. obletnice bitke v Krakovskem gozdu
3. julij 2021 - Nova vas / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Spominska slovesnost ob 30. obletnici spopada za zavzetje karavle JLA v Novi vasi
3. julij 2021 - Gornja Radgona / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev 
Sever Proslava v Gornji Radgoni ob dnevu državnosti in 30. obletnici vojne za Slovenijo
7. julij 2021 - Ljubljana, stolnica / organizator: Združenje za vrednote Slovenske 
osamosvojitve, Katoliška cerkev Slovesna maša in obeležitev konca oboroženih spopa-
dov in zmage v vojni 
7. julij 2021 - Planina v Podbočju / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev 
Sever Spominska slovesnost ob 30. obletnici zajetja vojakov JLA s strani Posebne enote 
milice UNZ Krško na Planini v Podbočju
10. julij 2021 - Pokljuka / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Zaključna slovesnost pohoda veteranov na Triglav ob obletnici razvitja slovenske zastave 
na Triglavu 1991 –biatlonski stadion na Rudnem polju
44 ORGANIZACIJE, ZDRUŽENJA, DRUŠTVA
10. julij 2021 - Cesarski vrh / organizator: Združenje za vrednote Slovenske 
osamosvojitve Logatec Pohod na Cesarski vrh v spomin na umrla vojaka TO M. Moljka 
in A. Žaklja
11. julij 2021 - Ig (Krim) / organizator: Združenje za vrednote Slovenske osamosvojitve 
Ig, Velike Lašče, Škofljica, Brezovica  Pohod na Krim v počastitev osamosvojitvenih 
dogodkov na Igu ter spomin na napad na oddajnike RTV na Krimu
1. avgust 2021 - Prvine / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Spominska slovesnost pri obeležju 1991 ob 30. obletnici delovanja centra za vojne ujetnike
september 2021 - Ljubljana, DS  / organizator:  FUDŠ, Državni svet 
Simpozij ob tridesetletnici samostojne Slovenije
od 9. septembra do 2. oktobra 2021 - Ljubljana, Založba Družina / organizator: 
Katoliška cerkev Niz okroglih miz z naslovom Gibanja za samostojno in demokratično 
državo (nacionalni dogodek)
17. september 2021 - Pivka / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Postavitev spominske plošče hranitelju orožja milice na hiši Ivana Spetiča - Petra 
24. september 2021 - Kranj / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Postavitev spominske plošče hranitelju orožja milice na hiši Srednje Bitnje 86
4. oktober 2021 - Ljubljana / organizator: Založba Družina 
Mednarodni simpozij o sv. JPII z naslovom Državnik, ki je povezal Evropo
11. oktober 2021 - Tržič / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Postavitev spominske plošče hranitelju orožja milice na hiši Zvirče 10
15. oktober 2021 - Kranj / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Postavitev spominske plošče hranitelju orožja milice1990–1991 na hiši Jezerska 62/b
19. oktober 2021 - Ajdovščina / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Proslava ob dnevu suverenosti
21. oktober 2021 - Novo mesto / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev 
Sever Slovesna počastitev dneva suverenosti in odhoda JLA z Dolenjske
22. oktober 2021 - Mestna ploščad, Kočevje  / organizator: Društvo Moris 
Kočevska Reka  Slovesnost ob dnevu suverenosti z dvigom slovenske zastave
23. oktober 2021 - Črnotiči / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Slovesnost ob 30. obletnici odhoda zadnjega vojaka JLA iz Primorske in Notranjske
45 30 LET SLOVENIJE
25. oktober 2021 - Ljubljana, Žale / organizator: Združenje VSO in Društvo 91 ter 
sodelovanje policijskega ali vojaškega vikariata Počastitev spomina na umrle v vojni za 
Slovenijo 
29. oktober 2021 - Ljubljana / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Žalna slovesnost in polaganje vencev k pomniku padlim v vojni 1991 na ljubljanskih Žalah
29. oktober 2021 - Križ pri Sežani / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev 
Sever Postavitev spominske plošče hranitelju orožja milice 1990–1991 na hiši Križ 150
30. oktober 2021 - Ponikva / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Spominska slovesnost na grobu miličnika Stanislava Straška, padlega v vojni 1991
30. oktober 2021 - Holmec / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Spominska slovesnost in polaganje venca ob spominskem obeležju 1991 
na nekdanjem mejnem prehodu Holmec
30. oktober 2021 - Slovenj Gradec / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev 
Sever Polaganje vencev v Parku herojev v spomin na padle v vojni 1991 na Koroškem
Sever Polaganje vencev na grobove rezervnih miličnikov Željka Ernoiča in 
Bojana Štumbergerja ter pripadnika TO Vincenca Repnika, padlih v vojni 1991
oktober 2021 - Maribor / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever
Žalna slovesnost pri spomeniku žrtvam vojne 1991 na Ljubljanski ulici
Položitev venca na grob rezervnega miličnika Roberta Hvalca, padlega v vojni 1991
oktober 2021 - Brežice / organizator: Zveza veteranov vojne za Slovenijo
Otvoritev spomenika osamosvojitvi
oktober 2021 - Koča na Trstelju / organizator: OZVVS »Veteran« Nova Gorica 
Odkritje spomenika osamosvojitve na Trstelju
12. november 2021 - Koper / organizator: Zveza policijskih veteranskih društev Sever 
Postavitev spominske plošče hranitelju orožja milice 1990–1991 na hiši Lopar 21
9. december 2021 - Slovenj Gradec / organizator: Zveza policijskih veteranskih 
društev Sever Prednovoletno srečanje s svojci padlih policistov v vojni 1991
2021 - Dom Sv. Jožef / organizator: Katoliška cerkev Celje, 
Sklop domoljubnih predavanj slovenskih državljanov v okviru 30. obletnice osamosvojitve 
(škofijski dogodek)
46 ORGANIZACIJE, ZDRUŽENJA, DRUŠTVA
47
Predsednik vlade Janez Janša na slovesnosti ob dnevu Slovenske vojske. Na ta dan leta 1991 so slovenski 
naborniki vojaški rok začeli služiti izključno v Sloveniji, v dveh učnih centrih takratne Teritorialne obrambe. 
Skupaj 300 nabornikov je vojaški rok začelo služiti v 710. učnem centru v Pekrah pri Mariboru
 in 510. učnem centru na Igu pri Ljubljani (Ig, 15. maj 2021). 
Predsednik vlade Janez Janša na odkritju spominskega obeležja Demos na Račjem otoku na Brdu pri Kranju. 
Slovesnosti so se udeležili tudi nekateri ključni akterji tedanjega časa, med njimi Dimitrij Rupel, Lojze Peterle, Igor 
Bavčar, Janez Podobnik, Marjan Podobnik, Franci Feltrin in Vitomir Gros (Račji otok na Brdu pri Kranju, 28. april 2021). 30 LET SLOVENIJE
SLOVENCI V ZAMEJSTVU
junij 2021 - Argentina / organizator: Društvo Zedinjena Slovenija 
Osrednje praznovanje 30. obletnice samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije
Posebna tiskana in digitalna izdaja časopisa Svobodna Slovenija v čast 30. obletnice 
samostojne in neodvisne Republike Slovenije
junij 2021 - Argentina / organizator: Slomškova šola v Ramos Mejíi 
Šolska proslava ob 30. obletnici samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije
junij 2021 - Argentina / organizator: Jegličeva šola ABC po slovensko, Slovenska hiša 
Šolska prireditev ob 30. obletnici samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije
junij 2021 - Argentina / organizator: Rožmanova šola, San Martin 
junij 2021 - Argentina / organizator: Prešernova šola, Castelar 
junij 2021 - Argentina / organizator: Baragova šola, Lanus 
junij 2021 - Argentina / organizator: Društvo Slovencev v Mendozi 
Proslava ob 30. obletnici samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije s kulturnim 
programom
junij 2021 - Bosna in Hercegovina / organizator: Slovenska skupnost Tuzla 
Slavnostna akademija ob 30. obletnici samostojne in neodvisne Republike Slovenije
junij 2021 - Bosna in Hercegovina / organizator: Društvo Slovencev Lipa Prijedor 
Posebna radijska oddaja, namenjena obeležitvi 30. obletnice samostojnosti in neodvisnosti 
junij 2021 - Hrvaška / organizator: Slovenski dom Zagreb 
Razstava in performans “Slovenija je naša”
junij 2021 - Italija  / organizator: Primorski dnevnik 
Posebna časopisna priloga, namenjena 30. obletnici samostojnosti in neodvisnosti 
junij 2021 - Kanada / organizator: Vseslovenski kulturni odbor 
Praznovanje 30. obletnice - Slovenija, Vseslovenski kulturni odbor, Radio Glas kanadskih 
Slovencev
junij 2021 - Velika Britanija / organizator: Slovenska katoliška misija 
Učna urica z otroci na temo državnega praznika in 30. obletnice samostojnosti in 
neodvisnosti Republike Slovenije
48 SLOVENCI V ZAMEJSTVU
junij 2021 - Kolumbija / organizator: Slovensko društvo v Kolumbiji 
Potujoča interaktivna razstava I feel 30: obletnica samostojnosti in neodvisnosti Republike 
Slovenije
junij 2021 - Severna Makedonija / organizator: Društvo Slovencev Triglav Bitola 
Proslava ob 30. obletnici samostojne in neodvisne Republike Slovenije
junij 2021 - Slovenija / organizator: Slovenska izseljenska matica  
Tematska številka revije Rodna gruda 
junij 2021 - Srbija  / organizator: Društvo Slovencev Sava Beograd 
Posebna radijska oddaja - Slokult.info
junij 2021 - ZDA  / organizator: Joe Valencic (Cleveland) 
Posebna radijska oddaja, namenjena 30. obletnici samostojnosti in 
17. junij 2021 - Italija / organizator: Krožek Virgil Šček  
Javni intervju o dogajanju v času plebiscita, desetletne vojne in osamosvojitve 
20. junij 2021  - Argentina / organizator: Radijska oddaja Okence v Slovenijo  
Posebna radijska oddaja, namenjena obeležitvi 30. obletnice samostojnosti 
in neodvisnosti Republike Slovenije
20. junij 2021  - Madžarska / organizator: Društvo porabskih slovenskih upokojencev 
Celodnevni program na Verici s sveto maša, namenjen obeležitvi 30. obletnice 
samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije
25. junij 2021  - Avstralija / organizator: Svet slovenskih organizacij v Viktoriji 
Praznovanje 30. obletnice samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije ob dnevu 
državnosti na Federation Square v Melbournu z dvigom slovenske zastave
25. junij 2021  - Severna Makedonija / organizator: Slovensko združenje France 
Prešeren Skopje Proslava ob 30. obletnici samostojne in neodvisne Republike Slovenije
25. junij 2021  - Srbija / organizator: Društvo Slovencev Kredarica Novi Sad 
Proslava ob 30. obletnici samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije
25. junij 2021  - Srbija / organizator: Društvo Slovencev Planika Zrenjanin 
Dan državnosti - slovesna obeležitev 30. obletnice samostojnosti in neodvisnosti 
49 30 LET SLOVENIJE
26. junij 2021   - Bosna in Hercegovina / organizator: Društvo Slovencev Jožef 
Špringer Kakanj Slavnostna akademija ob 30. obletnici samostojne in neodvisne 
26. junij 2021   - Nemčija / organizator: Slovensko kulturno in športno društvo Drava 
Augsburg Proslava v počastitev 30. obletnice samostojnosti in neodvisnosti Republike 
Slovenije
26. junij 2020 - Nemčija / organizator: Koordinacija slovenskih društev v Severnem 
Porenju – Vestfaliji Slavnostna prireditev treh slovenskih društev (Slovensko kulturno in 
športno društvo Maribor iz Hildna, Slovenski zvon iz Krefelda, Slovenski cvet iz Moersa) v 
sodelovanju z učiteljico slovenščine
27. junij 2021   - Avstralija / organizator: Slovenska skupnost NSW Australia 
Organizacija proslave - slovesna priprava prizorišča (dekoracija v slovenskih barvah, 
zastavice, drugi domoljubni elementi, osvetlitev zunanjosti stavbe v barvah slovenske 
zastave), podelitev nagrad slovenske skupnosti, izobešanje slovenske zastave doma in v 
lokalnih skupnostih
27. junij 2021  - Belgija / organizator: Slovensko kulturno društvo Naš dom 
Slovenski piknik ob 30. obletnici samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije
julij 2021 - Madžarska / organizator: Zveza Slovencev na Madžarskem 
Likovni natečaj z razstavo “Slovenija, moja matična domovina” in koncert
julij 2021 - Madžarska / organizator: Porabsko kulturno in turistično društvo 
Andovci Obeležitev 30. obletnice samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije na 
Triglavu ob tradicionalem pohodu iz malega Triglava na Triglav
julij 2021 - Nizozemska  / organizator: Združenje prijateljev Slovenije na 
Nizozemskem Piknik v počastitev 30. obletnice samostojne in neodvisne Republike 
Slovenije
4. julij 2021 - Slovenija  / organizator: Rafaelova družba 
Nedelja Slovencev po svetu
predvidoma 30. 6. ob 17.00 in 14. 7.  ob 18.00” - Avstrija  / organizator: Krščanska 
kulturna zveza, Mohorjeva, Narodni svet koroških Slovencev, SNI Urban Jarnik, 
Generalni konzulat RS v Celovcu Izvedba dveh okroglih miz in razstava slik o takratnih 
dogodkih v Tischlerjevi dvorani v Celovcu
1. avgust 2021 - Slovenija  / organizator: Rafaelova družba 
Srečanje treh Slovenij na Višarjah ob 30. obletnici samostojne in neodvisne Republike 
Slovenije
50 SLOVENCI V ZAMEJSTVU
september 2021 - Italija / organizator: Zveza slovenskih kulturnih društev Trst 
Okrogla miza s predstavniki kulturnih organizacij v slovenskem zamejstvu o 30. obletnici 
oktober 2021 - Argentina / organizator: Naš dom San Justo in Društvo Zedinjena 
Slovenija Slovenski dan
oktober 2021 - Črna Gora / organizator: Slovensko društvo Vida Matjan Podgorica 
Obeležitev 30. obletnice samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije s koncertom 
vokalne skupine iz Novega mesta
oktober 2021 - Francija / organizator: A.T.S.O.  Aumetz 
Koncert ob 30. obletnici samostojne in neodvisne Republike Slovenije
17. oktober 2021- Belgija / organizator: Slovensko katoliško pevsko in kulturno društvo 
Slomšek Skupno praznovanje 30. obletnice samostojne in neodvisne Republike Slovenije in 
60. obletnice društva Slomšek  
 
23 oktober 2021 - Nemčija / organizator: Slovensko kulturno umetniško društvo 
Triglav Stuttgart Prireditev ob 30. obletnici samostojne in neodvisne Republike Slovenije 
ter 50. obletnice društva
  
19. november 2021 - Avstralija / organizator: Slovensko avstralsko akademsko
društvo Peta letna konferenca Slovensko avstralskega akademskega društva, namenjena 
obeležitvi in promociji 30. obletnice samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije 
(Adelaide) 
 
jesen 2021 - Brazilija / organizator: Slovenska poslovna globalna povezava 
Seminar na temo Globalno poslovno slovenstvo in30 let samostojne in neodvisne Republike 
Slovenije  
Argentina / organizator: Društvo Zedinjena Slovenija 
Priprava video posnetka o slovenski skupnosti v Argentini ob 30. obletnici samostojne in 
neodvisne Republike Slovenije 
Argentina / organizator: Društvo Zedinjena Slovenija in časopis Svobodna Slovenija 
Nagradni natečaj “Kaj mi pomeni Slovenija”
Argentina / organizator: Slovensko društvo Triglav Entre Rios 
Položitev spominske plošče; Izdaja revije v čast 30. obletnice samostojnosti in neodvisno -
sti Republike Slovenije; Posebna oddaja radijske oddaje Odmevi Slovenije z namenom 
obeležitve obletnice; Odprtje ulice Republike Slovenije v mestu Cerrito in San Benito ; 
Delavnica za izdelavo spominkov ob 30. obletnici samostojnosti in neodvisnosti Republike 
Slovenije
51 30 LET SLOVENIJE
Argentina / organizator: Slomškov dom 
Kulturna prireditev s sveto mašo ob 30. obletnici samostojnosti in neodvisnosti Republike 
Slovenije
Argentina / organizator: Slovenska osnovna šola Franceta Balantiča 
Dan državnosti - praznovanje 30. obletnice samostojnosti in neodvisnosti Republike Slo -
venije
Argentina / organizator: Slovenska kulturna akcija 
Celoletnen program pod naslovom “Mi in Slovenija - 30 let” - okrogle mize z gosti, obujanje 
spominov
Argentina / organizator: Slovenski dom Carapachay 
Dvig slovenske in argentinske zastave, zahvalna sveta maša in odrska akademija, namenje -
na obeležitvi 30. obletnice samostojne in neodvisne Republike Slovenije
Avstralija / organizator: Društvo za slovenski jezik in kulturo Queensland v 
sodelovanju z ostalimi slovenskimi organizacijami v Queenslandu Organizacija 
dogodka v počastitev 30. obletnice samostojne in neodvisne Republike Slovenije
Avstrija / organizator: Revija Nedelja 
Posebna priloga, namenjena 30. obletnici samostojne in neodvisne Republike Slovenije
Avstrija / organizator: Društvo Slovenski dvojezični vrtec na Dunaju 
Video posnetek s petjem in barvanjem Slovenije na papirju
Avstrija / organizator: Slovenski inštitut na Dunaju 
Pod naslovom ‘30 let Republike Slovenije’ bo izvedenih več prireditev
Belgija / organizator: Slovenski pastoralni center Bruselj 
Svetovni dan čebel in promocija Slovenije ob 30. obetnici samostojnosti in neodvisnosti 
Junijsko praznovanje dneva slovenske državnosti ob 30. obletnici samostojne in neodvisne 
Brazilija / organizator: Zveza Slovencev Brazilije 
Fotografska razstava ob 30. obletnici samostojne in neodvisne Republike Slovenije
Brazilija / organizator: SloBraz Gospodarska zbornica Slovenija-Brazilija 
Osrednji dogodek “30 let uspešne Slovenije in vloga izseljencev”
Češka / organizator: Češko-slovensko društvo
30. obletnica samostojne in neodvisne Republike Slovenije: posaditev lipe češko-slovenske -
ga prijateljstva (Brno), razstava, koncert ter literarno-dramski večer
52 SLOVENCI V ZAMEJSTVU
Francija / organizator: Association France Slovenie
Sprejem pri častni konzulki v Saint-Chamondu ob 30. obletnici samostojne in 
neodvisne Slovenije
Hrvaška  / organizator: Kulturno prosvetno društvo Bazovica 
Osrednja proslava s priložnostno razstavo na tematiko 30-letnega “življenja” Slovenije in 
posaditev cepiča najstarejše trte na svetu
Hrvaška  / organizator: Slovensko društvo “Lipa” Buzet   
Prireditev ob 30. obletnici osamosvojitve Republike Slovenije
Hrvaška  / organizator: Slovensko društvo “Nagelj” Varaždin   
Italija / organizator: Kulturni dom v Gorici 
Okrogla miza o 30. obletnici samostojne in neodvisne Republike Slovenije s slovenskimi in 
italijanskimi političnimi predstavniki
Italija / organizator: Kulturni center Lojze Bratuž  
Natečaj “Slovenija, od kod lepote tvoje?” (likovni natečaj, natečaj stripa, literarni natečaj za 
otroke in mlade)
Italija / organizator: Združenje slovenskih športnih društev v Italiji 
Slovenija: vznemirljiva zgodba s sanjskim koncem - dogodki, posvečeni 30. obletnici 
osamosvojitve (tradicionalna Soška regata, mednarodni članski nogometni turnir, 
tradicionalni mednarodni odbojkarski turnir za Pokal bazoviških žrtev ter Pohod bazoviški 
junaki, mednarodni košarkarski turnir K2 Šport na Goriškem, Igre prijateljstva)
Italija / organizator: Slovenka kulturno gospodarska zveza 
Niz pogovornih večerov v Trstu, Gorici in Benečiji (posvečen refleksiji o današnjem stanju 
Republike Slovenije, trideset let po razpadu nekdanje države)
Italija / organizator: Društvo Slovenci v Milanu 
Organizacija treh tematskih večerov, namenjenih obravnavi 30. obletnice samostojnosti in 
Nemčija  / organizator: Slovensko kulturno in športno društvo Maribor 
Praznovanje 30. obletnice samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije
Nemčija  / organizator: Slovensko kulturno prosvetno društvo Lastovka  
Prireditev ob 30. obletnici samostojnosti slovenske države
Nizozemska / organizator: Združenje prijateljev Slovenije na Nizozemskem  
Posebna številka glasila Lipa
Rusija / organizator: Društvo Slovencev v Rusiji v mestu Saratov  
Proslava in koncert ob 30. obletnici samostojne in neodvisne Republike Slovenije
53 30 LET SLOVENIJE
Slovaška / organizator: Združenje občanov in podjetij Republike Slovenije in 
Slovaške republike (Združenje SLO/SLO) Organizacija dogodka/Kulturni projekt - 30 let 
Slovenija / organizator: Rafaelova družba 
Višarski dnevi mladih, namenjeni osvetvi naporov Slovencev po svetu, ki so pomembno 
prispevali k priznanju novonastale države Slovenije
Slovenija / organizator: Izseljensko društvo Slovenija v svetu 
Slavnostni koncert v soorganizaciji z Glasbeno matico ob 30. obletnici samostojne in 
neodvisne Republike Slovenije
27. tabor Slovencev po svetu - okrogla miza na temo “30 let samostojne Slovenije”
Srbija / organizator: Slovenska kulturna skupnost Brata Jenko Leskovac 
30 let samostojnosti Slovenije in njena zgodovina
Srbija / organizator: Zveza slovenskih kulturnih skupnosti Srbije 
Obeležitev 30. obletnice samostojnosti in neodvisnosti Republike Slovenije z besedilom, 
grafiko in fotografijo
Srbija / organizator: Društvo slovensko-srbskega prijateljstva Zdravica Niš 
Švedska  / organizator: Slovensko-švedsko pevsko društvo Orfeum 
Slavnostni koncert ob 30. obletnici samostojne in neodvisne Republike Slovenije
Švica / organizator: Kulturni most Švica - Slovenija 
Osrednji dogodek z naslovom “30! Slovenija praznuje” 
Velika Britanija / organizator: Britansko-slovensko društvo 
Postavitev kozolca in dogodek za proslavitev slovenstva
54 DOGODKI URADA VLADE REPUBLIKE 
SLOVENIJE ZA SLOVENCE V 
ZAMEJSTVU IN PO SVETU
1. Skupna slavnostna seja Sveta Vlade RS za Slovence v zamejstvu in 
   Sveta Vlade RS za Slovence po svetu
2. Rojaki za samostojno Slovenijo - vsak teden na spletni strani slovenci.si 
    predstavljeni rojaki, ki so prispevali k priznanju in uveljavljanju 
    Republike Slovenije
3. Rojaki za samostojno Slovenijo - razstava na Uradu Vlade RS za 
    Slovence v zamejstvu in po svetu
4. Prireditev Dobrodošli doma
5. Natečaj z naslovom “Kje sem bil pa jaz leta 1991?” - spomini naših 
    rojakov na osamosvajanje Slovenije
55 30 LET SLOVENIJE
PROJEKTI
Javna agencija za film RS 
Javni razpis 
Javni razpis za sofinanciranje izdaje knjižnih del na domoljubno tematiko
Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport , Zavod RS za šolstvo 
Promocijski material 
Značke in svinčniki ob 30. obletnici samostojne Slovenije za vse učence in dijake osnovnih 
in srednjih šol
Priročnik 
Elektronska verzija (ponatis) priročnika za učitelje z naslovom Osamosvojitev Slovenije
Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport 
Poziv 
Pismo OKS in panožnim zvezam: različne obeležitve 30. obletnice samostojnosti Slovenije
Slovenski filmski center in Javna agencija 
Javni razpis za sofinanciranje razvoja scenarija na področju slovenskega dokumentarnega 
in igranega celovečernega filma 2020 na temo 30. obletnice neodvisnosti RS
Urad vlade RS za komuniciranje in Studio Siposh - Filmska produkcija
30 vrhov za 30 let 
Informativno igrani film: 30 vrhov za 30 let
Urad vlade za komuniciranje 
30 vrhov za 30 let – planinska knjižica 
Vodnik za pohodnike in planince po najlepših slovenskih vrhovih, med katerimi so tudi taki, 
ki so zaznamovali zgodovino slovenske osamosvojitve
Projekt je namenjen vsem generacijam.  Knjižica je bila pripravljena v sodelovanju s 
Planinsko zvezo Slovenije in Slovenskim gorniškim klubom - Skala
Urad vlade za komuniciranje
Publikacija 
Publikacija o osamosvojitveni zgodovini 
Publikacija bo razdeljena v vsa gospodinjstva
25. junij 2021: Trideset slovenskih vrhov 
Slovenske zastave na trideset slovenskih vrhov za 30 let
56 Urad vlade za komuniciranje
Publikacija o osamosvojitveni zgodovini s poudarki v angl. Jeziku za DKP ob slavnostnih 
sprejemih v čast- 30. obletnice Slovenije in ob predsedovanju Svetu EU
Urad vlade za komuniciranje in Park vojaške zgodovine v Pivki
Razstava Ponosni na Slovenijo - 30 let
Sinfo – posebna številka, posvečena osamosvojitvi
Logotip 
Oblikovanje znaka za 30. let samostojnosti Slovenije - Društvo Heraldica Slovenica
Spletna stran in infografike
Zavod RS za šolstvo 
Natečaj: Inovativnost in ustvarjalnost mladih za prihodnost domovine 
Prispevki učencev in dijakov za prihodnost naše države; slavnostna akademija ob zaključku 
natečaja v počastitev 30. obletnice samostojnosti
Urad vlade za komuniciranje, Generalni sekretariat vlade in Ministrstvo za kulturo 
Priprava dokumentarnih filmov o osamosvojitvi, igrano-dokumnetarni film
Nova univerza in Ministrstvo za kulturo
Enciklopedija slovenske osamosvojitve ob 30. obletnici države Republike Slovenije
april - december 2021: Maribor, Zavod Antona Martina Slomška
Park samostojne Slovenije - hortikulturni, senzorični, zgodovinski in ustvarjalni park
57 PROGRAM OBELEŽITVE 30. OBLETNICE RAZGLASITVE IN OBRAMBE SAMOSTOJNE
IN NEODVISNE DRŽAVE REPUBLIKE SLOVENIJE 
IZDAJATELJ URAD VLADE ZA KOMUNICIRANJE
UREDNIK URAD VLADE ZA KOMUNICIRANJE
OBLIKOVANJE URAD VLADE ZA KOMUNICIRANJE
OBDELAVA FOTOGRAFIJ URAD VLADE ZA KOMUNICIRANJE
TISK MUFLON D.O.O.
ŠTEVILO IZVODOV 1000
LJUBLJANA, 2021CIP - KATALOŽNI ZAPIS O PUBLIKACIJI
NARODNA IN UNIVERZITETNA KNJIŽNICA, LJUBLJANA
94(497.4)"1991"
394.46(497.4)"2021"
    SLOVENIJA 30 : PROGRAM OBELEŽITVE 30. OBLETNICE RAZGLASITVE IN 
OBRAMBE SAMOSTOJNE IN NEODVISNE DRŽAVE REPUBLIKE SLOVENIJE. - 
LJUBLJANA : URAD VLADE RS ZA KOMUNICIRANJE, 2021
ISBN 978-961-6435-66-6 Spominska plošča ob 30. obletnici dogodkov v Poljčah, ko so se maja 1991 tu sestali člani razširjenega 
predsedstva in ključni ministri Vlade Republike Slovenije, poveljniki teritorialne obrambe in posebnih enot 
policije ter na predlog ministra za obrambo potrdili smernice za obrambo Slovenije v primeru agresije JLA.
Spominska plošča ob tridesetletnici slovenske države na poslopju predsedniške palače.
 Jugoslavije ni več,
zdaj gre za Slovenijo!

ENNBa Va 337 10 8 RaatTa CRIED DRZAVNI ZBOR 131A DRZAVNEGA ZBORA o, 9gn (9 ., 10 ., 11. in 12. julij 2019) las eel y c % te) oY Icy cP y, CPRetea ee) 3 G oyLs is) ss oa 2 ° Peal Ma)“ fe od ny rT clan F) a7 ] é ul o Ss a I ° a rs fe) C3 Z aNow aN % EP ee oy Ke ScrOREeyeacoe ib BS 0Na Zi aTarse) i *) 0, Cw MA OBLAS oC Sih Thy oa) e ROT -) ae ms eoViehie cs say Ke) S ex ~ cg an 7 r coeNiis oo ie ae rp 4 % yre " Mearash

ENNBa Va 337 10 8 RaatTa CRIED DRZAVNI ZBOR 131A DRZAVNEGA ZBORA o, 9gn (9 ., 10 ., 11. in 12. July 2019) las eel yc % te) oY Icy cP y, CPRetea ee) 3 G oyLs is) ss oa 2 ° Peal Ma)“ fe od ny rT clan F) a7 ] é u o Ss a I ° a rs fe) C3 Z aNow aN % EP ee oy Ke ScrOREeyeacoe ib BS 0Na Zi aTarse) i *) 0, Cw MA OBLAS oC Sih Thy oa) e ROT -) ae ms eoViehie cs say Ke) S ex ~ cg an 7 r coeNiis oo ie ae rp 4 % yre &quot; Mearash

  UVOD  
 
Državni zbor kot najvišja predstavniška in zakonodajna institucija v Republiki Sloveniji, ki 
opravlja tudi vse ostale funkcije sodobnega parlamenta, izvaja večji del svojih pristojnosti na 
rednih in izrednih sejah. Seje javnost lahko spremlja v dvo rani ali preko televizijskih in spletnih 
prenosov.  
  
Vsebina sej pa postane p regledno dostopna v obliki sejnih zapisov.  
  
Državni zbor vsako sejo zvočno posname. Simultano ob zvočnem zajemanju nastaja besedilo, 
ki je na spletu dostopno s približno polurni m zamikom. V uredništvu sejnih zapisov se ob 
poslušanju zvočnega posnetka preveri avtentičnost zapisanega, besedilo pa se uredi v skladu s 
strokovnimi merili prenosa govorjene besede v zapisano. Takšno preverjeno in jezikovno 
urejeno besedilo na spletnem n aslovu zamenja prvi zapis.  
 
Besedilo celotne seje se izda tudi v publikaciji Sejni zapisi Državnega zbora. Sejni zapisi 
vsebuje dnevni red, sprejet na seji Državnega zbora, kazalo, iz katerega je razviden potek seje 
in v katerem so točke dnevnega reda in g ovorniki, osrednji del je besedilo seje, zapisano v prvi 
osebi, na koncu pa je dodan še indeks govornikov.  
 
Sejni zapisi so zgodovinski dokument in vir za preučevanje parlamentarne zgodovine, tradicije, 
predstavniške demokracije in jezikovne kulture.  
 
Sejni zapisi Državnega zbora. 10. seja (9., 10., 11. in 12. julij 2019 ) 
ISSN 2385 -9490  
Pripravil : Dokumentacijsko -knjižnični oddelek  
Urednici: Tatjana Mirt Kavšek, dr . Vesna Moličnik  
Izdajatelj: Državni zbor  
Naslov : Šubičeva 4, 1102 Ljubljana  
Telefon: +386 1 478 94 00  
Leto izida publikacije: 2019  
 
www.dz -rs.si                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  3  DNEVNI RED 10. SEJE  
 
1. točka dnevnega reda: Vprašanja poslank in poslancev  
 
2. točka dnevnega reda: Predlog zakona o spremembah Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih 
sredstev (ZUPJS -I), nujni postopek, EPA 656 -VIII 
 
3. točka dnevnega reda: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o nadzoru 
državne meje (ZNDM -2D), nujni postopek, EPA 688 -VIII 
 
4. točka dnevnega reda: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o postopku 
priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev (ZPPPKA), skrajšani 
postopek, EPA 541 -VIII 
 
5. točka dnevnega reda: Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o letalstvu (ZLet -E), skrajšani 
postopek, EPA 466 -VIII 
 
6. točka dnevnega reda: Pr edlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o 
nepremi čninskem posredovanju (ZNPosr -C), skrajšani postopek, EPA 650 -VIII 
 
7. točka dnevnega reda: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o nalogah in 
pooblastilih policije (ZNPPol -B), skrajšani postopek, EPA 468 -VIII 
 
8. točka dnevnega reda: Predlog zakona o spremembah Zako na o lekarniški dejavnosti 
(ZLD -1B), skrajšani postopek, EPA 570 -VIII 
 
9. točka dnevnega reda: Predlog zakona o spremembah Zakona o omejevanju uporabe 
tobačnih in povezanih izd elkov (ZOUTPI -B), skrajšani postopek, EPA 643 -VIII 
 
10. točka dnevnega reda: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o opravljanju 
plačilnih storitev za prora čunske uporabnike (ZOPSPU -1A), skrajšani postopek, EPA 584 -VIII 
 
11. točka dnevnega reda : Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o poklicnem in 
strokovnem izobraževanju (ZPSI -1B), skrajšani postopek, EPA 637 -VIII 
 
12. točka dnevnega reda: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gimnazijah 
(ZGim -D), skrajšani postopek, E PA 638 -VIII 
 
13. točka dnevnega reda: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o organizaciji 
in financiranju vzgoje in izobraževanja (ZOFVI -L), druga obravnava, EPA 634 -VIII 
 
14. točka dnevnega reda: Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o skupnost i študentov 
(ZskuS-A), druga obravnava, EPA 495 -VIII 
 
15. točka dnevnega reda: Predlog zakona o ratifikaciji Sporazuma o strateškem partnerstvu 
med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Japonsko na drugi strani 
(MSPEUJP), EPA 673 -VIII 
 
16. točka dnevnega reda: Predlog odloka o spremembah Odloka o notranji organizaciji, 
delovnih mestih in nazivih v službah državnega zbora (OdNODMN -C), EPA 615 -VIII 
 
17. točka dnevnega reda: Akt o odreditvi parlamentarne preiskave za ugotovitev politi čne 
odgovornosti nosilcev javnih funkcij, ki naj bi sodelovali pri pripravi in izvedbi politi čnega in 
kazenskega pregona zoper nekdanjega župana Mestne ob čine Maribor in člana Državnega 
sveta Republike Slovenije Franca Kanglerja in drugih, zaradi suma, da s o bile v postopkih zoper 
nekdanjega župana Mestne ob čine Maribor in člana Državnega sveta Republike Slovenije 
Franca Kanglerja in drugih huje kršene in nedopustno zlorabljene dolo čbe Evropske konvencije 
o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboš čin, U stave Republike Slovenije, Zakona o                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  4  kazenskem postopku, Kazenskega zakonika ter Zakona o državnem svetu, in ugotovitev 
domnevnega nezakonitega upravljanja in vodenja dolo čenih evidenc Policije, EPA 651 -VIII 
 
18. točka dnevnega reda: Mandatno -volilne zadeve  
 
Potrditev mandata poslancema, ki nadomestita poslanca, ki jima je prenehal mandat,  
EPA 692 -VIII 
 
Predlog sklepa o imenovanju namestnice predsednika Državne volilne komisije, EPA 701 -VIII 
 
Predlog sklepa o prenehanju funkcij, razrešitvi in imenovanjih pr edsednikov in podpredsednika 
delovnih teles Državnega zbora,  EPA 705 -VIII 
 
Predlog za imenovanje članov Sveta Agencije za trg vrednostnih papirjev (tajno glasovanje), 
EPA 702 -VIII 
 
                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  5  VSEBINA  
 
Določitev dnevnega reda  ................................ ................................ ................................ ..........  14 
 
18. točka dnevnega reda: MANDATNO -VOLILNE ZADEVE  ................................ ...................  14 
 
Potrditev mandata p oslancema, ki nadomestita poslanca, ki jima je prenehal 
mandat, EPA 692 -VIII ................................ ................................ ................................ .................  14 
 
1. točka dnevnega reda: VPRAŠANJA POSLANK IN POSLANCEV  ................................ ..... 15 
 
JANI IVANUŠA  ................................ ................................ ................................ ...........................  15 
JANI IVANUŠA  ................................ ................................ ................................ ...........................  16 
MARJAN ŠAREC ................................ ................................ ................................ ........................  16 
MARJAN ŠAREC ................................ ................................ ................................ ........................  17 
JANI IVANUŠA  ................................ ................................ ................................ ...........................  17 
MAG. BRANKO GRIMS  ................................ ................................ ................................ .............  17 
MARJAN ŠAREC ................................ ................................ ................................ ........................  18 
MAG. BRANKO GRIMS  ................................ ................................ ................................ .............  18 
MARJAN ŠAREC ................................ ................................ ................................ ........................  19 
MAG. BRANKO GRIMS  ................................ ................................ ................................ .............  19 
JERNEJ VRTOVEC  ................................ ................................ ................................ ....................  20 
MARJAN ŠAREC ................................ ................................ ................................ ........................  20 
JERNEJ VRTOVEC  ................................ ................................ ................................ ....................  21 
MARJAN ŠAREC ................................ ................................ ................................ ........................  21 
DR. MATEJ TAŠNER VATOVEC  ................................ ................................ ...............................  22 
MARJAN ŠAREC ................................ ................................ ................................ ........................  22 
DR. MATEJ TAŠNER VATOVEC  ................................ ................................ ...............................  23 
MARJAN ŠAREC ................................ ................................ ................................ ........................  23 
MAŠA KOCIPER ................................ ................................ ................................ .........................  24 
MARJAN ŠARE C................................ ................................ ................................ ........................  24 
MAŠA KOCIPER ................................ ................................ ................................ .........................  25 
MARJAN ŠAREC ................................ ................................ ................................ ........................  25 
MAG. KSENIJA KLAMPFER  ................................ ................................ ................................ ..... 26 
EVA IRGL  ................................ ................................ ................................ ................................ .... 26 
MAG. KSENIJA KLAMPFER  ................................ ................................ ................................ ..... 27 
PRIMOŽ SITER  ................................ ................................ ................................ ...........................  27 
MAG. KSENIJA KLAMPFER  ................................ ................................ ................................ ..... 28 
PRIMOŽ SITER  ................................ ................................ ................................ ...........................  28 
MAG. KSENIJA KLAMPFER  ................................ ................................ ................................ ..... 29 
SONIBOJ KNEŽAK  ................................ ................................ ................................ ....................  29 
MAG. KSENIJA KLAMPFER  ................................ ................................ ................................ ..... 30 
MAG. KSENIJA KL AMPFER  ................................ ................................ ................................ ..... 30 
VOJKO STAROVIĆ  ................................ ................................ ................................ ....................  30 
MAG. KSENIJA KLAMPFER  ................................ ................................ ................................ ..... 31 
MAG. KSENIJA KLAM PFER  ................................ ................................ ................................ ..... 31 
PRIMOŽ SITER  ................................ ................................ ................................ ...........................  31 
PRIMOŽ SITER  ................................ ................................ ................................ ...........................  32 
MOJCA ŽNIDARIČ  ................................ ................................ ................................ .....................  32 
MARKO BANDELLI  ................................ ................................ ................................ ....................  32 
JANI PREDNIK  ................................ ................................ ................................ ...........................  32 
SONIBOJ KNEŽAK  ................................ ................................ ................................ ....................  32 
DR. FRANC TRČEK  ................................ ................................ ................................ ...................  32                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  6  RUDI MEDVED  ................................ ................................ ................................ ...........................  33 
DR. FRANC TRČEK  ................................ ................................ ................................ ...................  33 
RUDI MEDVED  ................................ ................................ ................................ ...........................  34 
DR. FRANC TRČEK  ................................ ................................ ................................ ...................  34 
NIK PREBIL  ................................ ................................ ................................ ................................  34 
DR. ALEKSANDRA PIVEC  ................................ ................................ ................................ ........  35 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  35 
NIK PREBIL  ................................ ................................ ................................ ................................  36 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  36 
DR. ALEKSANDRA PIVEC  ................................ ................................ ................................ ........  36 
LIDIJA IVANUŠA  ................................ ................................ ................................ ........................  36 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  37 
LIDIJA IVANUŠA  ................................ ................................ ................................ ........................  37 
MEIRA HOT  ................................ ................................ ................................ ................................  38 
MAG. KSENIJA KLAMPFER  ................................ ................................ ................................ ..... 38 
MEIRA HOT  ................................ ................................ ................................ ................................  39 
MAG. KSENIJA KLAMPFER  ................................ ................................ ................................ ..... 39 
BOJAN PODKRAJŠEK  ................................ ................................ ................................ ..............  39 
DR. ALEKSANDRA PIVEC  ................................ ................................ ................................ ........  40 
BOJAN PODKRAJŠEK  ................................ ................................ ................................ ..............  40 
DR. ALEKSANDRA PIVEC  ................................ ................................ ................................ ........  41 
MATEJA UDOVČ  ................................ ................................ ................................ ........................  41 
ALEŠ ŠABEDER  ................................ ................................ ................................ ........................  42 
MATEJA UDOVČ  ................................ ................................ ................................ ........................  42 
NATAŠA SUKIČ  ................................ ................................ ................................ .........................  42 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  43 
NATAŠA SUKIČ  ................................ ................................ ................................ .........................  43 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  44 
NATAŠA SUKIČ  ................................ ................................ ................................ .........................  44 
MARKO BANDELLI  ................................ ................................ ................................ ....................  44 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  45 
MARKO BANDELLI  ................................ ................................ ................................ ....................  45 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  46 
MARKO BANDELLI  ................................ ................................ ................................ ....................  46 
DUŠAN ŠIŠKO ................................ ................................ ................................ ............................  46 
JURIJ LEP  ................................ ................................ ................................ ................................ .. 46 
MAG. KSENIJA KLAMPFER  ................................ ................................ ................................ ..... 47 
LUKA MESEC  ................................ ................................ ................................ .............................  47 
MAG. MARKO POGAČNIK  ................................ ................................ ................................ ........  48 
JOŽEF LENART  ................................ ................................ ................................ .........................  48 
ZDRAVKO POČIVALŠEK  ................................ ................................ ................................ ..........  49 
JOŽEF LENART  ................................ ................................ ................................ .........................  49 
ZDRAVKO POČIVALŠEK  ................................ ................................ ................................ ..........  50 
BORIS DOBLEKAR  ................................ ................................ ................................ ....................  50 
DR. ALEKSANDRA PIVEC  ................................ ................................ ................................ ........  51 
BORIS DOBLEKAR  ................................ ................................ ................................ ....................  51 
DR. ALEKSANDRA PIVEC  ................................ ................................ ................................ ........  52 
BORIS DOBLEKAR  ................................ ................................ ................................ ....................  52 
SAMO BEVK  ................................ ................................ ................................ ...............................  52 
ŽAN MAHNIČ  ................................ ................................ ................................ ..............................  53 
ZDRAVKO POČIVALŠEK  ................................ ................................ ................................ ..........  53 
ŽAN MAHNIČ  ................................ ................................ ................................ ..............................  54 
ZDRAVKO POČIVALŠEK  ................................ ................................ ................................ ..........  54 
ŽAN MAHNIČ  ................................ ................................ ................................ ..............................  55                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  7  PRIMOŽ SITER  ................................ ................................ ................................ ...........................  55 
ALEŠ ŠABEDER  ................................ ................................ ................................ ........................  56 
PRIMOŽ SITER  ................................ ................................ ................................ ...........................  56 
ALEŠ ŠABEDER  ................................ ................................ ................................ ........................  57 
IGOR ZORČIČ ................................ ................................ ................................ .............................  57 
IGOR ZORČIČ ................................ ................................ ................................ .............................  58 
ALEŠ ŠABEDER  ................................ ................................ ................................ ........................  58 
VOJKO STAROVIĆ  ................................ ................................ ................................ ....................  58 
ALEŠ ŠABEDER  ................................ ................................ ................................ ........................  59 
VOJKO STAROVIĆ  ................................ ................................ ................................ ....................  60 
ALEŠ ŠABEDER  ................................ ................................ ................................ ........................  60 
ŽELJKO CIGLER  ................................ ................................ ................................ ........................  60 
DR. JERNEJ PIKALO  ................................ ................................ ................................ .................  61 
BRANKO SIMONOVIČ  ................................ ................................ ................................ ...............  61 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  62 
BRANKO SIMONOVIČ  ................................ ................................ ................................ ...............  62 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  63 
BRANKO SIMONOVIČ  ................................ ................................ ................................ ...............  63 
BOŠTJAN KORAŽIJA  ................................ ................................ ................................ ................  63 
BOŠTJAN KORAŽIJA  ................................ ................................ ................................ ................  64 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  64 
BOŠTJAN KORAŽIJA  ................................ ................................ ................................ ................  65 
MARKO KOPRIV C ................................ ................................ ................................ .....................  65 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  65 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  ................................ ................................ ................................ .........  66 
ALEŠ ŠABEDER  ................................ ................................ ................................ ........................  66 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  ................................ ................................ ................................ .........  67 
ALEŠ ŠABEDER  ................................ ................................ ................................ ........................  67 
ANDREJ RAJH  ................................ ................................ ................................ ...........................  68 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  68 
ANDREJ RAJH  ................................ ................................ ................................ ...........................  69 
MAG. BOJANA MURŠIČ  ................................ ................................ ................................ ............  69 
DR. IZTOK PURIČ  ................................ ................................ ................................ ......................  69 
MAG. BOJANA MURŠIČ  ................................ ................................ ................................ ............  70 
DR. IZTOK PURIČ  ................................ ................................ ................................ ......................  70 
JANI PREDNIK  ................................ ................................ ................................ ...........................  71 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  71 
JANI PREDNIK  ................................ ................................ ................................ ...........................  72 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  72 
SONIBOJ KNEŽAK  ................................ ................................ ................................ ....................  72 
SONIBOJ KNEŽAK  ................................ ................................ ................................ ....................  73 
ŽAN MAHNIČ  ................................ ................................ ................................ ..............................  73 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  73 
ŽAN MAHNIČ  ................................ ................................ ................................ ..............................  74 
SIMON ZAJC  ................................ ................................ ................................ ..............................  74 
BOŠTJAN KORAŽIJA  ................................ ................................ ................................ ................  75 
ZDRAVKO POČIVALŠEK  ................................ ................................ ................................ ..........  75 
BOŠTJAN KORAŽIJA  ................................ ................................ ................................ ................  76 
ZDRAVKO POČIVALŠEK  ................................ ................................ ................................ ..........  77 
BOŠTJAN KORAŽIJA  ................................ ................................ ................................ ................  77 
ANDREJ RAJH  ................................ ................................ ................................ ...........................  77 
RUDI MEDVED  ................................ ................................ ................................ ...........................  78 
  8  11. točka dnevnega reda: PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN 
DOPOLNITVAH ZAKONA O POKLICNEM IN STROKOVNEM IZOBRAŽEVANJU 
(ZPSI -1B), SKRAJŠANI POSTOPEK, EPA 637 -VIII ................................ ................................ . 78 
 
DR. JERNEJ PIKALO  ................................ ................................ ................................ .................  78 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  ................................ ................................ ................................ .........  79 
MARKO BANDELLI  ................................ ................................ ................................ ....................  80 
JURIJ LEP  ................................ ................................ ................................ ................................ .. 80 
DUŠAN ŠIŠKO ................................ ................................ ................................ ............................  81 
TOMAŽ LISEC  ................................ ................................ ................................ ............................  82 
KARLA URH  ................................ ................................ ................................ ...............................  82 
MATJAŽ NEMEC  ................................ ................................ ................................ ........................  83 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  ................................ ................................ ................................ .........  83 
ŽELJKO CIGLER  ................................ ................................ ................................ ........................  84 
TADEJA ŠUŠTAR  ................................ ................................ ................................ ......................  84 
 
12. točka dnevnega reda: PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN 
DOPOLNITVAH ZAKONA O GIMNAZIJAH (ZGim -D), SKRAJŠANI POSTOPEK, 
EPA 638 -VIII ................................ ................................ ................................ ................................  85 
 
DR. JERNEJ PIKALO  ................................ ................................ ................................ .................  85 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  ................................ ................................ ................................ .........  86 
DUŠAN ŠIŠKO ................................ ................................ ................................ ............................  86 
MARKO KOPRIVC  ................................ ................................ ................................ .....................  87 
TADEJA ŠUŠTAR  ................................ ................................ ................................ ......................  87 
MARKO  BANDELLI  ................................ ................................ ................................ ....................  88 
 
13. točka dnevnega reda: PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN 
DOPOLNITVAH ZAKONA O ORGANIZACIJI IN FINANCIRANJU VZGOJE IN 
IZOBRAŽEVANJA (ZOFVI -L), DRUGA OBRAVNAVA, EPA 634 -VIII................................ ...... 88 
 
DR. JERNEJ PIKALO  ................................ ................................ ................................ .................  89 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  ................................ ................................ ................................ .........  89 
JOŽEF HORVAT  ................................ ................................ ................................ .........................  89 
MATEJA UDOVČ  ................................ ................................ ................................ ........................  90 
MATEJA UDOVČ  ................................ ................................ ................................ ........................  91 
MARKO KOPRIVC  ................................ ................................ ................................ .....................  91 
TOMAŽ LISEC  ................................ ................................ ................................ ............................  91 
JELKA GODEC ................................ ................................ ................................ ...........................  92 
ALJAŽ KOVAČIČ  ................................ ................................ ................................ .......................  94 
JELKA GODEC ................................ ................................ ................................ ...........................  96 
JOŽEF HORVAT  ................................ ................................ ................................ .........................  96 
JOŽEF LENART  ................................ ................................ ................................ .........................  96 
MAŠA KOCIPER ................................ ................................ ................................ .........................  97 
JOŽEF HORVAT  ................................ ................................ ................................ .........................  99 
MAG. MATEJ TONIN  ................................ ................................ ................................ ..................  99 
MARKO KOPRIVC  ................................ ................................ ................................ ...................  101 
MARKO KOPRIVC  ................................ ................................ ................................ ...................  102 
MAŠA KOCIPER ................................ ................................ ................................ .......................  102 
EVA IRGL  ................................ ................................ ................................ ................................ .. 102 
GREGOR PERIČ ................................ ................................ ................................ .......................  103 
MARKO KOPRIVC  ................................ ................................ ................................ ...................  104 
JELKA GODEC ................................ ................................ ................................ .........................  105 
GREGOR PERIČ ................................ ................................ ................................ .......................  105 
FRANC BREZNIK  ................................ ................................ ................................ .....................  105 
BORIS DOBLEK AR ................................ ................................ ................................ ..................  106                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  9  ANJA BAH ŽIBERT  ................................ ................................ ................................ ..................  107 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  ................................ ................................ ................................ ....... 107 
ALENKA JERAJ  ................................ ................................ ................................ .......................  109 
DR. ANŽE LOGAR  ................................ ................................ ................................ ...................  109 
LIDIJA DIVJAK MIRNIK  ................................ ................................ ................................ ...........  110 
ALEKSANDER REBERŠEK  ................................ ................................ ................................ .... 111 
JOŽEF HORVAT  ................................ ................................ ................................ .......................  111 
TINA HEFERLE  ................................ ................................ ................................ ........................  112 
FRANC KRAMAR  ................................ ................................ ................................ .....................  112 
JURIJ LEP  ................................ ................................ ................................ ................................  112 
MEIRA HOT  ................................ ................................ ................................ ..............................  113 
SONIBOJ KNEŽAK  ................................ ................................ ................................ ..................  113 
JOŽEF HORVAT  ................................ ................................ ................................ .......................  115 
SONIBOJ KNEŽAK  ................................ ................................ ................................ ..................  115 
DR. JERNEJ PIKALO  ................................ ................................ ................................ ...............  115 
MAŠA KOCIPER ................................ ................................ ................................ .......................  117 
IGOR ZORČIČ ................................ ................................ ................................ ...........................  118 
MEIRA HOT  ................................ ................................ ................................ ..............................  119 
 
14. točka dnevneg a reda: PREDLOG ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O 
SKUPNOSTI ŠTUDENTOV (ZSkuS -A), DRUGA OBRAVNAVA, EPA 495 -VIII .....................  119 
 
ŽAN MAHNIČ  ................................ ................................ ................................ ............................  120 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  ................................ ................................ ................................ ....... 120 
DR. JERNEJ ŠTROMAJER  ................................ ................................ ................................ ...... 121 
 
16. točka dnevnega reda: PREDLOG ODLOKA O SPREMEMBAH ODLOKA O 
NOTRANJI ORGANIZACIJI, D ELOVNIH MESTIH IN NAZIVIH V SLUŽBAH 
DRŽAVNEGA ZBORA (OdNODMN -C), EPA 615 -VIII ................................ .............................  122 
 
IVAN HRŠAK  ................................ ................................ ................................ ............................  122 
 
11. točka dnevnega reda – NADALJE VANJE  ................................ ................................ ....... 122 
 
12. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ ....... 122 
 
13. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ ....... 123 
 
MIHA KORDIŠ  ................................ ................................ ................................ ..........................  123 
JOŽEF HORVAT  ................................ ................................ ................................ .......................  123 
 
14. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ ....... 124 
 
16. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ ....... 124 
 
15. točka dnevnega reda: PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O 
STRATEŠKEM PARTNERSTVU MED EVROPSKO UNIJO IN N JENIMI DRŽAVAMI 
ČLANICAMI NA ENI STRANI TER JAPONSKO NA DRUGI STRANI (MSPEUJP), 
EPA 673 -VIII ................................ ................................ ................................ ..............................  124 
 
18. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ ....... 124 
 
Predlog sklepa o imenovanju namestnice predsednika Državne volilne 
komisije, EPA 701 -VIII ................................ ................................ ................................ .............  124 
 
Predlog sklepa o prenehanju funkcij, razrešitvi in imenovanjih predsednikov in 
podpredsed nika delovnih teles Državnega zbora, EPA 705 -VIII ................................ ........  124                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  10  Predlog za imenovanje članov Sveta Agencije za trg vrednostnih papirjev (tajno 
glasovanje), EPA 702 -VIII ................................ ................................ ................................ ........  124 
 
METOD DRAGONJA  ................................ ................................ ................................ ................  124 
 
1. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ .........  126 
 
3. točka dnevnega reda: PREDLOG ZAKON A O SPREMEMBAH IN 
DOPOLNITVAH ZAKONA O NADZORU DRŽAVNE MEJE (ZNDM -2D), NUJNI 
POSTOPEK, EPA 688 -VIII ................................ ................................ ................................ ....... 127 
 
BOŠTJAN POKLUKAR  ................................ ................................ ................................ ............  127 
NIK PR EBIL  ................................ ................................ ................................ ..............................  128 
ANJA BAH ŽIBERT  ................................ ................................ ................................ ..................  129 
NIK PREBIL  ................................ ................................ ................................ ..............................  129 
MAG. BOJANA MURŠIČ  ................................ ................................ ................................ ..........  130 
JANJA SLUGA  ................................ ................................ ................................ .........................  131 
BOŠTJAN KORAŽIJA  ................................ ................................ ................................ ..............  131 
BLAŽ PAVLIN  ................................ ................................ ................................ ...........................  132 
VOJKO STAROVIĆ  ................................ ................................ ................................ ..................  133 
ROBERT POLNAR  ................................ ................................ ................................ ...................  133 
DUŠAN ŠIŠKO ................................ ................................ ................................ ..........................  134 
ANJA BAH ŽIBERT  ................................ ................................ ................................ ..................  134 
PRIMOŽ SITER  ................................ ................................ ................................ .........................  135 
JANJA SLUGA  ................................ ................................ ................................ .........................  136 
JOŽEF HORVAT  ................................ ................................ ................................ .......................  136 
ANJA BAH ŽIBERT  ................................ ................................ ................................ ..................  138 
MARKO BANDELLI  ................................ ................................ ................................ ..................  139 
MAG. B RANKO GRIMS  ................................ ................................ ................................ ...........  139 
MAG. SANDI ČURIN  ................................ ................................ ................................ ................  140 
MATEJA UDOVČ  ................................ ................................ ................................ ......................  140 
 
7. točka dnevne ga reda: PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN 
DOPOLNITVAH ZAKONA O NALOGAH IN POOBLASTILIH POLICIJE 
(ZNPPol -B), SKRAJŠANI POSTOPEK, EPA 468 -VIII ................................ ............................  141 
 
MAG. SANDI ČURIN  ................................ ................................ ................................ ................  141 
NIK PREBIL  ................................ ................................ ................................ ..............................  142 
IGOR PEČEK  ................................ ................................ ................................ ............................  143 
PREDRAG BAKOVIĆ  ................................ ................................ ................................ ...............  143 
JANJA SLUGA  ................................ ................................ ................................ .........................  144 
LUKA MESEC  ................................ ................................ ................................ ...........................  145 
BLAŽ PAVLIN  ................................ ................................ ................................ ...........................  145 
MARKO BAND ELLI  ................................ ................................ ................................ ..................  146 
ROBERT POLNAR  ................................ ................................ ................................ ...................  147 
ZMAGO JELINČIČ PLEMENITI  ................................ ................................ ...............................  147 
ZVONKO ČERNAČ  ................................ ................................ ................................ ...................  148 
 
5. točka dnevnega reda: PREDLOG ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O 
LETALSTVU (ZLet -E), SKRAJŠANI POSTOPEK, EPA 466 -VIII ................................ ...........  149 
 
NINA MA UHLER  ................................ ................................ ................................ .......................  149 
EDVARD PAULIČ  ................................ ................................ ................................ .....................  149 
SONIBOJ KNEŽAK  ................................ ................................ ................................ ..................  150 
GREGOR PERIČ ................................ ................................ ................................ .......................  150 
LUKA MESEC  ................................ ................................ ................................ ...........................  151 
ALEKSANDER REBERŠEK  ................................ ................................ ................................ .... 152                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  11  ANDREJ RAJH  ................................ ................................ ................................ .........................  152 
IVAN HRŠAK  ................................ ................................ ................................ ............................  153 
DUŠAN ŠIŠKO ................................ ................................ ................................ ..........................  154 
ZVONKO ČERNAČ  ................................ ................................ ................................ ...................  154 
JOŽE LENART ................................ ................................ ................................ ..........................  155 
 
6. točka dnevnega reda: PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN 
DOPOLNITVAH ZAKONA O NEPR EMIČNINSKEM POSREDOVANJU (ZNPosr -C), 
SKRAJŠANI POSTOPEK, EPA 650 -VIII ................................ ................................ .................  155 
 
LUKA MESEC  ................................ ................................ ................................ ...........................  155 
EDVARD PAULIČ  ................................ ................................ ................................ .....................  156 
ALEŠ PRIJON ................................ ................................ ................................ ...........................  157 
GREGOR PERIČ ................................ ................................ ................................ .......................  157 
NATAŠA SUKIČ  ................................ ................................ ................................ .......................  158 
ALEKSANDER REBERŠEK  ................................ ................................ ................................ .... 159 
ANDREJ RAJH  ................................ ................................ ................................ .........................  159 
ANDREJ RAJH  ................................ ................................ ................................ .........................  160 
BRANKO SIMONOVIČ  ................................ ................................ ................................ .............  160 
DUŠAN ŠIŠKO ................................ ................................ ................................ ..........................  161 
BOJAN PODKRAJŠEK  ................................ ................................ ................................ ............  161 
ROBERT PAVŠI Č ................................ ................................ ................................ .....................  162 
SONIBOJ KNEŽAK  ................................ ................................ ................................ ..................  163 
LUKA MESEC  ................................ ................................ ................................ ...........................  163 
BOJAN PODKRAJŠEK  ................................ ................................ ................................ ............  164 
JOŽEF HORVAT  ................................ ................................ ................................ .......................  165 
LUKA MESEC  ................................ ................................ ................................ ...........................  166 
ANDREJ RAJH  ................................ ................................ ................................ .........................  166 
MARKO BANDELLI  ................................ ................................ ................................ ..................  167 
JOŽEF LENART  ................................ ................................ ................................ .......................  168 
ANDREJ RAJH  ................................ ................................ ................................ .........................  169 
NATAŠA SUKIČ  ................................ ................................ ................................ .......................  169 
JOŽEF LENART  ................................ ................................ ................................ .......................  170 
NATAŠA SUKIČ  ................................ ................................ ................................ .......................  171 
ALEŠ P RIJON ................................ ................................ ................................ ...........................  171 
 
2. točka dnevnega reda: PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O 
UVELJAVLJANJU PRAVIC IZ JAVNIH SREDSTEV (ZUPJS -I), NUJNI POSTOPEK, 
EPA 656 -VIII ................................ ................................ ................................ ..............................  172 
 
BREDA BOŽNIK  ................................ ................................ ................................ .......................  172 
VOJKO STAROVIĆ  ................................ ................................ ................................ ..................  173 
MIHA KORDIŠ  ................................ ................................ ................................ ..........................  173 
ALEKSANDER REBERŠEK  ................................ ................................ ................................ .... 174 
VOJKO STAROVIĆ  ................................ ................................ ................................ ..................  175 
JURIJ LEP  ................................ ................................ ................................ ................................  175 
JANI I VANUŠA  ................................ ................................ ................................ .........................  176 
BORIS DOBLEKAR  ................................ ................................ ................................ ..................  176 
ALJAŽ KOVAČIČ  ................................ ................................ ................................ .....................  177 
MARKO KOPRIVC  ................................ ................................ ................................ ...................  177 
JANJA SLUGA  ................................ ................................ ................................ .........................  178 
 
4. točka dnevnega reda: PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN 
DOPOLNITVAH ZAKONA O POSTOPKU PRIZNAVANJA POKLICNIH 
KVALIFIKACIJ  ZA OPRAVLJANJE REGULIRANIH POKLICEV (ZPPPKA), 
SKRAJŠANI POSTOPEK, EPA 541 -VIII ................................ ................................ .................  179 
 
MOJCA ŽNIDARIČ  ................................ ................................ ................................ ...................  179                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  12  VOJKO STAROVIĆ  ................................ ................................ ................................ ..................  179 
JURIJ LEP  ................................ ................................ ................................ ................................  180 
KARLA URH  ................................ ................................ ................................ .............................  180 
SONIBOJ KNEŽAK  ................................ ................................ ................................ ..................  181 
MOJCA ŽNIDARIČ  ................................ ................................ ................................ ...................  181 
 
17. točka dnevnega reda: AKT O ODREDITVI PARLAMENTARNE PREISKAVE 
ZA UGOTOVITEV POLITIČNE ODGOVORNOSTI NOSILCEV JAVNIH FUNKCIJ, 
KI NAJ BI SODELOV ALI PRI PRIPRAVI IN IZVEDBI POLITIČNEGA IN 
KAZENSKEGA PREGONA ZOPER NEKDANJEGA ŽUPANA MESTNE OBČINE 
MARIBOR IN ČLANA DRŽAVNEGA SVETA REPUBLIKE SLOVENIJE FRANCA 
KANGLERJA IN DRUGIH, ZARADI SUMA, DA SO BILE V POSTOPKIH ZOPER 
NEKDANJEGA ŽUPANA MESTNE OBČINE M ARIBOR IN ČLANA DRŽAVNEGA 
SVETA REPUBLIKE SLOVENIJE FRANCA KANGLERJA IN DRUGIH HUJE 
KRŠENE IN NEDOPUSTNO ZLORABLJENE DOLOČBE EVROPSKE 
KONVENCIJE O VARSTVU ČLOVEKOVIH PRAVIC IN TEMELJNIH SVOBOŠČIN, 
USTAVE REPUBLIKE SLOVENIJE, ZAKONA O KAZENSKEM POSTOPKU, 
KAZENSKEGA ZAKONIKA TER ZAKONA O DRŽAVNEM SVETU, IN 
UGOTOVITEV DOMNEVNEGA NEZAKONITEGA UPRAVLJANJA IN VODENJA 
DOLOČENIH EVIDENC POLICIJE, EPA 651 -VIII ................................ ................................ ... 182 
 
MARJAN MAUČEC  ................................ ................................ ................................ ..................  182 
ZMAGO JELINČIČ PLEMENITI  ................................ ................................ ...............................  183 
MAG. DEJAN KALOH  ................................ ................................ ................................ ..............  184 
TINA HEFERLE  ................................ ................................ ................................ ........................  186 
PREDRAG BAKOVIĆ  ................................ ................................ ................................ ...............  187 
IGOR ZORČIČ ................................ ................................ ................................ ...........................  187 
NATAŠA SUKIČ  ................................ ................................ ................................ .......................  188 
BLAŽ PAVLIN  ................................ ................................ ................................ ...........................  189 
MAŠA KOCIPER ................................ ................................ ................................ .......................  190 
ANJA BAH ŽIBERT  ................................ ................................ ................................ ..................  191 
PREDRAG BAKOVIĆ  ................................ ................................ ................................ ...............  192 
EVA IRGL  ................................ ................................ ................................ ................................ .. 194 
ŽAN MAHNIČ  ................................ ................................ ................................ ............................  195 
ALENKA JERAJ  ................................ ................................ ................................ .......................  197 
MAG. DEJAN KALOH  ................................ ................................ ................................ ..............  198 
MARJAN MAUČEC  ................................ ................................ ................................ ..................  200 
 
8. točka dnevnega reda: PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O 
LEKARNIŠKI DEJAVNOSTI (ZLD -1B), SKRAJŠANI POSTOPEK, EPA 570 -VIII .................  201 
 
NADA BRINOVŠEK  ................................ ................................ ................................ ..................  201 
MAG. BOJANA MU RŠIČ  ................................ ................................ ................................ ..........  201 
MIHA KORDIŠ  ................................ ................................ ................................ ..........................  202 
VOJKO STAROVIĆ  ................................ ................................ ................................ ..................  202 
BRANKO SIMONOVIČ  ................................ ................................ ................................ .............  203 
LIDIJA IVANUŠA  ................................ ................................ ................................ ......................  204 
 
9. točka dnevnega reda: PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O 
OMEJEVANJU UPORABE TOBAČNIH IN POVEZANIH IZDELKOV (ZOUTP I-B), 
SKRAJŠANI POSTOPEK, EPA 643 -VIII ................................ ................................ .................  204 
 
MIHA KORDIŠ  ................................ ................................ ................................ ..........................  205 
VOJKO STAROVIĆ  ................................ ................................ ................................ ..................  205 
BRANKO SIMONOVIČ  ................................ ................................ ................................ .............  206 
LIDIJA IVANUŠA  ................................ ................................ ................................ ......................  207 
NADA BRINOVŠEK  ................................ ................................ ................................ ..................  207 
  13  10. točka dnevnega reda: PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN 
DOPOLNITVAH ZAKONA O OPRAVLJANJU PLAČILNIH STORITEV ZA 
PRORAČUNSKE UPORABNIKE (ZOPSPU -1A), SKRAJŠANI POSTOPEK,  
EPA 584 -VIII ................................ ................................ ................................ ..............................  207 
 
MAG. SAŠA  JAZBEC  ................................ ................................ ................................ ...............  208 
ROBERT POLNAR  ................................ ................................ ................................ ...................  208 
MARKO BANDELLI  ................................ ................................ ................................ ..................  209 
ROBERT POLNAR  ................................ ................................ ................................ ...................  209 
JANI IVANUŠA  ................................ ................................ ................................ .........................  210 
FRANC ROSEC  ................................ ................................ ................................ ........................  210 
JOŽE LENART ................................ ................................ ................................ ..........................  211 
JANI PREDNIK  ................................ ................................ ................................ .........................  211 
MATEJA UDOVČ  ................................ ................................ ................................ ......................  211 
 
10. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ ....... 212 
 
3. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ .........  213 
 
7. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ .........  213 
 
LUKA MESEC  ................................ ................................ ................................ ...........................  213 
 
5. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ .........  213 
 
LUKA MESEC  ................................ ................................ ................................ ...........................  214 
 
6. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ .........  214 
 
2. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ .........  215 
 
4. točka dnevnega reda – NADALJEVANJE  ................................ ................................ .........  215 
 
  14  Državni zbor  
VIII. mandat  
 
10. seja  
 9., 10., 11. in 12. julij 2019  
_______________________________________________________________  
 
Predsedujoči :  mag. Dejan Židan…………….……………… ……predsednik Državnega zbora  
                         Tina Heferle…………...……….…………….podpredsednica Državnega zbora  
                        Branko Simonovič…………………………. ..podpredsednik Državnega zbora  
                         Jože Tanko…………………………….………podpredsednik Državnega zbora  
 
Seja se  je začela 9 . julija  2019 ob 12. uri. 
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN: 
Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani 
kolegi poslanci, gospe in gospodje!  
 Začenjam 10. sejo Državnega zbora, ki 
sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 57. 
člena Poslovnika Državnega zbora.  
 Obveščen sem,  da se današnje seje ne 
morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: 
Violeta Tomić, Monika Gregorčič od 15. ure 
dalje, Zvonko Černač in Iva Dimic.  
 Na sejo sem vabil predsednika Vlade, 
ministrice in ministre ter generalnega sekretarja 
Vlade k 1. točki  dnevnega reda, predstavnika 
Državnega sveta k 17. točki dnevnega reda, 
kandidatko in kandidata za poslanko in poslanca 
Tadejo Šuštar in mag. Dušana Verbiča ter 
direktorja Državne volilne komisije Dušana 
Vučka k 18. točki dnevnega reda ter 
predstavnike Vla de k vsem točkam dnevnega 
reda.  
 Še enkrat vsem prisotnim lep pozdrav!  
 
 S tem, spoštovane poslanke, 
spoštovani poslanci, prehajamo na določitev 
dnevnega reda  10. seje Državnega zbora. 
Predlog dnevnega reda ste prejeli v torek, 2. 
julija 2019, s sklicem seje. O predlogu dnevnega 
reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 
64. člena Poslovnika Državnega zbora. 
Predlogov za umik posamezne točke z 
dnevnega reda, o katerih bi zbor odločal, 
oziroma predlogov za širi tev dnevnega reda seje 
nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo 
sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s 
sklicem.  
 S tem, spoštovane gospe, spoštovani 
gospodje, prehajamo na odločanje. Prosim vas, 
da preverite delovanje glasovalnih naprav. 
Hvala.     
 Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in 
poslancev, za je glasovalo 79.  
 (Za je glasovalo 79.) (Proti nihče.)  
 Ugotavljam, da je dnevni red 10. seje 
Državnega zbora določen.  
   S tem, spoštovane poslanke spoštovani 
poslanci, prehajamo na 18. TOČKO 
DNEV NEGA REDA  – MANDATNO -VOLILNE 
ZADEVE.  
 Prehajamo na obravnavo Potrditve 
mandata poslancema, ki nadomestita 
poslanca, ki jima je prenehal mandat . Ker je 
dr. Milanu Brglezu in gospe Ljudmili Novak z 
dnem potrditve mandata poslanca oziroma 
poslanke v Evropskem parlamentu prenehal 
mandat poslanca oziroma poslanke Državnega 
zbora, je Državna volilna komisija zboru 
posredovala ugotovitvena sklepa, iz katerih 
izhaja, da mandat poslanca dr. Milana Brgleza 
pride na mag. Dušana Verbiča in mandat 
poslanke gospe Ljudmile Novak na gospo 
Tadejo Šuštar.   
 Ugotovitve Državne volilne komisije je 
obravnavala Mandatno -volilna komisija kot 
matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala 
in mu predložila predlog sklepa. Prijavljenih k 
razpravi ni, zato prehajamo na glasovanje.  
 Na podlagi tretjega odstavka 82. člena 
Ustave Republike Slovenije, 7.  člena Zakona o 
poslancih, 13. člena, v povezavi s 17. Členom, 
ter 112. člena Poslovnika Državnega zbora 
glasujemo o naslednjem predlogu sklepa: 
Potrdita se poslanska mandata gospe Tadeji 
Šuštar, rojeni 14. 9. 1990, stanujoči Miklošičeva 
ulica 2.d, Domžale , in mag. Dušanu Verbiču, 
rojenemu 13. 9. 1952, stanujočemu Dolenjska 
cesta 149.a, Ljubljana.  
 Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in 
poslancev, za je glasovalo 80.  
 (Za je glasovalo 80.) (Proti nihče.)  
 Ugotavljam, da je sklep sprejet.  
  
 Poslanska koleg a. Mag. Dušana 
Verbiča in gospo Tadejo Šuštar vabim, da se 
nam pridružita in zasedeta svoji poslanski mesti.  
  / aplavz/  
 Gospo poslanko in gospoda poslanca 
prisrčno pozdravljam in mislim, da lahko rečem v 
imenu vseh nas poslank in poslancev, da se 
veselim o dela z vami.  
  15   S tem prekinjam to točko dnevnega 
reda, ki jo bomo nadaljevali jutri, 10. julija 2019, 
v okviru glasovanj.  
 
 Spoštovane poslanke, spoštovani 
poslanci, prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA 
REDA – VPRAŠANJA POSLANK IN 
POSLANCEV.  
 V zvezi s to točko dnevnega reda sem 
v poslovniškem roku prejel pisne prijave 45 
poslanskih vprašanj. Vrstni red postavljanja 
poslanskih vprašanj je določen v skladu z 244. 
členom, drugim odstavkom 245. člena in 247. 
členom Poslovnika Državnega zbora ter 
dogovorom vodij poslanskih skupin z dne 13. 
novembra 2018. Na prva tri vprašanja poslancev 
opozicije, na vprašanje poslanca Poslanske 
skupine Levica ter na vprašanje poslanke 
vladajoče koalicije bo o dgovoril predsednik 
Vlade. Vsak poslanec oziroma poslanka ima za 
postavitev vprašanja na voljo tri minute.  
 Predsednik Vlade, ministrice in ministri 
odgovorijo na vprašanja v največ petih minutah. 
Če je vprašanje postavljeno več ministrom, 
imajo vsi skupa j na voljo pet minut za odgovor. 
Poslanec, ki ne bo zadovoljen z odgovorom, 
lahko zahteva dopolnitev odgovora, ne more pa 
postaviti dodatnega vprašanja. Poslanke in 
poslance prosim, da ste na to pozorni.  
 Obrazložitev zahteve za dopolnitev 
odgovora poslan ec predstavi v dveh minutah, 
dopolnitev odgovora pa sme trajati največ tri 
minute. Poslanec, ki je postavil vprašanje, lahko 
zahteva, da se na naslednji seji opravi razprava 
o odgovoru predsednika Vlade, ministrice ali 
ministra. O tem odloči Državni zbor b rez 
razprave in obrazložitve glasu. Ob tem vas še 
posebej opozarjam, da je treba takšen predlog 
izrecno podati in se pri tem osredotočiti le na 
njegovo obrazložitev, ne pa postopkovnega 
predloga uporabiti za vsebinsko razpravo v zvezi 
s postavljenim vpraša njem.  
 V primeru, da poslanec na postavljeno 
vprašanje danes ne bo dobil odgovora, mu mora 
predsednik Vlade, ministrica ali minister v 30 
dneh predložiti pisni odgovor. Poslanec, ki je 
postavil vprašanje, na katerega ni bilo 
odgovorjeno, lahko izjavi, da vztraja pri ustnem 
odgovoru. V tem primeru bom vprašanje uvrstil 
na naslednjo redno sejo Državnega zbora.  
 V zvezi s to točko so se za danes 
opravičili: minister za finance dr. Andrej 
Bertoncelj, ministrica za infrastrukturo mag. 
Alenka Bratušek, minister,  pristojen za razvoj 
strateške projekte in kohezijo, dr. Iztok Purić pa 
bo odsoten do 17. ure.  
 Na e -klopi je objavljen pregled 
poslanskih vprašanj, na katera v poslovniškem 
roku ni bilo odgovorjeno.  
 S tem spoštovane poslanke, spoštovani 
poslanci, preha jamo na postavitev poslanskih 
vprašanj. Na prvih pet vprašanj bo odgovarjal 
predsednik Vlade gospod Marjan Šarec.  
 Poslansko vprašanje mu bo prvi 
postavil gospa Jani Ivanuša.   Gospod Jani Ivanuša, izvolite.  
 
JANI IVANUŠA  (SNS): Gospod predsednik, 
dobro, da ste popravili. G ospa še nisem, 
mogoče kdaj bom / smeh/, ampak dokler sem v 
Slovenski nacionalni stranki ne bom menjal 
spola / smeh/.  
 Lep pozdrav, posebej še ministrskemu 
zboru, gospodu predsedniku Vlade pa vsem 
ostalim prisotnim!  
 Spoštovani predsednik Vlade! Kot 
verjet no veste, je bilo enako vprašanje že 
postavljeno ministrici za infrastrukturo. Ampak 
ker ni nobenega učinka, moram vprašati še vas. 
Pa ne zato, da bi vi karkoli rešili. Gre za to, da 
od svojih ministrov in ministric zahtevate, da 
delajo. Prepričan sem, da jih tudi znate dobro 
motivirati. Pred seboj imam dokument z dne 15. 
februarja 2018, pod katerim je podpisana gospa 
Bratušek kot ministrica za infrastrukturo. Vemo, 
da je bil februarja 2018 minister za infrastrukturo 
še nekdo drug. To napako še nekako opros tim. 
Zamerim pa ji, da se na projektu glavne ceste 
Hajdina –Ormož nič ne premakne. Ministrica je 
črno na belem zapisala, da glavna cesta 
Hajdina –Ormož predstavlja zelo pomembno 
prometno povezavo, ki jo kot takšno 
obravnavajo tudi strateški dokumenti države.  
Ponavljam, strateški dokumenti države. 
Ministrica je na moje poslansko vprašanje 
dejala: »Dejstvo je, da so postopki, preden 
pridemo do gradbenega dovoljenja, v naši državi 
kar dolgotrajni.«  
 Spoštovani predsednik:  
 Kateri minister lahko gospe Bratušek 
pomaga, da se bodo skrajšali postopki za 
pridobitev gradbenega dovoljenja? Ali ji lahko 
vi?  
 Ministrica še pravi, da Dars kot 
investitor na odseku od Ormoža do Markovcev 
dokončuje izdelavo manjkajoče projektne 
dokumentacije, pridobiva manjkajoča zemljišča,  
gradi viadukt Sejanca.  
 Ali je kaj od tega že narejeno?  
 Ali je Dars že pridobil presojo vplivov 
na okolje in ali obstaja kakšen datum?  
 Ali je Dars že pridobil okoljevarstveno 
dovoljenje?  
 Ministrica je februarja obljubila, da bo 
od Darsa to zahtevala.  Ključno vprašanje pa je:  
 Kdaj se bo začela gradnja ceste 
Hajdina – Ormož?  
 Ali takoj ali po zaključku viadukta 
Sejanca ali pa nikoli?  
 Kot sami veste, je bilo kar nekaj cestnih 
zapor, lokalno prebivalstvo se je pri Spuhlji in 
Cvetkovcih odločilo, da bo  omejilo promet, ker 
razmere so nevzdržne.  
 Še nekaj tudi v zvezi z infrastrukturo. V 
petek, 5. 7., so ustanovili istrski parlament. Na 
ustanovitvi so bili poslanci Državnega zbora, 
državni javno voljeni funkcionarji in direktorji 
javnih zavodov.   
 Glede  na to, da je država zaprla v 
Mariboru Andreja Šiška, ki je govoril o štajerski                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  16  deželi in štajerskem parlamentu, vas sprašujem: 
  
 Kaj boste storili s temi poslanci in 
funkcionarji, saj gre v primeru razglasitve 
istrskega parlamenta za protidržavno delovan je 
in razbijanje države Republike Slovenije?  
 Hvala lepa.  
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN: Hvala, 
gospod poslanec, za vaše vprašanje. Še enkrat, 
sprejmite opravičilo.  
 
JANI IVANUŠA  (PS SNS): Sem sprejel.  
  
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN: Hvala. 
Gospod predsednik, izvolite.  
 
MARJAN ŠAREC : Hvala lepa za vprašanje.  
 Kot ste uvodoma sami dejali, gre za 
identično vprašanje, ki ste ga postavili tudi 
ministrici in gre za konkreten infrastrukturni 
projekt, zato bom tudi sam povzel večino tega, 
kar je že ministrica povedala, ker se od 18. junija 
do danes še ni veliko spremenilo.  
  Aktivnosti, ki se pa trenutno izvajajo, 
so naslednje, se pravi, gradnja viadukta 
Sejanca, pripr ave na gradnjo odseka Ormož –
Markovci, prostorsko umeščanje odseka Ptuj –
Markovci.  
 Glede ostalih postopkov in predvidenih 
terminov pa ne bi vsega našteval, naj zgolj 
povzamem, da je do konca tega meseca 
predvidena pridobitev dopolnitve smernic 
nosilcev ure janja prostora, oktobra 2021 pa 
dopolnitev študije variant oziroma 
predinvesticijske zasnove in okoljskega poročila 
po opravljenih javni razgrnitvi. Skratka, veliko bo 
še preteklo časa do takrat, ko se bo dejansko 
začelo dogajati. Ni pa enostavno zaradi ta kšnih 
in drugačnih razlogov. V naši državi namreč 
parcialni interesi velikokrat ohromijo izvajanje 
mnogih investicij, žal pa nobenega mnenja ne 
moremo izključiti, saj bom spet ponovil znano 
mantro o drugem tiru pa še čem. Prav je, da tudi 
prebivalstvo izra zi svoje stališče. Dejstvo pa je, 
da zaradi protestov in nasprotovanj ne bo 
nobena stvar nič prej narejena. V tem primeru 
gre za nesoglasja med lokalnim prebivalstvom in 
avtoprevozniki. Prisluhniti je vedno treba vsem, 
je pa težko vsem ugotoviti, zagotovo.   
 Ko gre za dolgotrajne postopke 
pridobivanja dovoljenj in razne študije, ki ovirajo 
realizacijo določenih infrastrukturnih projektov, 
pa naj vnovič spomnim, da resnično želimo priti 
do stanja v tej družbi, ko bo dejansko stanje na 
terenu izkazovalo učink ovitost in transparentnost 
postopkov. Vse aktivnosti Darsa, nekatere ste 
tudi našteli, so trenutno v izvajanju, tako da čisto 
splošna pavšalna ocena, da se nič ne dela, ne 
drži. Je pa res, da kdaj se bo konkretno gradnja 
začela, ni odvisno od mene, tako st e že sami 
ugotovili, in vam v tem trenutku ne morem dati 
nobenega časovnega zagotovila ali pa česa 
podobnega. Kot je že znano, je Agencija 
Republike Slovenije za okolje, tako imenovani Arso, na kateri se lomijo kopija o marsikateri 
zadevi in kjer marsikaj tudi obstane – o tem se 
strinjava – zaključila s predhodnim postopkom 
po 51.a členu Zakona o varstvu okolja in 
ugotovila, da gre za projekt s pomembnimi vplivi 
na okolje, zato je treba izdelati presojo vplivov 
na okolje in skupaj z ostalo dokumentacijo 
predložiti v postopek za pridobitev gradbenega 
dovoljenja. Kadar so pa presoje o vplivu na 
okolje, pa vemo, da se zadeve še dodatno 
zavlečejo. Kdorkoli je kakšen projekt delal v tej 
državi, to seveda ve. Glavne aktivnosti 
načrtovane v naslednjih časovnih obdo bjih: 
pridobitev dopolnitve smernic nosilcev urejanja 
prostora v juliju 2019, priprava nabora variant za 
vrednotenje, to je načrtovanje nove variante in 
optimizacija obstoječih predstavitev in 
usklajevanje nabora variant znotraj medresorske 
delovne skupine  ter izvedba delavnic, priprava 
končnega nabora variant za vrednotenje – ta 
faza naj bi bila zaključena predvidoma do aprila 
2020; izdelava študije variant oziroma 
z vsemi potrebnimi strokovnimi podlagami – to 
naj bi se zgodilo do decembra 2020; javna 
razgrnitev do junija 2021; dopolnitev študije 
variant predinvesticijske zasnove in okoljskega 
poročila po javni razgrnitvi v oktobru 2021. Tako 
nekako je ta zadeva načrtovana. Hvala.  
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN : Hvala, 
gospod predsednik, za vaš odgovor.  
 Ali imate zahtevo za dopolnitev 
odgovora?  
 Izvolite, gospod poslanec.  
 
JANI IVANUŠA  (PS SNS): Hvala lepa.  
 Saj sem vedel približno, kakšni bodo 
odgovori, ampak vseeno. Naj še enkrat povem, 
da je ta cesta za nas strateškega pomena. 
Razdeljena je v tri etape, pri čemer naj bi se 
prva in druga etapa gradili 38 mesecev, veste, 
kaj to pomeni, kajne. Prva etapa pa ima 
gradbeno dovoljenje. 10 -kilometrska ravnina je 
tam in ne morem verjeti, da se ta gradnja ne 
more začeti, češ, da ne bo izvoza na gradbišče. 
To so štosi za narod, za mene ne. Ta cesta je 
bila že leta 1997 umeščena v ta prostor. Se 
pravi, da to traja že 22 let. Kar nekaj let se je 
delalo na tem, da se je to umestilo, od leta 1997, 
se pravi, dokumentacija traja že 30 let, in to je 
vse skupaj že malo predolgo. Vi pravite, da 
Slovenija potrebuje skladen regionalni razvoj, 
ampak to je daleč od tega. Mi tega skladnega 
razvoja v Ormožu, Svetem Tomažu, Gorišnici, 
Markovcih in Središču ob Dravi ne občutimo. 
Tudi investitorjev ni na račun tega. Žal jih ni, ker 
enostavno ne prihajajo, ker smo odrezani, smo v 
nekem začaranem žepu. Če bo še tako dolgo ta 
izgradnja trajala, se bojim, da ne bo prišlo do 
nobenega razvojnega preboja. Tudi mladi nam 
odhajajo, investitorjev ni, ni otrok, ni družin, se 
pravi, ni plač in tako dalje. Gre za ciklus, ki 
pomeni potem manj otrok v vrtcih, šolah, 
gimnazijah in tako dalje, kar je splošno znano.                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  17  Zato sem zelo razočaran, da se tu enostavno  ne 
more pohiteti. Hvala lepa.  
 
gospod poslanec.  
 Gospod predsednik Vlade, izvolite.  
 
MARJAN ŠAREC : Hvala lepa.  
 Saj se z vami lahko strinjam. Ni stvar v 
tem, da bi mi re kli, da te ceste ne potrebujemo. 
Zagotovo je to prioriteta, ne samo vaša, ampak 
je vsaka cesta prioriteta za vse. Če smo v 
zgodovini samostojne Slovenije ali pa še kaj dlje 
nazaj lahko zgradili samo tir do Hodoša, in to je 
vsa nova infrastruktura, kar smo železniške 
zgradili, cestne nekaj več, pa vendar še 
premalo, potem nam je jasno, da v naši državi 
vse poteka prepočasi. Potem smo tudi ogromno 
območje dali v Naturo 2000, in so težave takšne 
in drugačne. Zato se z vami strinjam in tudi 
razumem, da niste za dovoljni, saj ne nazadnje ni 
nobeden zadovoljen. Ali bomo spremenili 
zakonodajo v to smer, da ne bomo več gledali 
na varovanje okolja, ali bomo poenostavili 
zadeve, je neko drugo vprašanje, ki ni na tem 
mestu. Ampak po obstoječi zakonodaji postopki 
trajajo  toliko časa, kot trajajo. Se pa strinjam, da 
je to absolutno predolgo in da to ovira vsakršen 
razvoj in napredek. Saj vidimo, da tudi veliki 
infrastrukturni projekti, kot so Karavanke, kot je 
drugi tir, kot je tretja razvojna os, ne vem, to se 
vleče že zd aj dolgo in revizija na revizija in ob 
obstoječi zakonodaji je situacija takšna, kot je.  
 Zato vam lahko dam to zagotovilo, da 
bom bdel nad tem projektov, tako kot tudi nad 
vsakim, in v okviru možnosti gledal na to, da se 
bo kaj začelo premikati. Tudi na tretji razvojni osi 
se je vendarle začelo nekaj premikati. Ne 
pravim, da je to dobro, ampak stanje imamo 
takšno, kot imamo, in je tudi posledica dolgih let. 
Hvala.  
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN:  Hvala.  
 Gospod poslanec, imate postopkovni 
predlog, izvolite.  
 
JANI IVANUŠA  (PS SNS):  Hvala.  
 Gospod predsednik Vlade, saj vem, 
ampak vseeno še moram nekaj dodati. Če 
delamo primerjavo, nekoč smo se iz Ormoža v 
Ljubljano vozili 2 do 3 ure po stari cesti, danes 
pa imamo avtocesto, del avtoceste, imamo 110 
evrov vinjeto, pa se še vedno 2 do 3 ure vozimo. 
Malo je to, za primerjavo, smešno. Je pa tudi 
zanimiv podatek, da glavne zaposlitve v 
Slovenski vojski pa v Policiji dajejo ljudje s 
štajerskega dela. Tudi oni bi rabili t o cesto. 
Glejte, vse se to vleče skozi potne stroške in 
kilometrino in čez čas.  
  Ministrica je pred volitvami obljubljala 
kamione na vlake. Vem, me prav zanima, koliko 
kamionov je spravila na vlake. Jaz se bojim, da 
nobenega. Škoda je, da se ne dela tisto , kar se 
obljubi. Ali pa vi, gospod minister, ste kdaj 
razmišljali o hitri cesti iz Kamnika v Ljubljano, da ne boste vsak dan zamujali? To je tudi zanimiva 
pobuda.  
 Niste mi pa odgovorili na tisto, kar sem 
še malo vmes vprašal, glede istrskega 
parlamenta,  kakšno je vaše mnenje. Kaj se je to 
ustanovilo? Kje je pravna podlaga za 
ustanovitev? Mogoče bomo morali to na drugi 
seji ali pa kakorkoli drugače.  
 Po 246. členu, bi vseeno zaprosil, da 
se opravi širša razprava. Koalicijo bi prosil, naj 
se ne drži tiste ga, kar so se zmenili, da bodo vsa 
poslanska vprašanja rušili. V letu dni je eno 
vprašanje šlo skozi, gospoda Ciglerja, , pa še to, 
meni se zdi, na račun štosa. Ampak to je 
produktivno. Marsikatero vprašanje je dobro, 
marsikatero tudi pomembno, vi pa vse r ušite. V 
letu dni je bilo samo eno vprašanje do zdaj, ki je 
šlo skozi. Produktivnost pa neproduktivnost, to 
je zame relativno .  
 Hvala lepa in prosim, da se po 246. 
členu opravi razprava.  
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN:  Hvala, 
 O vašem predl ogu bomo glasovali jutri 
 S tem prehajamo na drugo poslansko 
vprašanje za gospoda predsednika Vlade.  
  Besedo ima mag. Branko Grims.  
 Izvolite.  
 
MAG. BRANKO GRIMS  (PS SDS):  Spošt ovani!  
 12 let mineva, kar je Slovenija v času 
vlade, ki jo je vodila SDS, stopila v šengensko 
območje. To ni bilo samoumevno, zahtevalo je 
izjemen napor in znanje predsednika Vlade, 
notranjega ministra, diplomacije. Ta uspeh je 
odprl izjemne razvojne možnosti za  Slovenijo. 
Žal se je ta proces obrnil. Od 1. julija so skupne 
patrole na italijanski meji, ki označujejo, da se 
dokončuje izrivanje Slovenije iz šengenskega 
območja. Vlada pod vodstvom Marjana Šarca je 
naredila kup strateških napak. Na prvem mestu 
zagotov o pristop k Marakeškemu sporazumu, ki 
ga ni sprejela nobena od naših severnih sosed. 
Takrat se je reklo, da bo Slovenija osamljen 
otoček, če tega ne sprejeme, dejansko je sedaj 
osamljen otoček in vrh migrantskega žepa na 
Balkanu.  
 Vlada ne obvladuje ničesa r. Ves čas 
govori, da je situacija na južni meji pod kontrolo. 
Dejansko te skupne patrole pričajo o tem, da 
pod kontrolo ni ničesar. Še več. Italija 
napoveduje nadaljnje stopnjevanje ukrepov. Ena 
od možnosti, celo časovno že opredeljena, je, 
da v primeru, da to ne bo uspešno, celo 
izgradnja zidu, in to z bodečo žico na naši 
zahodni meji. Tudi če do formalne izključitve iz 
šengna ne pride, je treba vedeti, da taka država 
postane manj zanimiva za investitorje, za vse, ki 
iščejo poslovno sodelovanje. To seveda  
povzroča izjemno veliko gospodarsko škodo. 
Kdor misli, da so te skupne patrole za bolj 
uspešen nadzor meje, se hudo moti. Primarna 
naloga teh skupnih patrol je v resnici čim hitrejše                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  18  vračanje ilegalnih migrantov nazaj v Slovenijo. 
To se je danes že zgodil o – 16 migrantov smo 
dobili, pa še s komentarjem, da je to odraz 
dobrega sodelovanja.  
 Če bi samo pred štirimi dnevi izgovoril 
naslednje besede: »Zato je s strateškega vidika 
jasno, da moramo okrepiti preprečevanje 
nezakonitih migracij na južni meji, sicer  bo 
Slovenija postala migrantski žep, kjer se bodo 
kopičili migranti in prosilci za azil, ki bodo 
presegli našo sposobnost, da jim pomagamo. In 
da je jasno, da se moramo sami opreti na svoje 
sile, jasno je, da posamezne države po lastni 
presoji sprejemajo ukrepe za zajezitev 
nezakonitih migracij. Če jih mi ne bomo 
sposobni zajeziti na južni meji, bodo ukrepali 
naši severni in zahodni sosedje na naši meji.« 
Takrat bi se s posmehom reklo: »To je vaše 
netenje strahu in vaš sovražni govor.« Danes so 
to tudi bes ede predsednika države Republike 
 Zato vas sprašujem:  
 Kako bo ukrepala vlada, da prepreči 
nadaljnje izrivanje Slovenije iz šengenskega 
območja, zapiranje meje … / izklop mikrofona/  
 
gospod poslanec, za vaše  vprašanje.  
 
MARJAN ŠAREC : Ja, takšno vprašanje je 
seveda pričakovano od vas, gospod Grims. 
Vendar sem ravno včeraj obiskal tudi tri obmejne 
občine in se sam prepričal, da policisti izvajajo 
vse ukrepe, da bi omejili in čim bolj zmanjšali te 
nedovoljene migracije. Prva skrb pa je seveda 
varnost tam živečih ljudi in njihovega 
premoženja. To je dejstvo. In nihče ne zanika, 
da migracije so, migracije obstajajo.  
 Nekaj podatkov  o nezakonitih prehodih 
meje in vračanja migrantov iz Italije. Mimogrede, 
imeli smo dva dni nazaj dogodek, ko je migrant 
poškodoval taksista, vendar ta migrant ni prišel s 
Hrvaške v Slovenijo, ampak je prišel iz Italije v 
Slovenijo, prej je bil pa že regis triran v Nemčiji, 
pa v Franciji, pa še nekje je bil v registrih, pa te 
naše vrle sosede niso tega zaznale. Tako da se 
včasih zgodi tudi najboljšim.  
 Kar se tiče skupnih patrulj, ima Italija na 
vseh svojih mejah skupne patrulje. Tako jih ima 
tudi Slovenija s Hrvaško. Nikakor ne gre za 
kakšen unikum. Bom pa povedal nekaj 
podatkov. Od 1. 1. 2019 do 30. 6. 2019 je 
policija obravnavala 5 tisoč 345 nezakonitih 
prehodov državne meje. Število se je glede na 
enako obdobje preteklega leta povečalo za 47 
%, ko je bilo  v tem obdobju obravnavanih 3 tisoč 
633 nezakonitih prehodov. Torej je tveganje 
povečano in tega nihče ne zanika. Policija je 
letos do 30. 6. obravnavala 119 dogodkov 
prijetij, v katerih so bili skupaj z migranti prijeti 
tudi tihotapci. Pri tem je bilo pre jetih 172 
tihotapcev ljudi, od tega je bilo 154 tujcev ter 18 
slovenskih državljanov. Zoper 142 tihotapcev 
ljudi je bil odrejen tudi pripor. Število oseb, sprejetih od italijanskih varnostnih organov, je v 
prvi polovici letošnjega leta upadlo za 7 % glede 
na enako lanskoletno obdobje, tako da ne 
moremo govoriti o tem, da gre za kakršenkoli 
povečan prehod migrantov iz Slovenije v Italijo.  
 Skupne patrulje. Tukaj ne gre za ukrep, 
ki bi Slovenijo izrival iz šengenskega območja, 
temveč gre za povsem normalno s odelovanje. 
Kot rečeno, Italija ima z vsemi sosedi tovrstno 
sodelovanje. Mešane patrulje so opredeljene in 
določene v sporazumih o policijskem 
sodelovanju Slovenije s sosednjimi državami. 
Kot stalna oblika dela se izvajajo tudi z 
Republiko Hrvaško. V prvi polovici leta je bilo 
skupaj na tej meji izvedeno 463 mešanih patrulj, 
od tega 221 na območju Slovenije, preostalo pa 
na območju Hrvaške. Izvajaje mešanih patrulj je 
seveda stalna in uveljavljena oblika dela, ki 
bistveno pripomore k učinkovitosti dela in t udi na 
operativnem in taktičnem nivoju omogoča 
izmenjavo izkušenj in informacij. Mešane 
patrulje z Avstrijo, Italijo in Madžarsko kot 
državami šengenskega območja se organizira, 
kot gre za kakšen varnostni pojav večjih 
čezmejnih razsežnosti. Moram pa ob te m 
povedati, da tudi madžarska meja ni tako 
nepropustna, kot to radi prodajate. Tudi na 
Madžarsko vsako noč pride precej migrantov. 
Tako da tudi tam zaprošajo za azil in tudi 
Madžarska se s tem sooča, da ne bi mislili, da 
sedaj, ko je Madžarska postavila og rajo, tam ni 
nobenega migranta več. Pridejo čez mejo. In to 
sem slišal od ljudi, ki so kompetentni na tem 
področju, ne kar tako na pamet.  
 Kar se tiče zajezitve migracij, je ključni 
ukrep, da bi Frontex šel na zunanjo mejo 
Evropske unije, to je meja Hrvaš ke in Srbije in 
meja Hrvaške in Bosne in Hercegovine. In to 
poudarjamo že ves čas. Tako da govoriti o žepu 
v tem trenutku absolutno ni na mestu in je to 
zgolj namenjeno propagandi. Tako da sem se 
tudi prepričal to iz … / izklop mikrofona/  
 
PREDSEDNIK MAG.  DEJAN ŽIDAN:  Hvala, 
 Mag. Branko Grims, boste zahtevali 
dopolnitev?  
 Izvolite.  
 
MAG. BRANKO GRIMS  (PS SDS):  Hvala.  
 Situacija za Slovenijo je naslednja. 
Madža rska ima ograjo, ki prestreže toliko 
ilegalnih migrantov, da tisto, kar oni dobijo, je 
kakšnih 3 % tega, kar prestreže Slovenija. Se 
pravi, manj kot 5 %. Avstrija je praktično zaprta. 
Podaljšuje kontrolo nonstop. To vsi veste. Sedaj 
tudi občasno z vojsko. O tem se lahko prepričate 
po izjavah na internetu. Sedaj se pa zapira še 
Italija. To je izrivanje Slovenije iz šengenskega 
območja, pa kakorkoli to imenujete.  
 Kar se tiče vašega obiska ob južni meji 
– kje pa ste bili vse minule mesece? Kako je z 
varnostn o situacijo, smo videli. V času vaše 
vlade ena ugrabitev, sedaj napad na taksista, 
prvič je v Sloveniji grmel krik Alah Akbar. Pred                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  19  tem že napad na mladoletno deklico, ki bi ga 
dvakrat podčrtal. Stara modrost pravi: Narod, ki 
ni sposoben zaščititi svojih o trok, nima 
prihodnosti. Stvari je treba jemati zelo resno. 
Tukaj so tiste napake, ki so dajale ves čas 
napačen signal ilegalnim migrantom. Ne samo 
pristop k marakešu, ampak ste zavrnili tudi naš 
predlog za zaostritev azilne zakonodaje, s čimer 
Slovenija v očeh ilegalnih migrantov postaja 
obljubljena dežela. Še več, vi financirate 
nevladne organizacije na čelu s PIC in Mirovnim 
inštitutom, za katere se ve, da pomagajo in 
spodbujajo ilegalne migrante k vdoru preko 
slovenske meje. Na to ste bili večkrat opozor jeni, 
pomoč pri kaznivem dejanju je kaznivo dejanje, 
ampak Vlada tukaj ne stori ničesar. Tisto, kar ste 
včeraj dol razlagali o tem, kar smo lahko videli, 
poglejte, ves čas ste govorili, da je za 
maksimalno varnost že poskrbljeno. V politologiji 
za tovrstno  poceni nabiranje političnih točk 
obstaja strokovni izraz, to je »guncanje afen«. 
Gre za vprašanje:  
 Kako bo Vlada prevzela odgovornost … 
/ izklop mikrofona/  
 
gospod poslanec. Tudi tokrat se je čas iztekel.  
 Gospod pre dsednik, izvolite.  
 
MARJAN ŠAREC : Gospod Grims, ne zameriti, 
če vas jemljem s kančkom dvoma, glede na to, 
da zanikate tudi podnebne spremembe pa še 
kaj. To, kar govorite, seveda ne drži. Ne gre za 
nikakršno izrivanje Slovenije iz šengna. Gre za 
sodelovanje skupnih patrulj. Kar se tiče meje, 
sem se pogovarjal z ljudmi, z župani in so 
povedali svoje izkušnje. Župan Črnomlja je želel, 
da se ograja odstrani. Tudi župan Kostela 
gospod Črnkovič je izrazil željo, da  se ograja 
odstrani. Ja, to je povedal v kamero, da jih 
ograja tam moti. Pa sem sam povedal, da za 
enkrat ograja tam je. In je primerno, da je. Kar 
se tiče vašega komentarja o »guncanju afen«, 
se jaz s tem ne mislim ukvarjati, ker je dosti, da 
prebereš kak šnega iz vaših medijev, pa je vse 
jasno.  
  Prebivalstvo na terenu je nekoliko 
drugačnega mnenja kot ste vi. Kar se tiče azilne 
zakonodaje, je pa to stvar tudi evropske 
zakonodaje. Če po eni strani tako navijate, kako 
Evropska komisija bo to, kako bo ono in  kako mi 
tega ne spoštujemo, je podobno kot pri 
pravosodju. Kadar razsodi prav, je pravosodje, 
kadar razsodi narobe, je za vas krivosodje. 
Tukaj imamo neka temeljna razhajanja, zato se 
težko potem na neki realni osnovi pogovarjamo. 
Ampak azilna zakonodaja je tudi stvar 
evropskega prava. In tudi to je treba vedeti.  Še 
enkrat ponavljam, da policija dela strokovno. 
Vlada je namenila sredstva za to, da se 
nakupuje tudi tehnična oprema, nekaj se je že 
kupilo. Varovanje meje poteka tako, kot mora. 
Citirali ste p redsednika republike. Tudi to je 
dopustno, njegovo mnenje je dopustno. In če je 
njegovo mnenje takšno, je pač takšno. Sam pa iz operative vem, kako zadeve potekajo. Ne 
moremo pa razlagati, koliko je policistov in kje 
stojijo. To je pa jasno, da ne, ker je to 
razkrivanje policijske taktike. Hvala.  
 
gospod predsednik Vlade.  
 Imate možnost za postopkovni predlog.  
 
MAG. BRANKO GRIMS  (PS SD S): To je res 
zanimiv refleks, če predsednik Vlade za 
predsednika države reče, da je njegovo mnenje 
dopustno. Daleč smo prišli v ocenjevanju, pa 
tudi o tem, kje so meje oblasti. Še enkrat citiram: 
»Če jih mi ne bomo sposobni zajeziti na južni 
meji, bodo uk repali naši severni in zahodni 
sosedje.« To so besede predsednika države. In 
o tem sem govoril. Do tega že prihaja, to ni 
nekaj, kar je možno. Že zdavnaj prej bi morali 
ukrepati, pa do vsega tega ne bi prišlo. Ves čas 
ste zatrjevali, da so stvari urejene. Očitno niso. 
Slovenija postaja žep. Slovenija je že zdaj, kar 
se tiče azilnega sistema, preobremenjena. To 
vsi dobro veste. Naše kapacitete so omejene, 
naše možnosti so omejene. Naša prva skrb bi 
morali biti slovenske državljanke in državljani, ne 
pa nek t ujec, ki pride in očitno zlorablja azilni 
sistem. To ste še dodatno poslabšali, ko ste še 
Turčijo dali s seznama varnih držav, da se tam 
še dodatno potem zakomplicirajo postopki. S 
tem niste rešili nikogar. Če je bilo nekomu 
ogroženo življenje, je itak ime l pravico do 
postopka tako in tako.  
 Gre za vprašanje, kako preprečiti, da bi 
se še naprej kopičile škodljive posledice. Te 
škodljive posledice so varnostne in Slovenske in 
Slovenci, državljanke in državljani imamo po 
ustavi pravico do varnosti. Nobena pr avica 
nobenega tujca ne more biti nad to pravico. Po 
drugi strani pa je to tudi temeljno razvojno 
vprašanje. Gre za vprašanje, kako delujemo v 
očeh potencialnih investitorjev, vseh tistih, ki 
iščejo gospodarsko sodelovanje partnerja na 
območju Republike Sl ovenije. Vse to odpira 
tema, ki je danes pred nami, ki očitno ni 
ustrezno rešena, ker Vlada ni uspela zaustaviti 
masovnega prodora ilegalnih migrantov preko 
južne meje. Te enostavno ne obvladuje. Zaradi 
tega je prišlo do situacije, ko so nam zdaj že pod 
vprašajem vse meje z našimi severnimi sosedi. 
To so okoliščine, zaradi katerih dejansko že 
prihaja in bo še mnogo bolj prišlo v naslednjih 
mesecih do kopičenja ilegalnih migrantov na 
ozemlju Republike Slovenije. Vse to bo zelo 
veliko stalo. Stalo bo trikrat,  davkoplačevalce 
najprej neposredno, stalo bo državljanke in 
državljane varnostno, stalo bo vso Slovenijo 
razvojno, za naprej.   
 Zaradi tega je predlog, da se o tem 
spregovori v Državnem zboru Republike 
Slovenije, če že ne zaradi našega predloga, pa 
zarad i besed predsednika države, ki se ga lahko 
povabi zraven, da se ta razprava tudi opravi.  
  20  PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN: Hvala, 
mag. Grims, za vaš proceduralni predlog. O 
njem bomo glasovali jutri v okviru glasovanj.  
 Prehajamo na tretje poslansko 
vprašanj e za predsednika Vlade.   
 Imate besedo, gospod Jernej Vrtovec.  
 
JERNEJ VRTOVEC  (PS NSi): Spoštovani 
predsednik Vlade in vsi ostali navzoči!  
 Dajte razumeti, da nam Primorcem 
dejansko ni vseeno glede na povedi o zapiranju 
zahodne meje in nam tudi ni vseeno glede 
vzpostavitve oziroma ustanovitve tako 
imenovanih skupnih policijskih patrulj. O tem ste 
govorili že v odgovoru na vprašanje, pa kljub 
temu obstajajo določene pomanjkljivosti.  
 Prva in poglavitna je ta, da drži dejstvo, 
da so skupne patrulje tudi z drugimi okoliškimi 
državami, Italijo z Avstrijo s Francijo in tako 
naprej. Ampak dejstvo je, da je skupna patrulja 
Slovenija -Italija nastala na našo pobudo, 
spoštovani predsednik Vlade. Zunanji minister je 
dejal v Bruslju, da bomo na ta način zgradili 
določeno zaupanje z Italijo. Jaz mislim, da lahko 
tudi na kakšen drug način gradimo zaupanje z 
Republiko Italijo, ne pa da mi predlagamo 
skupne patrulje. Zakaj je skupna patrulja na meji 
z Italijo, če sami, kot pravite, dobro obvladujemo 
situacijo na južni meji? To je enako, kot da bi 
vratarja postavili ne v gol, ampak za gol, pa bi 
pričakovali, da bo učinkovito branil svojo mrežo. 
Da mi sami predlagamo skupne patrulje, je 
nonsens. Zlasti pa povod, samoprizna nje, da 
stvari na južni meji niso pod nadzorom. In 
drugič, na drugi strani povod notranjemu 
ministru Italije, da te patrulje, kot je že sam 
napovedal, nekje oktobra meseca oceni kot 
neučinkovite in bo treba zgraditi neko ograjo. To 
pa nas Primorce malce bo li, spoštovani 
predsednik Vlade. Ta meja. Padec te meje leta 
2004, ko Slovenija vstopi v Evropsko unijo, je bil 
narejen s takim ponosom in zanosom, kajti ta 
meja je delila slovensko narodnostno ozemlje.  
 In če kaj, je moje primarno vprašanje:  
 Kje so raz logi za mešane patrulje?  
 Zakaj je Republika Slovenija sama dala 
pobudo za skupne policijske patrulje, če pa jaz 
verjamem, recimo da verjamem notranjemu 
ministru, da mi dobro varujemo svojo mejo s 
Hrvaško?  
 In drugo vprašanje, ki je pa 
pomembnejše od teg a, zlasti pa vaš odgovor, je 
naslednje:  
 Kako bo Vlada Republike Slovenije 
ukrepala ob napovedi ministra za notranje 
zadeve Italije Salvinija, da bo Italija postavila 
ograje na naši zahodni meji?  
 Kako bo Vlada ukrepala, da našega 
okna v svet, pogleda na  zahod ne bo delila 
ograja, da bosta Nova Gorica in Gorica imeli 
skupen trg, ne pa da bo tam žica?  
 Kjer je skrajnost na oblasti, lahko 
prihaja tudi do iracionalnih idej in upam, da v 
tem primeru v teh odnosih ne bo tako.  
 PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN:  Hvala za 
vprašanje.  
 Gospod predsednik, izvolite.  
 
MARJAN ŠAREC : Hvala.  
 Ne drži, da je prišla pobuda najprej od 
ministra Cerarja, ampak sta to pobudo začela 
obravnavati najprej oba generalna direktorja 
policij.  Toliko mi lahko verjamete, da imam ta 
pravilen podatek. Sodelovanje se je najprej 
začelo na ravni policij in zagotovo ni bila 
slovenska politika tista prva, ki je to predlagala.  
 Kar se tiče meje med Italijo in Slovenijo 
in meje med Slovenijo in Hrvaško, je tukaj 
bistvena razlika, da je naša meja šengenska, 
italijansko -slovenska meja je pa notranja meja 
Evropske unije in postavitev te ograje in mejnih 
kontrol je potem enako, kot je tudi pri Avstriji. 
Ampak vam moram povedati, toliko pa že hodim 
po Bruslju,  da ni vse v tem, kot vedno trdite, da 
mi slabo opravljamo svoje delo in potem vsi na 
to reagirajo. Ne bi bil o tem tako prepričan, kajti 
mejne kontrole ima tudi Nemčija z Avstrijo in 
Avstrija tudi zaradi tega vztraja na mejni kontroli. 
Mejno kontrolo ima tudi Danska in jo imajo še 
nekatere druge države. To pomeni, da de facto 
šengen danes tako ali tako ne deluje več, ker 
imamo notranje meje, notranje kontrole. Govoriti 
o tem, da izvajajo mejne kontrole – od Francije, 
Nemčije, do ne vem koga vse samo zato, ker mi 
reveži tukaj ne varujemo svoje meje, je zelo 
demagoško, je zelo netočno in ne nakazuje 
pravega stanja. Če bi bili mi tako neuspešni, 
potem ne bi prijeli v tem obdobju od novega leta 
do junija 5 tisoč 345 ilegalnih pribežnikov in jih 
tudi veliko veči no vrnili nazaj na Hrvaško. In to je 
dejstvo. Je pa tudi dejstvo, da si Hrvaška 
prizadeva priti v šengen. Vendar bo morala 
Hrvaška tudi na svoji meji kaj narediti za to, da 
ne bomo mi dobili vseh migrantov, ki jih dobimo 
zdaj. Ker ne prihajajo s Hrvaške, a mpak na 
Hrvaško že pridejo iz drugih držav. Problem je 
tudi Bosna in Hercegovina, kjer sistem ne 
deluje, kjer se tudi vodstvo še ni konstituiralo in 
tako naprej.  
 Zato ne ponižujte Slovenije s tem, ko 
govorite, da mi nismo sposobni in potem vsi 
okoli nas z apirajo meje. Na to pač ne morem 
pristati in nikoli ne bom. Tako ne dela nobena 
politika v nobeni sosednji državi, da pljuva po 
lastni državi in govori, kako je nesposobna. To 
se drugje ne dogaja. Niti Hrvaška tega ne dela, 
ko tako radi včasih poveste, kak o je tam vse 
super, pri nas pa vse zanič. Ampak vseeno 
moram povedati, da je policija in skupaj z vojsko 
uspešna tudi pri vračanju migrantov. Kot sem pa 
že prej povedal, pa tudi na zahodu ne deluje vse 
tako, kot bi moralo, ker je tudi ta migrant, ki je 
zabodel taksista, prišel iz Italije k nam. Zato na 
te očitke lahko reagiram samo tako, da povem, 
da dajmo slovenski policiji tudi zaupati, dajmo 
zaupati vodstvu slovenske policije, da vemo, da 
delajo vse v skladu s tem, kar jim nalaga tudi 
nenazadnje mednarod no in evropsko pravo. 
Vsako postavitev ograj na naši meji s strani                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  21  severnih ali zahodnih sosedov je pa treba jemati 
tudi v notranjepolitičnem kontekstu ravno  teh 
istih držav. Hvala.  
 
gospod predsednik.  
 Gospod poslanec , izvolite.  
 
JERNEJ VRTOVEC  (PS NSi): Hvala za 
odgovor.  
 Citiram zunanjega ministra: »To sem 
predlagal, da bomo italijanski strani zelo jasno 
pokazali, da si želimo krepiti zaupanje.« To je 
dejal gospod  Cerar. Ne bom se prerekal, kdo 
ima prav, kdo nima prav ali kdo je to predlagal, 
ampak takšne izjave so napačne. Ne želim 
polemizirati glede tega, kdo želi boljše tej državi. 
Jaz mislim, da si želimo vsi boljše tej državi, 
problem pa je sporočilnost z meša nimi 
patruljami. Sama sporočilnost je napačna.  
 Imam vizijo oziroma imam še eno 
vprašanje ob tem, kako sporočiti italijanski 
politiki, da ograje na zahodni meji ne 
potrebujemo. Meni je ključno vprašanje, kako bo 
Vlada odreagirala na to ključno vprašanje, da 
res ne pride do iracionalnih idej. Dejali ste, da so 
te ograje stvar notranjepolitičnih razmerij. Drži, 
morda. Ampak ali veste, kaj je problem? Da to 
ljudi, ki živijo ob meji, popolnoma nič ne zanima. 
Zlasti na meji z Italijo, ki deli slovensko 
narodnos tno ozemlje v zelo veliki meri. Slovenci 
na eni, Slovenci na drugi strani. Zaradi tega bi 
jaz pričakoval mogoče od vas še večje 
prizadevanje o tem, da / nerazumljivo/ takšnih 
napovedi nekoč ne uresniči. / znak za konec 
razprave/  
 Ob tem še eno podvprašanj e glede 
južne meje:  
 Ali po vašem mnenju, kar že nekateri 
novinarji tudi pišejo, hrvaški varnostni organi 
opuščajo dolžno ravnanje pri nadzoru 
migrantskih poti?  
 To sem v nekaterih medijev že zasledil.  
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN: Hvala za 
to dopolnite v vprašanja.  
 
 Kot sem povedal, imam svoje podatke 
in jim tudi verjamem. Vem, da sta se dogovarjali 
policiji obeh držav in oba generalna direktorja. 
To vem in sem tudi stoodstoten, da je tako. Kar 
se tiče notranje politike Italije, vem, da to nikogar 
ne zanima od nas, ampak saj veste, kako tudi 
pri nas nekatere stranke rade izkoriščajo 
notranjepolitično raznorazne zadeve, pa tudi to 
ne zanima v tujini nikogar  – razen, da je efekt 
takšen, da imamo še slabši položaj, kot bi ga 
kdaj lahko imeli. V pogovorih z italijansko vlado 
bomo pač povedali, da razlogov za ograjo ni, ker 
enostavno to kažejo številke. Če imamo prisotne 
migracije, in to nas bo spremljalo še let a in leta 
zaradi zgrešene politike nekaterih velesil, ki so 
danes pripeljale do te situacije, ampak o tem se strinjava, da mi nimamo na to vpliva. In tem 
migracije bodo še nekaj let zagotovo, ker tudi 
Evropska unija ni dovolj aktivna pri reševanju 
teh vpra šanj. Ampak pri vseh teh migracijah, ki 
se dogajajo, je ta številka, ki jo imamo in ljudi 
kolikor jih pride v Italijo in nam jih Italija vrne jih 
res ni veliko tako, da Italija ni nikakor ogrožena s 
strani, zaradi neaktivnosti Slovenije in to bomo 
tudi arg umentirali. Kot sem pa rekel so pa vse te 
meje notranje meje Evropske unije in vsaka 
država, ki postavi mejne kontrole na območju 
notranjih meja s tem krši šengen, ampak tako 
kot je za Evropsko unijo dopustno, da imaš 
arbitražno razsodbo pa je ni treba uve ljaviti tako 
je očitno tudi dopustno, da se šengen podira in o 
tem govorimo veliko tudi na evropskih svetih, 
kadar seveda / znak za konec razprave/ ne 
kadrujemo celo noč in to so resna vprašanja, ki 
se jih bo morala nova komisija zelo resni lotiti, 
zelo re sno, če bomo hoteli reševati zadeve. 
Hvala.  
 
Imate predlog za postopkovno?  
 Izvolite.  
 
JERNEJ VRTOVEC  (PS NSi): Jaz tudi 
predlagam, da o tem vprašanju razpravljamo n a 
eni izmed naslednjih sej. V bistvu je 
problematično to, da takrat, ko je katerakoli 
skrajna oblast, bodisi leva ali pa desna, na 
oblasti, prihaja do iracionalnih rešitev zaradi 
krepitve lastne oblasti in politične stranke 
določene države. Ocenjujem, da j e tako tudi 
zdajle v Italiji. Lahko igra ograja izključno za 
notranjepolitične razloge, trpijo pa zlasti ljudje, ki 
bi živeli okrog te meje. Predlagajte notranjemu 
ministru in Vladi, da naredite prvih štirinajst dni v 
avgustu nadzor vsako soboto za vse Ita lijane, ki 
prihajajo v Slovenijo, pa boste videli, da bo ideja 
o ograji zelo hitro minila, kajti imeli bodo gnečo 
do Benetk. Pa v Avstriji bi bilo enako. Se pravi, 
prihaja do iracionalnih idej. Zaradi tega moramo 
biti tukaj še posebej zelo previdni in mora  biti 
naša politika do Italije zelo odločna.  
 Vprašal sem vas tudi na koncu glede 
ukrepov, ki jih ima Republika Hrvaška ali 
namerno opuščajo dolžna ravnanja pri nadzoru 
migrantskih poti ali pa celo namerno spuščajo 
migrante skozi določene koridorje v Repu bliko 
Slovenijo. Mislim, da bi se morali tudi o tem 
pogovarjati. Kajti če to drži, mora prav tako 
Vlada Republike Slovenije ostro in močno na to 
reagirati. Nimate več zdaj priložnosti, da mi na to 
odgovorite, ampak zlasti ravnanja Republike 
Hrvaške, če to drži, kar pravimo, kar nekateri 
mediji pišejo, se bi morali o tem pogovoriti.  
 
gospod poslanec. O vašem predlogu glasujemo 
jutri v okviru glasovanj.  
 S tem prehajamo na četrto poslansko 
vprašanje za predsednika Vlade.  
 Dr. Matej Tašner Vatovec, beseda je 
vaša. Izvolite.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  22  DR. MATEJ TAŠNER VATOVEC  (PS Levica):  
Najlepša hvala, predsednik.  
 Bom začel najprej s citatom: »Dvignili 
bomo dodatek za aktivn ost za prejemnike 
denarnih socialnih pomoči, in sicer s ciljem 
njihove aktivacije ter zmanjšanja pasti revščine.« 
Spoštovani predsednik Vlade! To ni stavek iz 
programa Levice, to je stavek, ki ste ga zapisali 
v temeljni programski dokument vaše vlade. Gre 
za stavek iz vaše koalicijske pogodbe. Navkljub 
temu zapisu, te zaveze pravzaprav, je vlada, ki 
jo vodite, potrdila novelo Zakona o 
socialnovarstvenih prejemkih, ki s tem dodatkom 
dela nekaj popolnoma nasprotnega – ga ukinja. 
Če parafraziram ta citat iz te  koalicijske 
pogodbe, so posledice jasne. Aktivacija bo 
manjša in tudi bistveno višja past revščine. 
Seveda je jasno, da je cilj za takšen ukrep zgolj 
eden, to je varčevanje, kar ste tudi sami zapisali 
v predlogu zakona. Beremo lahko, da bo državni 
proraču n zaradi ukinitve dodatka še letos 
prihranil 8 milijonov, naslednje leto pa kar 16 
milijonov v državnem proračunu. Zapisali ste 
tudi, da bo ta ukrep zmanjšal socialne pomoči 
kar 9 tisoč družinam in da bo več kot tisoč 500 
družin ostalo brez socialnih pomoč i, ki jih danes 
prejemajo. Jasno ste zapisali, da boste s tem 
ukrepom prizadeli 23 tisoč ljudi. Kdo so ti ljudje? 
V največji meri so to družine, kjer so starši 
pravzaprav zaposleni. Večina prejemnikov 
višjega dodatka za delovno aktivnost, se pravi, 
tisti, ki delajo več ur mesečno, je dejansko 
zaposlenih oziroma opravljajo delo, nekakšno 
delo za plačilo.  
 Na papirju se to mogoče sliši kot 
številke, kot neki abstraktni pojmi, dajva to 
pogledati nekoliko bolj plastično. Na primer, mati 
samohranilka, ki ob red nem delu za minimalno 
plačo zaradi tega dodatka prejme nekaj več kot 
100 evrov mesečno. Teh 100 evrov boste 
brezposelnim, zaposlenim staršem 
samohranilcem, ki delajo za minimalno plačo, 
enostavno vzeli.  
 Poglejmo še kakšen vpliv ima tak 
protisocialen ukre p za denimo tričlansko družino, 
kjer je eden od staršev polno zaposlen in 
prejema nižji dohodek, drugi pa je brezposeln. 
Vzeli jim boste celih 200 evrov. Še enkrat, 23 
tisoč ljudi še globlje potiskate v revščino.  
 Zaradi tega vas sprašujem:  
 Ali se pravz aprav zavedate, da bo ta 
ukinitev prizadela najbolj revne delavce, 
samohranilce na minimalnih plačah in družine, 
kjer je zgolj en starš zaposlen?  
 Zakaj ste se v Vladi odločili za ukrep, ki 
je diametralno nasproten s tistim, kar ste zapisali 
v koalicijsko  pogodbo?  
 Kdaj lahko pričakujemo ukrepe, ki bodo 
šli v smeri krepitve socialne države, boju proti 
revščini, ne pa nasprotnemu, se pravi slabitvi 
socialne države in pravzaprav poglabljanju 
revščine?  
 
gospod poslanec.   Gospod predsednik, izvolite.  
 
 Očitate nam, da bomo zmanjšali 
socialno državo in tako naprej, vendar moram 
reči, da to ne drži. Decembra lani smo z novelo 
Zakona o izvrševanju proraču na sprostili 
indeksacijo socialnih transferjev, ki so bili dolga 
leta tudi zamrznjeni. Tako ni več omejitev pri 
porodniškem dopustu in se izplačuje v 100 -
odstotnem znesku. Ponovno so do dodatka 
upravičene tudi velike družine. Sprostil se je tudi 
celotni za dnji dohodkovni razred za pridobitev 
državne štipendije. Dvignili smo minimalno plačo 
– že naslednje leto bo ta znašala 700 evrov 
neto, kar pomeni, da se bo znesek dvignil nad 
prag tveganja revščina. Prag je bil leta 2017 636 
evrov. Prav tako smo ohranili višji znesek 
denarne socialne pomoči, ki še naprej znaša 
392, 75 evrov za samsko osebo. S tem smo 
upravičencem ohranili za 30 % višjo denarno 
socialno pomoč, kot je bila v maju 2012.  
 Naš končni cilj je pravičen in 
enakopraven sistem in le -ta mora veljati na vseh 
področjih, ne zgolj pri dajatvah, s katerimi država 
polni svoj žep. Stroga pravila moramo postaviti 
tudi takrat, ko se denar deli. Socialni transferji 
morajo biti dovolj visoki, da omogočajo dostojno 
življenje, hkrati pa ne smejo slabiti motivacije  za 
delo. Vi seveda citirate, kaj je bilo napisano v 
koalicijskem sporazumu, vendar če ministrica 
ugotovi, kje so problemi in kje zavede ne tečejo 
tako, kot bi morale, potem tudi predlaga kakšne 
ukrepe na tej osnovi. Tukaj ministrica seveda 
verjamem, da ve , kaj dela, in sem prepričan v to. 
Ob rekordni zaposlenosti oziroma primanjkljaju 
delovne sile prevladuje danes občutek, da se 
bolj splača sedeti doma in živeti od sociale. 
Država je pri zagotavljanju socialnih transferjev 
ponekod zelo pokroviteljska. Dejs tvo je, da smo 
v času krize dostopnost do socialnih transferjev 
precej razširili, sistem pa tudi dopušča razne 
anomalije oziroma zlorabe. In vse to je ministrica 
tudi ugotovila.  
 Poleg okrepljenega nadzora pa bo 
treba tudi spremeniti ostale pasti neaktivno sti, 
predvsem odgovoriti na vprašanje o povezavi z 
razmerjem med minimalnih dohodkom ter višino 
minimalne plače. Ravno to je naš ključni 
problem. Znesek denarne socialne pomoči 
skupaj z dodatkom za delovno aktivnost znaša 
89 % minimalne plače oziroma 600 e vrov. 
Takšen sistem tudi ni pošten do zaposlenega, ki 
dela za minimalno plačo in hkrati vplačuje vse 
prispevke in dajatve, ki polnijo zdravstveno in 
pokojninsko blagajno. Ustvarjajo prihodek, ki bi 
ga lahko delili naprej tistim, ki ga tudi res 
potrebujejo.  Denarna socialna pomoč in dodatki 
za delovno aktivnost so bili uvedeni v času krize. 
To je bilo že zdavnaj. Danes imamo čas, ko je 
trenutno še konjunktura, in se strinjamo, da s 
kriznimi ukrepi ne moremo delovati v konjunkturi. 
Ne bom se spraševal, zakaj to ni bilo že prej 
odpravljeno, ampak tako je.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  23   Tako da ne morete očitati, da Slovenija 
ni socialna država. Slovenija je socialna država, 
je pa veliko težav pri tudi zlorabah. Mi do 
nedavnega sploh nismo imeli podatka, ali ima 
nek prejemnik tudi račun v t ujini. Danes lahko to 
izvemo. Ne izvemo, koliko ima denarja, vemo 
pa, da ima recimo račun v tujini in še kaj. 
Skratka, tudi zlorab je veliko. Vem, da vi mislite, 
da jih ni, ampak so.  
 Ukrepi ministrstva gredo v pravo smer, 
kar se tiče tudi dodatka za delo vno aktivnost, ker 
tudi imajo vsi … / izklop mikrofona/  
  
 Čas se je iztekel. Gospod poslanec, 
želite dopolnitev?  
 Izvolite.  
 
DR. MATEJ TAŠNER VATOVEC  (PS Levica): 
Spoštovani predsednik!  
 Deloma seveda zavajate. Tistih 89 %, 
ne bom se v to zapletal, gre za cenzus, ne za 
dejansko pomoč, ki jo ljudje dobijo, ker od tega 
je treba odšteti tisto, kar zaslužijo. Tisto, kar je 
bolj zaskrbl jujoče, je to, ko pravite, da gre za 
neko motivacijo za delo. Povejte mi, kako bo 
mati samohranilka, ki je polno zaposlena, dela 8 
ur na dan, že dela, ker dobiva nizko plačo, pa 
dobi ta dodatek, dodatno motivirana za delo, ko 
ji boste vzeli še dodatnih 100  evrov. Dobila bo 
100 evrov manj, s katerimi bo pa še vedno 
morala plačevati najemnino, položnice, otrokom 
šolanje in tako naprej. Kako bo ta ukrep bolj 
motiviral te osebe za delo? In še enkrat, tu ne 
govorimo o ljudeh, ki so brezposelni in se jim 
bolj spl ača biti na socialnih pomočeh. Govorimo 
o revnih zaposlenih, o družinah, kjer je samo en 
starš zaposlen in dobiva dodatek zato, da lahko 
pritisne čez mesec. O teh družinah govorimo, in 
to ni nobena socialna politika.  
 Poleg tega je proti temu predlogu 
praktično celotna slovenska javnost. Mislim, da 
je 140 humanitarnih in nevladnih organizacij 
podpisalo apel, da se tak zakon ne sprejme. 29. 
avgusta lani je pravzaprav celotna koalicija bila 
proti takšnemu ukrepu: LMŠ, SMC, SD, DeSUS, 
SAB. Danes, eno leto kas neje, je Marjan Šarec 
tisti, ki je za takšne protisocialne ukrepe, v 
koaliciji pa mu nasprotuje samo še ena stranka. 
Tisto, kar je ključno, je to, da s tem dejansko 
potiskate ljudi v še večjo revščino. In ne boste 
nikakor prispevali k temu, da se bo dvigni la 
delovna aktivnost, ampak, še enkrat, izključni 
učinek tega ukrepa bo, da bo proračun 
privarčeval, po drugi strani pa boste bistveno 
otežili življenje 23 tisoč ljudem v tej državi, ki so 
upravičenci do tega dodatka.  
  
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN : Hvala,  
  Gospod predsednik, izvolite.  
 
MARJAN ŠAREC : Socialne pomoči skokovito 
naraščajo, kar je čudno v času, ko nimamo krize. Nikakor ne drži, da zavajam in tudi ne drži, da 
celotna slovenska jav nost temu nasprotuje. 
Položaj prostovoljcev je pa tudi enak, kar je bilo 
tudi očitano, kot je položaj druge brezposelne 
osebe, ki je prejemnik denarne socialne pomoči. 
In pri tej socialni pomoči in socialnih vprašanjih 
je treba biti zelo previden. Dokler v i ne boste 
priznali, da ljudje tudi zlorabljajo sistem, dokler 
ne boste priznali, da tudi v javni upravi vsi ne 
delajo dobro, dokler ne boste priznali, da imamo 
tudi izkoriščanja oziroma zlorabe sistema, potem 
se bomo tudi težko na neki realni osnovi 
pogov arjali. Videl sem v svoji praksi toliko 
tovrstnih stvari, da težko pristanem na to, da so 
vedno kar vsi upravičeni in da vsi v javni upravi 
delajo dobro in da so vsi kar izkoriščani. So pa, 
se strinjam z vami, in vedno sem se trudil v svoji 
dosedanji karie ri zaščititi najšibkejše. Ampak 
dokler si ne bomo nalili čistega vina in drug 
drugemu priznali, da imamo probleme tudi z 
zlorabami, da imamo tudi ljudi, ki bi lahko delali, 
pa ne delajo, ker so socialne pomoči previsoke, 
potem ne moremo priti na tem področ ju skupaj. 
Vsi si moramo priznati – vi morate priznati, 
da so taki ljudje, ki zlorabljajo sistem, mi se pa 
lahko potem tudi pogovarjamo o tem, kako res 
take ukrepe sprejeti, da bodo dobili pomoč tisti, 
ki jo resnično potrebujejo. Bom povedal zguljeno 
frazo , dokler imamo črne beemveje, ki vozijo 
otroke v šolo, pa so na socialni podpori, pa naj 
se sliši še tako demagoško, do takrat problem ni 
rešen. Pa nimam vseh rešitev, ampak priznajte 
pa enkrat, da tudi niso vsi idealni in da so tudi 
zlorabe. Vem iz prakse , žal. Hvala.  
 
 Gospod poslanec, imate možnost za 
postopkovni predlog, izvolite.  
  
Zaradi domnevnih zlorab bodo s tem ukrepom 
plačali dejansko starši samohranilci, zaradi 
domnev zlorab bodo plačale družine, kjer je 
samo eden zaposlen. Istočasno se predlaga 
davčna reforma, ki bo zvrtala 128 -milijonsko 
luknjo v proračun, kar je se demkratnik vrednosti 
privarčevanega dodatka, ki bo tistim, ki imajo 
minimalno plačo, z razbremenitvijo dala 1,7 evra 
na mesec, tistim, ki imajo več kot 5 tisoč evrov 
plače, pa 59 evrov na mesec. Mislim, da so to 
tudi hude zlorabe, ki jih sami uzakonjate. 
Namesto da bi Vlada, kot je to zapisano v 
koalicijski pogodbi, povečevala socialno državo, 
povečevala dodatek za aktivnost, dvignila 
denarno pomoč na raven minimalnih 
kratkoročnih življenjskih stroškov, to je 442 
evrov, otroški dodatek, recimo, izvzela iz 
dohodkov in tako naprej, delate ravno 
nasprotno. Predsednik Vlade, dajte si vi enkrat 
priznati, da nastopi v intervjujih ali pa vaši javni 
nastopi, kjer zatrjujejo, kot smo zdaj slišali v tem 
zadnjem vašem odgovoru, niso dovolj, na koncu 
bodo številke pokaz ale bistveno drugačno sliko. 
Pokazale bodo, in to so tudi zadnji podatki, da                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  24  se stopnja tveganja revščine kljub vsemu še 
vedno zvišuje, da 25 % oseb v enostarševskih 
gospodinjstvih živi pod pragom tveganja 
revščine. To so podatki, s katerimi bi se morali 
začeti resno ukvarjati in si priznati, da ima 
Slovenija tudi te težave.  Zaradi tega mislim, 
da bi bilo več kot potrebno, da opravimo splošno 
razpravo, ne zgolj o tem vprašanju, ampak na 
splošno o tem, kako okrepiti stanje socialne 
države, kako okrepiti dej ansko status ljudi, ki so 
v tem trenutku v tej državi revni, sploh tisti, ki 
delajo, in kljub temu da delajo, ne uspejo 
zaslužiti toliko, da bi normalno preživeli mesec. 
Mislim, da so to tista ključna vprašanja, o katerih 
bi se morali pogovarjati. Zato zah tevam splošno 
razpravo o tem vprašanju.  
 
gospod poslanec. O vašem predlogu bomo 
glasovali jutri v sklopu glasovanj.  
 Gospa Maša Kociper, zadnja v tem 
krogu, beseda je vaša. Izvolite.  
 
MAŠA KOCIPER  (PS SAB): Hvala lepa.  
 Spoštovani gospod predsednik Vlade! 
Razprave o višini financiranja zasebnih šol so 
dodobra razgrele in tudi razdelile slovensko 
politiko in javnost. Kot kaže, se vsi skupaj 
zavedamo, da ne gre samo za vpr ašanje 
dodatnega financiranja, ampak za vprašanje 
neke načelne usmeritve države na tem področju, 
vprašanje odnosa med zasebnim in javnim in 
konec koncev tudi morda za vprašanje, ali se 
bolj nagibamo k tako imenovanemu 
skandinavskemu modelu socialne države ali pa 
k ameriškemu, visoko konkurenčnemu tržnemu 
modelu gospodarstva.  
 Slovenija ima enega najboljših 
sistemov izobraževanja in kakovostno javno 
šolstvo je težko izborjena pravica, ki se ji ne 
smemo odpovedati pod nobenim pogojem. Kot 
so v svojem pismu p oudarili nekdanji šolski 
ministri, je bila ta vrednota vedno deležna široke 
podpore slovenske javnosti, saj smo šolstvo, ki 
vsem ponuja enake startne možnosti za 
pridobivanje znanja, razumeli kot izraz družbene 
pravičnosti in solidarnosti. Takšno zavezo sm o 
koalicijski partnerji zapisali tudi v koalicijski 
pogodbi. Po drugi strani smo kot država že pred 
leti znotraj obstoječega sistema omogočili 
možnost izbire in izobraževanje izven mreže 
javnih šol omogočili vsem doslej veljavnim 
sistemom delnega sofinanci ranja teh šol.  
 Tudi v naši stranki SAB se zavzemamo 
za močno in kakovostno javno šolstvo, ki sledi 
modernim pedagoškim prijemom in hitremu 
razvoju družbe. Nasprotujemo vsem ukrepom v 
smeri, ki bi lahko dolgoročno oslabili javno 
šolstvo in ga postavili v takšen položaj, da bi 
postopoma dobili dve vrsti šol – tiste za bogate 
in tiste za revne. Znanje mora postati ena 
temeljnih vrednot naše družbe, z razvojem 
delovnih in učnih navad, z razvojem individualne 
odgovornosti, s šolstvom, dostopnim za vse, s 
kvalitetnimi učitelji, ki bodo delali v takšnih pogojih, da bodo lahko takšno znanje in takšne 
prijeme tudi zagotovili.  
 Po drugi strani pa se tudi v naši stranki 
zavedamo, da v javnem sistemu šolstva ni vse 
tako, kot bi moralo biti. Prizadevati bi si morali z a 
to, da bi tudi starši, ki vpisujejo otroke v javne 
šole, dobili najboljšo možno kvaliteto, kajti vsak 
starš želi narediti najboljše za svoje otroke. Kot 
eno nujnih sprememb zato v SAB, tudi v 
kontekstu te debate o zasebnih šolah, vidimo to, 
da ukinemo to čkovni sistem pri vpisu v zasebne 
šole, tudi zato, ker so učenci na zasebnih šolah 
po vseh podatkih bolje ocenjeni.  
 V prvem delu vas zato sprašujem, 
predsednik Vlade:  
 Ali še vedno podpirate kakovostno 
mrežo javnih šol in predlagani zakon s strani 
našega ministra Jerneja Pikala?  
 Kako vidite trenutno stanje javnega 
šolstva?  
 Katere so po vašem mnenju tiste 
spremembe, ki so najbolj nujne?  
 
gospa poslanka.  
 
 Pogosta oznaka je, kolikor pravnikov, 
toliko pravnih mnenj – to vi dobro veste, ste 
pravnica. Danes v teh klopeh sedite – ali pa 
sedimo, včasih – predstavniki devetih strank, 
torej dveh več kot v p rejšnjem mandatu. 
Dosedanja današnja vladna koalicija ima pet 
partnerjev in seveda še vedno manjšino glasov. 
Nasprotno je bilo v prejšnjem mandatu – bile so 
samo tri partnerice, pa niso uspele rešiti tega 
problema ustavne odločbe. Tako da tukaj ne gre 
za k akšno opravičevanje, ampak gre zgolj za 
dejstva.  
 Imamo tudi dve pravni mnenji, mnenje 
državnozborske pravne službe in mnenje vladne 
službe za zakonodajo, in obe sta nekoliko 
skeptični. Zaradi tega je tudi naša poslanska 
skupina pokazala, da želimo vendarl e doseči 
nek kompromis. Tudi vaša stranka je dala svoje 
glasove na odboru zato, da člen odpremo – ne 
glede na to, kaj je predlagala Vlada, da člen 
odpremo – in da vodimo dialog in morda 
uspemo priti do kompromisa, vendar to ni šlo 
skozi. Veste, da so stran ke LMŠ, vaša stranka, 
Desus in SMC na odboru ostale v manjšini in 
člen se ni odprl in se ne more ponovno o tem 
odločati. Problem je, ker za kompromisno rešitev 
ni večine in tudi za drugo rešitev ni potrebne 
večine. Se pravi, predlog ministrstva je, da je 
100-procentno financiranje obveznega programa 
in 0-odstotno financiranje dodatnega programa, 
predlog desne strani parlamenta je pa, da je to 
100-100. Se pravi, večine ni.  
 Če me sprašujete, če podpiramo javno 
šolo – seveda jo podpiramo. Kljub temu da smo 
želeli doseči vendarle tudi v parlamentu nek 
kompromis, 100  % obveznega in 25  %                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  25  dodatnega, SMC je predlagal tudi do 85  % 
dodatnega, kolikor vem. Skratka, člen bi se odprl 
in bi mogoče pa prišli do nekega kompromisa, 
ker vendarle živimo v demokraciji in si že limo 
ustavno odločbo tudi uresničiti. Ker vsaka 
neuresničena ustavna odločba meče slabo luč 
tako na Vlado kot na parlament kot na vse tiste, 
ki odločajo. Ker nismo prišli do tega, je zdaj na 
mizi zakon, ki 100 -odstotno financira obvezni 
program, kar je bil a tudi zahteva Ustavnega 
sodišča, verjamem pa, da tudi če bo ta zakon 
sprejet, se zadeva ne bo končala. Tudi ta zakon 
bo šel v ustavno presojo in se bomo še nekaj 
časa ukvarjali s tem.  
 Kar je pa vaše drugo vprašanje, to je 
glede izboljšav v šoli, je pa t ako, da so naše 
javne šole dobre, vendar pa manjka predvsem 
spoštovanja, spoštovanja do učiteljev. Predvsem 
bi morali starši nehati hoditi tja do fakultet s 
svojimi otroki. Šola je stvar učitelja in učenca. 
Saj se spomnimo že iz svojega življenja, ko smo 
hodili v šolo, starši niso hodili ves čas z nami, 
sploh pa ne z odvetniki, ampak so, če je bilo 
treba, prišli vprašat, kaj se mora še naučiti, da 
bo dobil pozitivno oceno, in to je bilo to. Danes 
pa vemo, da se tudi po športnih klubih več starši 
ukvarjajo s  procesom, po šolah se več starši 
ukvarjajo, starši postavljajo tudi vodstva šol in 
tako naprej. Takšno je moje mnenje. Imam ženo, 
ki dela v šolstvu, in verjemite mi, da ne govorim 
kar tako na pamet. Torej, najprej je treba v šolo 
vrniti spoštovanje, da bo  lahko šola opravljala 
tudi svojo vlogo, ki jo ima v tej družbi. Kot drugo 
je pa treba tudi v šolah malo več poudarka dati 
tudi na slovensko zgodovino, zlasti 
osamosvojitev in pa naprej, zato da bodo tudi 
otroci vedeli, v kateri državi sploh živijo in zaka j 
je ta država nastala in tako naprej.  
 
 Gospa poslanka, želite še vprašati? 
Izvolite.  
 
MAŠA KOCIPER  (PS SAB):  Hvala za odgovor, 
 Seveda se tudi v naši stranki 
zavedamo, da gre tukaj za zelo kompleksno 
pravno vprašanje. Kar se tiče nove ustavne 
presoje, moram reči, da se je v naši stranki ne 
bojimo in jo tudi z veseljem pričakujemo. Kot 
veste, je Ustavno sodišče glede istega 
vprašanja v  preteklosti enkrat že odločilo 
diametralno nasprotno in tudi v konkretnem 
primeru je odločilo s 5 proti 4. Mi smo prepričani 
– tako kot tudi nekateri ustavni sodniki – da je 
odločitev o tem, ali bo država v celoti financirala 
tudi zasebno šolstvo, vprašan je, ki bi moralo 
soditi v polje zakonodajalčeve presoje in ne v 
polje ustavnosodne presoje. Pri nas 57. člen 
Ustave določa, da je osnovna šola obvezna in 
da je brezplačna. Razumeti jo je treba, tako jo 
tudi številni ustavni sodniki razumejo, v smislu, 
da m orajo imeti vsi otroci možnost in pravico 
obiskovati brezplačno osnovno šolo. Tej pravici in možnosti je zadoščeno s kvalitetno javno šolo. 
Kaj bo naredilo Ustavno sodišče, ne vem, tudi 
ne upam presojati. Bi si pa želela, da enkrat 
dokončno pove, ali Ustav no sodišče res meni, 
da je treba zasebne šole financirati v celoti. 
Debata o kompromisnem predlogu – prav imate, 
sprejela je ta kompromisni predlog, da bi 
razrešili to dilemo, tudi naša stranka – je 
pokazala, da nasprotniki te ideje ne želijo 
kompromisa. Ž elijo popolno izenačitev, 100 -100. 
Samo to je za njih primerno. Tukaj bi želela, da 
odloči Ustavno sodišče ali pa zakonodajalec.  
 Tudi mi smo se zdrznili, predsednik, ob 
vaši izjavi, da iščemo novo večino. Tako da vas 
še enkrat prosim za odgovore:  
 Ali se  vaša stranka in vi osebno 
zavzemate, da vendar poskušamo ta zakon 
sprejeti, ga spraviti pod streho?  
 Potem pa bomo tako ali tako videli, kaj 
bo reklo Ustavno sodišče, pri čemer, še enkrat, 
bi tako pomembno odločitev zakonodajalec po 
našem mnenju moral pri držati zase in je ne 
prepustiti Ustavnemu sodišču. Hvala lepa.  
 
MARJAN ŠAREC : Glede na to, da zakon 
predlaga 100 -odstotno financiranje obveznega 
programa, verjamem, da bo s tem zadoščeno tej 
ustavni odločbi, kot pravi minister. Mi je pa 
vseeno žal, da nismo odprli nove razprave in 
dosegli nekega kompromisa. Tudi sam nisem za 
100-odstotno v obeh primerih, to je jasno. Saj če 
bi, bi že verjetno tak zakon predlagali, ampak 
vseeno  … 
 Kar se pa tiče ustavne presoje, ki 
verjetno bo, bomo pa takrat videli, kako bo z 
Ustavnim sodiščem. Vsekakor pa se bomo, če 
bomo dobili sodbo, ki bo spet rekla, da zakon ni 
ustaven, s tem spet ukvarja li. Mi je pa žal, da je 
šola velikokrat tudi polje neke ideologije, kar 
zagotovo ni dobro. Šola bi morala biti, kot sem 
že prej poudaril, neka ustanova, ki izobražuje in 
predvsem tudi vzgaja. Meni se zdi še toliko bolj 
pomembno to, da bi na tem področju ne kaj 
naredili, ker to, kar se dogaja danes, da si 
učenci včasih tudi preveč dovolijo, pa je potem 
učitelj kaznovan, se strinjamo, da verjetno ni 
prava pot in da bomo morali tudi na tem 
področju nekaj narediti, da bomo tudi 
učiteljskemu poklicu vrnili dostoj anstvo. To bomo 
pa naredili tako, da bomo starši šoli zaupali in da 
ne bodo otroci jokali, če štirico dobijo. Tukaj, na 
tem področju smo. Otroci jočejo v šoli, če dobijo 
štirico. Kdo na njih pritiska, ne vem, je pa to 
žalostno. To je zelo žalostno in upam,  da bomo 
kot družba enkrat to spremenili, ker vsi odlični ne 
moremo biti, ker smo si različni. To, da starši 
včasih svoje ambicije skušajo uveljaviti preko 
otrok, je velik problem. Hvala.  
  26  PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN:  Hvala, 
gospod predsednik Vlade, za vs e današnje 
odgovore.  
 S tem zaključujemo prvi sklop. V skladu 
z 247. členom Poslovnika Državnega zbora 
prehajamo na poslanska vprašanja, postavljena 
na 9. seji Državnega zbora.  
 Ministrica za delo, družino, socialne 
zadeve in invalide, odgovarjali boste na pet 
poslanskih vprašanj. Kot prvo imate poslansko 
vprašanje gospe Eve Irgl v zvezi s problematiko 
slepih in slabovidnih otrok. Izvolite.  
 
MAG. KSENIJA KLAMPFER : Hvala lepa za 
besedo in h vala lepa za vprašanje.  
 Ministrstvo za delo, družino, socialne 
zadeve in enake možnosti je 14. junija v javno 
razpravo poslalo zakon o določitvi in izplačilu 
dodatka za nego otroka. Cilj predloga zakona je 
ureditev izplačila neizplačanih dodatkov za nego 
otroka in povračila sodn ih in izvršilnih stroškov, 
izkazanih s pravnomočno sodbo. Kot določa 
predlog zakona, se sredstva, izplačana po tem 
zakonu, ne bodo štela v dohodek, ki se 
upošteva pri uveljavljanju pravic iz javnih 
sredstev. Ministrstvo je pri pripravi predloga 
zakona upoš tevalo načelo učinkovitosti s ciljem 
upravičencem omogočiti uveljavitev neizplačanih 
dodatkov za nego otroka od leta 2003 dalje in 
uveljavitev povračila sodnih in izvršilnih stroškov, 
ki so upravičencem nastali v tožbah zoper 
državo, torej sodno priznanih stroškov. 
Upravičenec po tem zakonu je eden od staršev 
otroka, ki mu je bila v postopku odločanja o 
pravici do dodatka za nego otroka izdana 
ukinitvena ali zavrnilna odločba zaradi 
prejemanja dodatka za pomoč in postrežbo v 
skladu z zakonom, ki ureja pokoj ninsko in 
invalidsko zavarovanje, in pa seveda eden od 
staršev, ki mu je bila v postopku odločanja o 
prejemanja dodatka za nego in pomoč v skladu 
z zakonom, ki ureja družbeno varstvo duševno 
in telesno prizadetih oseb iz razloga 
neupoštevanja statusa šolanja.  
 Tekom javne razprave, ki je potekala 
zadnje tri tedne, smo prejeli več pobud, da se 
med upravičence štejejo tudi starši, ki vloge za 
pridobitev dodatka za nego otroka na  predlog 
CSD -jev niso vložili. Namreč, rečeno jim je bilo, 
da vloga ni smiselna, saj da bo zavrnjena, in ti 
starši na centrih za socialno delo zaradi te 
prakse niso podali vloge. V procesu usklajevanja 
z drugimi resorji, ki je intenzivno potekal v 
zadnjem tednu, smo sprejeli odločitev, da 
predlog zakona dopolnimo in med upravičence 
štejemo tudi starše, ki nimajo ukinitvene oziroma 
zavrnilne odločbe. Nov predlog zakona bo v 
najkrajšem možnem času poslan v ponovno 
medresorsko usklajevanje, predvidoma še ta 
teden. 
 Mogoče samo še nekaj besed o 
postopku. Postopek se bo pričel na zahtevo 
upravičenca v roku enega leta od uveljavitve zakona. Krajevno bodo pristojni centri za 
socialno delo po stalnem prebivališču staršev. 
Izplačani dodatki za nego otroka se ne bodo 
šteli v dohodek, ki se upošteva pri uveljavljanju 
pravic iz javnih sredstev, torej ne bodo ogroženi 
drugi socialni transferji, in od dohodka po tem 
zakonu se dohodnina ne bo plačala. Hvala lepa.  
 
gospa ministrica.  
 Gospa  poslanka, želite dopolnitev? 
Izvolite.  
 
EVA IRGL  (PS SDS):  Najlepša hvala za 
besedo.  
 Spoštovana ministrica, kot veste, smo 
mi na Komisiji za peticije, človekove pravice in 
enake možnosti zelo natančno spremljali, k aj se 
dogaja s problematiko slepih in slabovidnih. 
Prav zaradi mojega pogovora s straši so se 
začele stvari tudi premikati naprej – upam, da 
resnično v smeri poprave krivic. Na komisiji za 
človekove pravice sta takrat bila sprejeta tudi 
dva sklepa. In sice r da se nemudoma prekine 
vse postopke izvršb v postopkih zoper starše. 
Ampak tukaj vas moram opozoriti, da smo na 
komisijo kljub temu še vedno prejemali obvestila 
zaskrbljenih staršev, ki so navajali, da se jim 
stroški postopkov v posameznih primerih še 
vedno nalagajo, pa čeprav je bil sprejet sklep. In 
sprejeli smo tudi sklep, da Vlada takoj oziroma 
najkasneje v roku štirih mesecev z dopolnitvijo 
potrebne in ustrezne zakonske ureditve popravi 
krivice, ki so bile povzročene v tem primeru. To 
pomeni, da bi 1 4. junija morale biti te krivice že 
popravljene, zdaj pa vidimo, da je zakon šele v 
javni razpravi, kot ste sami omenili.  
 Zanima me:  
 Kdaj točno lahko starši pričakujejo 
popravo teh krivic, tako kot je bilo obljubljeno in 
tudi dogovorjeno?  
 Najlepša hvala . 
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN:  Gospa 
ministrica, izvolite.  
 
dopolnitev vprašanja.  
 Mogoče samo uvodoma povem še, da 
smo mi začeli iskati rešitev že v me secu 
januarju, takoj ko sem bila s to problematiko 
seznanjena. Takrat smo preverjali vse pravne 
možnosti. Edina pravna možnost, ki se je 
pokazala, je priprava zakona. Kot sami verjetno 
to dobro poznate, priprava zakona, sploh kar se 
tiče materije oziroma p roblema, ki je star 12 let, 
je zahtevala določeno mero usklajevanja in 
priprave. Pri tem smo poskušali biti res 
maksimalno previdni in skrbni, da ne bi z 
nastalim zakonom povzročili novih krivic. Zato 
smo tudi v zadnjih treh tednih še dodatno 
usklajevali, da bomo med upravičence lahko 
šteli tudi starše tistih otrok, ki zavrnilne odločbe 
nimajo. Časovnica, ki temu sledi: takoj ko bo 
zaključena ta javna razprava, gre zakon na sejo                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  27  Vlade in potem pride k vam v Državni zbor. 
Približno v jesenskem času bodo na v loge 
staršev centri za socialno delo v upravnih 
postopkih izdajali odločbe in takrat bo v celoti o 
tej zadevi tudi odločeno.  
 Kar se pa tiče postopkov pred sodišči. 
Takoj po komisiji za človekove pravice smo 
poslali dopis Državnemu odvetništvu. Jaz kot 
ministrica na konkretne sodne postopke seveda 
ne morem vplivati zaradi načela delitve oblasti. 
Edino, kar je bilo takrat v moji moči, je bilo, da 
sem jih preko Državnega odvetništva, ki seveda 
zastopa državne organe, pozvala, da vse 
postopke, ki tečejo na pre dlog državnega 
odvetništva, predvsem izvršilne postopke, 
nemudoma ustavijo oziroma ne vlagajo novih, in 
to je bilo tudi sprovedeno. Hvala lepa.  
 
 Naslednje vprašanje je zastavil gospod 
Primož Siter v zv ezi z dodatkom za delovno 
aktivnost.  
 Izvolite, ministrica.  
 
besedo in hvala za vprašanje.  
 Z novelo Zakona o socialno varstvenih 
prejemkih je bil za obd obje od 1. junija 2018 do 
31. decembra 2018 povečan osnovni znesek 
minimalnega dohodka za 30  %, torej na 385 
evrov. Ta znesek je bil avgusta 2018 valoriziran 
z rastjo življenjskih stroškov na 392,75 evra. Z 
novelo, ki smo jo sprejeli v mesecu novembru, je 
bil ta znesek tudi ohranjen po 1. 1. 2019. Z 
zadnjo novelo z mesecem novembrom je bilo 
torej preprečeno, da bi v januarju 2019 osnovni 
znesek minimalnega dohodka padel na 331 
evrov, torej za 60 evrov, in povzročil, da bi 3 
tisoč 599 družin izgubilo denarno  socialno 
pomoč, 52 tisoč 486 družinam in samskim 
osebam bi se pa denarna socialna pomoč 
zmanjšala. Zaradi dviga osnovnega zneska 
minimalnega dohodka, s katerim je ministrstvo 
zagotovilo višjo socialno varnost širšemu krogu 
samskih oseb in družinam, je z u porabo instituta 
dodatka za delovno aktivnost prišlo do nastanka 
pasti neaktivnosti. Denarna socialna pomoč 
skupaj z dodatkom za delovno aktivnost 
predstavlja že 89  % minimalne plače oziroma bo 
s 1. avgustom 2019 po opravljeni indeksaciji ta 
znašala 402,18  evra oziroma že 91  % minimalne 
plače oziroma 172 evrov več kot leta 2011. 
Posledica te anomalije sistema je, da denarna 
socialna pomoč danes postaja redni dodatek 
delovno aktivne populacije, in to v času, ko nam 
na trgu primanjkuje delovne sile. To se odr aža 
tudi v zelo skokovitem porastu upravičencev do 
denarne socialne pomoči, in sicer se je od aprila 
2018 do maja 2019 število upravičencev 
povečalo za okoli 14 tisoč 500 oseb. Za 
razmejitev denarne socialne pomoči in 
minimalne plače ministrstvo predlaga u kinitev 
dodatka za delovno aktivnost, saj z vidika 
gospodarskih razmer in stanja na trgu dela, kjer primanjkuje delovne sile, dodatek za delovno 
aktivnost ni več ustrezno umeščen v institut 
denarne socialne pomoči.  
 Hkrati se s predlogom zakona določa 
spodbude za aktivacijo brezposelnih 
upravičencev do denarne socialne pomoči z 
neupoštevanjem z zakonom določene višine 
prejemka iz ukrepov aktivne politike 
zaposlovanja, katerih cilj je zaposlitev in 
izključitev v zaposlitveno rehabilitacijo po 
predpisih o za poslitveni rehabilitaciji in 
zaposlovanju invalidov pri ugotavljanju 
upravičenosti do denarne socialne pomoči. 
Namen zakona je torej hitrejša aktivacija 
upravičencev do denarne socialne pomoči in 
zagotavljanje višje socialne varnosti 
posameznikov oziroma c elovita obravnava 
posameznika z namenom, da se mu v primeru 
stiske in socialne ogroženosti pomaga preživeti 
in ga hkrati usposobiti tako, da je čim prej 
sposoben ponovno prevzeti svojo primarno 
obveznost, to je zagotavljati dostojno preživetje 
sebe in svoj ih družinskih članov. Ukinitev 
dodatka za delovno aktivnost bo vplivala tudi na 
krog upravičencev do denarne socialne pomoči, 
in sicer se bo zmanjšalo število prejemnikov. 
Vendar ministrstvo opozarja, da čeprav bo prišlo 
do ukinitve dodatka za delovno akti vnost, bo 
zaradi sprejete novele lanskega novembra 
denarno socialno pomoč in iz nje izvedene 
pravice ohranilo 2 tisoč družin oziroma samskih 
oseb ter 44 tisoč 638 družin oziroma samskih 
oseb bo ohranilo enako višino denarne socialne 
pomoči.  
 Ministrstvo g lede na navedeno 
zaključuje, da je denarna socialna pomoč institut 
socialnega varstva, ki je namenjen preživetju, in 
da je s sprejetimi ukrepi zagotovilo višjo socialno 
varnost socialno ogroženim osebam, hkrati pa s 
predlogom preprečuje past neaktivnosti i n 
spodbuja aktivacijo brezposelnih upravičencev 
do denarne socialne pomoči. Hvala.  
 
 Gospod poslanec, verjetno zahtevate 
dopolnitev odgovora? Izvolite.  
 
PRIMOŽ SITER  (PS Levica): Hvala lepa. Lep 
pozdrav, spoštovana ministrica, kolegi!  
 Ministrica mi je odgovorila na 
vprašanje, ki sem ga zastavil na prejšnji seji v 
zvezi s kontradiktornostjo na eni strani ukinitve 
dodatka za delovno aktivnost in reševanja  
vprašanja revščine na drugi strani. Že kolega 
Tašner Vatovec in premier sta o tem na tej seji 
spregovorila. Rad bi poudaril, preden zastavim 
še dopolnilno vprašanje, eno malenkost. Mi se 
ne slepimo, da ljudje, ki izkoriščajo socialne 
transferje, ne obstaj ajo. O tem, kakšno število 
teh ljudi je, bi lahko na dolgo in široko 
razpravljali, mislim, da tudi kakšne konkretne 
analize o ljudeh, ki, citiram premierja, »se vozijo 
v mercedesih in izkoriščajo socialne transferje«, 
niti ne obstajajo. Je pa nesramno s st rani Vlade,                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  28  da se v imenu preprečevanja ali pa spodbujanja 
k aktivaciji tistih, ki da izkoriščajo socialne 
transferje, pušča tako velika vrzel kolateralne 
škode med tistimi, ki resnično pomoč 
potrebujejo. Recimo 25  % enostarševskih družin 
živi pod pragom r evščine, ti delajo, ti ne 
izkoriščajo teh transferjev in bodo najbolj 
nastradali zaradi tovrstnih ukrepov. Ampak to je 
bržkone stvar, ki terja pogled v ogledalo na 
strani vladne koalicije.  
 Imam pa politično vprašanje, ki terja 
politični odgovor. Tudi jaz  bom citiral koalicijsko 
pogodbo: »Dvignili bomo odstotek za aktivnost 
za prejemnike denarnih socialnih pomoči, in 
sicer s ciljem njihove aktivacije ter zmanjšanja 
pasti.« Kako ukinitev socialnega transferja 
rešuje past revščine, če jo v bistvu, in to je z daj 
zdrava kmečka pamet, poglablja? To je moje 
vprašanje. Kako opravičujete ta politični nateg, 
se opravičujem izrazu, obljube proti resničnosti, 
na katero je ciljal tudi kolega Han na prejšnji seji, 
ko je rekel, da koalicijske pogodbe pač ne 
rabimo spošto vati. 
  
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN: Gospa 
 
 Dodatek za delovno aktivnost je bil v 
našo zakonodajo vpeljan l eta 2011, torej v času 
največje krize, ko je denarna socialna pomoč 
znašala 230 evrov in je bila tako 160 evrov nižja, 
kot je danes, oziroma 172 evrov nižja, kot bo po 
prvem avgustu. Gre tudi za institut, ki ga ne 
pozna nobena druga evropska država članica . 
Prav gotovo se bo s 1. avgustom razmak med 
denarno socialno pomočjo in dodatkom za 
delovno aktivnost in minimalno plačo tudi 
povišal, tokrat z 89  % na 91  %. To, kar mi 
ugotavljamo na centrih za socialno delo in na 
zavodih za zaposlovanje, je, da imajo sv etovalci 
velike težave. Namreč, zelo težko motivirajo te 
ljudi za delo, ker enostavno sami povedo, da se 
ne splača delati. Kot tudi ministrica za delo 
moram poskrbeti, da bodo ustvarjeni takšni 
pogoji, da se bo delo splačalo. Delo je namreč v 
Sloveniji tak oj za zdravjem, druga 
najpomembnejša vrednota. Kot pa je vpeljano 
tudi v sam zakon, istočasno predlagamo, da se 
vsa tista nadomestila, ki jih upravičenci dobijo, 
če se vključijo v ukrepe aktivne politike 
zaposlovanja, v ukrepe socialne aktivacije, ne 
bodo upoštevala pri dodeljevanju denarne 
socialne pomoči, kot je to danes.  
 Danes je ureditev takšna, da v kolikor 
prejme to nadomestilo preko ukrepa aktivne 
politike zaposlovanja, to upravičencu zniža 
denarno socialno pomoč. Po novi ureditvi 
nadomestilo, ki g a bo upravičenec prejel preko 
aktivne politike zaposlovanja ali socialne 
aktivacije, ne bo znižalo denarne socialne 
pomoči, kajti zdaj ugotavljamo, da se v te ukrepe 
ne želijo vključevati, ker jim denarno socialno 
pomoč znižujejo. Na ta način jih bomo moti virali, da se bodo vključevali v ukrepe aktivne politike 
zaposlovanja, jih opolnomočili in jih poskušali 
čim prej približati trgu dela. Na današnji dan je 
trenutno – vsak dan je pravzaprav – odprtih 
približno 3 tisoč delovnih mest. Po nekih 
podatkih naj bi  samo v turizmu danes 
primanjkovalo tudi do 10 tisoč delavcev. 
Istočasno bi pa rada povedala, da se je od 
lanskega aprila, torej od aprila 2018, in do maja 
2019 število upravičencev do denarne socialne 
pomoči skokovito povečalo, in sicer za približno 
14 tisoč 500, kljub temu da beležimo rekordno 
gospodarsko rast v zgodovini in pa v Evropi. 
Tako da v sistemu torej nekaj ne štima. Hvala 
lepa.  
 
gospa ministrica. Imam občutek, da ste si 
prislužili postopkovni predlog.  
 Gosp od poslanec, izvolite.  
 
PRIMOŽ SITER  (PS Levica):  Hvala lepa, 
ministrica, za to izvrstno izhodišče, »v sistemu 
nekaj ne štima«. Ja. V sistemu ne štima ne to, 
da je seštevek vseh socialnih transferjev, ki si jih 
posameznik lahko privošči, previsok, v sistemu v 
glavnem ne štima to, da je plača, ki jo prejema 
nekdo, ki dela, ki vlaga svoj trud, čas in energijo, 
prenizka. Zato se, kot pravi urbana legenda, bolj 
splača sedeti doma. Ne, ker je seštevek 
socialnih tr ansferjev previsok, ampak ker je 
enostavno minimalna plača prenizka. Sistem – 
tu zopet citiram premierja – ni pravičen do 
zaposlenega. Dodatek, o katerem danes 
govoriva, dobivajo ljudje, ki delajo. Ki s 
seštevkom vsega, kar s svojim delom prigarajo, 
ne mor ejo ustvariti nekega normalnega, 
varnega, socialno varnega družinskega okolja. 
Izračuni so jasni, številke so jasne, statistike so 
jasne. Slovo od tega dodatka na delovno 
aktivnost je slaba ideja, je slaba poteza, je korak 
proti antisocialni državi. V Levi ci temu ostro 
nasprotujemo in bomo tudi v prihodnje. Še 
posebej v državi, za katero ste sami rekli, da 
beleži dobičke, dobičke tudi subvencionira, 
subvencionira gospodarstvo, subvencionira 
takšne in drugače iniciative na naslovu 
gospodarstva, govorimo o mi lijonskih zneskih, 
ko pa je treba na drugi strani 100 ali pa 200 
evrov nakloniti eni družini, ki ji to reši življenje 
skozi mesec, je pa to iz naslova države 
problematično.  
 Zato ker je vprašanje bistveno širše kot 
samo ta en ukrep ukinitve ali neukinitve dodatka 
na delovno aktivnost, pozivam Državni zbor, da 
opravi širšo razpravo. Hvala.  
 
gospod poslanec. O vašem postopkovnem 
predlogu bomo glasovali jutri v okviru glasovanj.  
 Gospa ministrica, imate vprašanje 
gospoda Son iboja Knežaka, ki je vezano na 
odprto pismo Sindikata upokojencev Slovenije o 
usklajevanju pokojnin in letnem dodatku. 
Izvolite.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  29  MAG. KSENIJA KLAMPFER : Hvala za 
 V zvezi z zahtev ami Sindikata 
upokojencev Slovenije bi uvodoma želela 
opozoriti, da je treba vse ukrepe na področju 
pokojninskega in invalidskega zavarovanja, 
vključno z usklajevanjem pokojnin, poleg z 
vidika primernosti dohodkov vedno redno 
presojati tudi z vidika javnof inančne vzdržnosti 
pokojninskega sistema. K temu Vlado Republike 
Slovenije zavezuje tudi ustavna določba v zvezi 
s sprejetim fiskalnim pravilom ter obseg 
izdatkov, ki je določen v sprejetem finančnem 
okviru za pokojninsko blagajno in ga ni 
dovoljeno preseč i. Na ministrstvu trenutno že 
potekajo aktivnosti v zvezi s spremembami 
pokojninske in invalidske zakonodaje. 
Ministrstvo je v marcu 2019 predstavilo 
izhodišča za pripravo sprememb in dopolnitev 
pokojninske in invalidske zakonodaje. Le -ta so 
bila predstavl jena tudi koalicijskim poslancem, 
predlog izhodišč pa je bil obravnavan tudi v 
okviru Ekonomsko -socialnega sveta.  
 Navedena izhodišča še niso 
predstavljala konkretnih zakonodajnih rešitev, 
temveč je šlo zgolj za nabor ukrepov, pri čemer 
soglasje socialnih partnerjev glede konkretnih 
rešitev še ni bilo doseženo. Prav iz tega razloga 
je bila v okviru ESS za ta namen obravnave 
predvidenih sprememb in dopolnitev 
pokojninske zakonodaje ustanovljena posebna 
pogajalska skupina, ki jo sestavljajo Vlada 
Republike Sl ovenije ter socialni partnerji, člani 
Ekonomsko -socialnega sveta. Pogajanja 
intenzivno potekajo, pri čemer so socialni 
partnerji že obravnavali vse predvidene ključne 
spremembe zakonodaje. Le -te bodo med drugim 
stremele k zagotavljanju primernosti dohodka za 
varno starost ter posledično k izboljšanju 
socialnega položaja vseh upravičencev iz 
pokojninskega in invalidskega zavarovanja. Pri 
tem bo posebna pozornost posvečena zvišanju 
socialne varnosti najranljivejših skupin v okviru 
pokojninskega sistema. Tako se bodo povišale 
najnižje starostne pokojnine, vdovske, 
družinske, invalidske pokojnine ter tudi 
nadomestila za invalidska zavarovanja.  
 Tudi višina letnega dodatka je vezana 
na stanje na področju javnih financ. V letošnjem 
letu bodo zagotovljena dodatna sredstva za 
izplačilo letnega dodatka v višini 140 milijonov 
evrov, kar je na ravni kot leta 2012 pred 
uveljavitvijo tako imenovanega Zujfa. Letni 
dodatek bodo ponovno prejeli vsi upokojenci, in 
sicer v petih različnih višinah v odvisnosti od 
višine pokojn ine, ki jo prejmejo, pri čemer se 
bodo višine letnega dodatka v primerjavi z letom 
2018 v vseh razredih povišale za 27 evrov. Z 
razdelitvijo na pet razredov se v večji meri 
upošteva socialni položaj prejemnikov pokojnin, 
pri čemer pa je razkorak med posame znimi 
razredi manjši, kot bi bil, na primer če bi se letni 
dodatek izplačal v skladu s sistemskim 
zakonom, ki predvideva dve višini letnega 
dodatka. Prav tako je pomembno, da nihče od upokojencev pri prejemanju letnega dodatka v 
letu 2019 ni v slabšem polo žaju glede na 
preteklo leto, saj so novi razredi določeni na 
način, da se le -ti prilagodijo predvideni uskladitvi 
pokojnin, zaradi česar upokojenci zaradi 
uskladitve pokojnin ne bodo padli v drugi, višji 
razred. V letošnjem letu sta predvideni tudi dve 
uskladitvi pokojnin, poleg redne sistemske za 
2,7, ki je bila v mesecu februarju, je predvidena 
tudi izredna uskladitev pokojnin, katere višina bo 
odvisna od gospodarske rasti v letu 2018, 
predvidoma 1,5. Hvala lepa.  
 
gospa  ministrica, za odgovor.  
 Gospod poslanec, izvolite.  
 
SONIBOJ KNEŽAK  (PS SD):  Hvala, 
spoštovana ministrica.  
 Namen mojega vprašanja, ki sem vam 
ga zastavil v prejšnjem mesecu, je bil ta, da se 
javno tudi opredelite do zahtev Sindikata 
upokojencev Slovenije. Tisto, kar me veseli, kar 
ste tudi danes predstavili, je, da ta socialni 
dialog poteka. Upam, da boste prišli tudi do 
kakšnih konkretnih rešitev. Če se nas je pred 
volitvami česa zavedalo vseh devet str ank, ki 
smo v tem parlamentu, sta bili to dve temi, o 
katerih smo si bili vsi enotni, da morata biti 
prioriteta te države. Prva zadeva je bila, da 
moramo urediti razmere v zdravstvu, druga pa, 
da moramo poskrbeti za upokojence. Tudi v 
programskem delu koal icijske pogodbe smo kar 
dosti natančno opredelili te ukrepe. In seveda, 
tisto, na kar ste sami opozorili – jaz sam se 
zavedam, da morajo biti zadaj finance. Kot prvi 
ukrep, ki smo ga opredelili notri pod rubriko 
Okrepitev finančne vzdržnosti pokojninskega 
sistema, smo  zapisali, da morajo pokojnine 
zagotavljati dostojno življenje upokojencev in 
upokojenk, država pa si mora prizadevati 
zagotoviti sredstva za to raven odhodkov.  
 V tej smeri je šel tudi moj predlog 
Ministrstvu za finance. Jaz upam, da se zaveda  
tega, da poskušamo, kar se tiče javnega dolga, 
upočasniti zadevo in da del teh sredstev, ki bi jih 
namenili za zmanjšanje in odplačevanje tega 
dolga – kjer smo, mimogrede, med najbolj 
uspešnimi v državi – poskušamo nameniti za te 
kategorije naših državlja nk in državljanov, ki so v 
obdobju življenja, ko si v bistvu sami ne morejo 
več pomagati, z nekim dodatnim delom izboljšati 
svojega položaja. Situacija upokojencev je – 
sami jo verjetno bolj poznate od mene, zavedam 
se tudi, da imate težek resor – sam na t renutke 
tudi opažam, precej težka.  
 Tisto, kar sem vas hotel še dodatno 
vprašati v tem svojem javljanju, je:  
 Ali ste z ministrom za finance, ker 
vedno so finance zadaj, opredelili tudi kakšen 
terminski plan za vse tisto, kar ste mi zdajle 
našteli?  
 Hvala. 
  30  PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN:  Hvala, 
gospod poslanec, za dopolnitev.  
 Gospa ministrica, izvolite.  
 
dopolnilno vprašanje.  
 Ja, seveda, finančni učinki so 
izračunani, in kot rečeno, trenutno potekajo 
intenzivna pogajanja na Ekonomsko -socialnem 
svetu v okviru pogajalske skupine. Ta petek, 12. 
julija, je sklicana izredna seja 
Ekonomsko -socialnega sveta, kjer bo podano 
okvirno poročilo o napredku pogajanj. V  tem 
trenutku lahko povem, da je že doseženo 
soglasje za nekatere točke, nekatere točke so 
še odprte, v okviru teh bodo pogajanja še 
potekala. V tej povezavi so finančni okviri 
izračunani. Kar pa se tiče počasnejšega 
zniževanja javnega dolga, to pa je seve da 
področje Ministrstva za finance in to je odgovor, 
ki ga bo moral podati minister za finance. Hvala 
lepa.  
 
 Naslednje vprašanje vam je postavil 
poslanec gospod Vojko Starović, vezano pa je 
na sprememb o ZPIZ -2. 
 Izvolite.  
 
 Uvodoma bi želela opozoriti, da vsaka 
sprememba pokojninske in invalidske 
zakonodaje zahteva čim večjo mero konsenza 
vseh socialnih partnerjev, za dosego katerega 
pa je seveda potreben določen čas. Oziroma na 
kratko povedano, vsa zakonodaja, ki bo šla 
naprej v parlamentarni postopek, mora biti 
dosežena s soglasjem vseh socialnih partnerjev. 
Na ministrstvu trenutno intenziv no potekajo 
aktivnosti v zvezi s spremembami pokojninske in 
invalidske zakonodaje. Ministrstvo je tako že v 
mesecu marcu predstavilo izhodišča za pripravo 
sprememb in dopolnitev pokojninske in 
invalidske zakonodaje. Le -ta so bila 
predstavljena koalicijskim  poslancem, predlog 
izhodišč pa je bil obravnavan tudi v okviru 
Ekonomsko -socialnega sveta.  
soglasje socialnih partnerjev glede konkr etnih 
je bilo v okviru Ekonomsko -socialnega sveta za 
namen obravnave predvidenih sprememb in 
dopolnitev pokojninske zakonodaje ustanovljena 
kot rečeno posebna pogajalska skupina, ki jo 
sestavljajo Vlada ter  vsi socialni partnerji. 
Pogajanja glede možnosti uveljavitve rešitev 
oziroma ukrepov, ki so bili predhodno zajeti v 
izhodiščih za spremembo pokojninske 
zakonodaje, so trenutno torej še v teku. So pa 
socialni partnerji že obravnavali vse predvidene 
ključne  spremembe zakonodaje. Glede nekaterih predlogov je bilo soglasje socialnih 
partnerjev že doseženo, pri nekaterih drugih so 
mnenja zbližana ali pa soglasja glede 
predlaganih ukrepov zaenkrat še ni bilo mogoče 
doseči.  
 Predvidene spremembe zakonodaje 
bodo na eni strani zasledovale predvsem 
podaljševanje delovne aktivnosti, po drugi strani 
pa stremele k zagotavljanju primernega dohodka 
za varno starost ter posledično k izboljšanju 
pokojninskega in invalidskega zavarov anja. Pri 
tem naj dodam, da bo posebna pozornost 
posvečena zvišanju socialne varnosti 
najranljivejših skupin v okviru pokojninskega 
sistema. Tako se bodo povišale najnižje 
starostne pokojnine, vdovske, družinske, 
invalidske ter tudi nadomestila invalidskeg a 
zavarovanja. Ob tem pa se mi zdi nujno 
opozoriti, da je pri sprejemanju ukrepov na 
področju pokojninskega in invalidskega 
zavarovanja poleg zagotavljanja ustrezne ravni 
dohodka v starosti potrebno na drugi strani 
upoštevati tudi zagotavljanje finančne vz držnosti 
pokojninskega sistema na dolgi rok. Predvidena 
časovnica: spremembe bodo predvidoma 
sprejete do konca letošnjega leta in v veljavo 
stopile leta 2020. Hvala.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO:  Hvala lepa.  
 Želite dopolniti vprašanje? Izvolite.  
 
VOJKO STA ROVIĆ  (PS SAB):  Gospa 
ministrica, hvala za odgovore.  
 Tu bi imel še vprašanje. Veseli me, da 
je zdaj neka časovnica do konca leta in da ne bo 
začela nova spremenjena zakonodaja veljati s 
1. 1. 2020, čepra v smo govorili, da naj bi začela 
s 1. 1. 2019 v nekem koalicijskem sporazumu. 
Pri tem se mi zdi nekaj. Ko govorimo o 
podaljševanju ostajanja starejših ljudi na trgu 
dela, se mi zdi to, da penzije ljudi ostanejo in da 
lahko še naprej delajo oziroma se ponov no 
zaposlijo brez kazni, da izgubijo svojo pokojnino, 
dejansko odlašanje, ker nam primanjkuje 
delavcev. In po drugi strani – ker naj bi se vsako 
delo izplačalo – računica v zvezi s tem ukrepom 
pokaže popolnoma jasno, da tisti, ki dela in 
prejema pokojnino,  z delom plača toliko dajatev 
in prispevkov, da je ta pokojnina pokrita. V vseh 
plačnih razredih primerjalno. Zdi se mi, da je tu 
neko odlašanje, ko nam na trgu dela primanjkuje 
delavcev, zaposlenih, zelo škodljivo. Tako da bi 
morali k temu takoj pristopit i.  
 Mislim, da bi morali na tem področju na 
celotni zakonodaji v zvezi s pokojninam 
dejansko pohiteti in ne odlašati in sklicevati, to 
skupina mora delati. Pozdravljam socialni dialog, 
ampak mora delati, mora narediti, nekaj dati od 
sebe in da pridemo do teh sprememb, ki so 
nujne, čim prej. Hvala lepa.  
 
  31  MAG. KSENIJA KLAMPFER : Hvala za 
 Moram povedati , da ta skupina zelo 
pridno dela. Pogajanja potekajo vsak teden 
redno, zelo intenzivno in tudi ta institut, ki ste ga 
izpostavili, tako imenovani dvojni status 
upokojencev, je predmet pogajanj. Na 
ministrstvu smo pripravili izhodišča, seznanjeni 
ste z njim i. Je pa res, da socialni dialog zahteva 
svoj čas. Na področju pokojninske zakonodaje 
moramo stremeti k soglasju vseh socialnih 
partnerjev. K temu se bom seveda zavzemala. 
Težko je trenutno napovedati, kakšne bodo 
končne odločitve. To je seveda odvisno od 
poteka samega socialnega dialoga. Kot rečeno, 
prve informacije bodo pa že ta petek, 12. julija, 
na izredni seji Ekonomsko -socialnega sveta, kjer 
bomo dali prvo poročilo o napredku pogajanj. 
Hvala lepa.  
 
 Ministrica bo odgovorila še na 
vprašanje Primoža Siterja v zvezi z naraščajočo 
plačno vrzeljo med spoloma v Sloveniji.  
 Ministrica, izvolite.  
 
MAG. KSENIJA KLAMPFER : Hvala lepa tudi za 
to vprašanje.  
 Kot ste navedli, ima Slovenija eno 
najmanjših plačnih vrzeli med spoloma v Evropi, 
in sicer 8  %, kar je enkrat manj, kot je povprečje 
Evropske unije, ki zanaša 16  %. Ta relativno 
nizka plačna vrzel med spoloma je predvsem 
posledica visoke stopnje delovne aktiv nosti 
žensk v Sloveniji, njihove pretežne zaposlitve za 
polni delovni čas, visoke zaposlenosti v javnem 
sektorju, kjer je enotni plačni sistem, plače pa so 
v povprečju višje kot v zasebnem sektorju, ter 
dobre družinske politike, ki omogoča 
usklajevanje pok licnih in družinskih obveznosti 
oziroma skrbi za otroka ter dostopno in 
kvalitetno otroško varstvo in zagotavlja varstvo 
otrok pred poukom in po njem ter prehrano v 
šoli. Kljub tej relativno nizki plačni vrzeli med 
spoloma je v zadnjih letih zaslediti tren d 
povečanja. Vendar če primerjamo podatke o 
plačni vrzeli med spoloma v daljšem časovnem 
obdobju, vidimo, da se je plačna vrzel med 
spoloma v času ekonomsko -finančne krize 
zmanjšala, zadnja leta pa se zopet povišuje in je 
podobna tisti izpred krize. Na pri mer leta 2006 je 
znašala 8  %. Razlogi za zmanjšanje plačne 
vrzeli med spoloma v času krize naj bi bili 
predvsem posledica krize in strukturnih 
sprememb zaposlenih, saj so s trga dela najprej 
izginila predvsem slabo plačana delovna mesta 
tako žensk kot mošk ih, te izgube pa so 
pomembno vplivale na raven povprečne plače 
obeh skupin – tako žensk kot moških.  
 V zadnjih letih po izhodu iz krize gre 
iskati razloge za povečanje plačne vrzeli med 
spoloma predvsem v različni zastopanosti 
spolov po dejavnostih in opr avljanju različnih 
poklicev. Ker so horizontalna in vertikalna 
segregacija med spoloma na trgu dela in neuravnotežena delitev dela v zasebni sferi 
ključni razlogi za plačno vrzel med spoloma, je 
ukrepanje usmerjeno predvsem v odpravo 
horizontalne in vertik alne segregacije, 
ozaveščanje o neenakosti med ženskami in 
moškimi, o spolnih stereotipih ter obstoju plačne 
vrzeli in v spodbujanje bolj uravnotežene 
porazdelitve skrbstvenih opravil, zlasti skrbi za 
otroka, med staršema. Za zmanjševanje plačne 
vrzeli med  spoloma bi bilo treba sprejeti še 
dodatne ukrepe, predvsem v smeri povečanja 
preglednosti oziroma transparentnosti plač. Po 
zgledu nekaterih drugih držav bo potrebno 
podjetja oziroma organizacije spodbuditi, da 
preverjajo, ali prihaja do razlik v plačilu med 
spoloma, da ugotovijo vzroke za te razlike v 
podjetju in da zoper njih tudi ukrepajo. Hvala 
lepa.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO: Hvala lepa.  
 Želite dopolniti vprašanje?  
 Izvolite.  
 
PRIMOŽ SITER  (PS Levica): Hvala lepa.  
 Hvala za odgovor, v glavnem na 
vprašanje ne zakaj imamo v Sloveniji eno nižjih 
plačnih vrzeli – to je dobra novica – ampak zakaj 
je v zadnjih sedmih letih ta z 0,9 zrasla na 
8-odstotno vrzel. Ta problem se pojavlja 
vsepovsod po Evropi. Vrzel se zapira zelo 
počasi. Po izračunu te hitrosti Mednarodna 
organizacija dela pravi, da se bo dejansko 
zaprla šele čez 70 let, kar je slaba novica. Glede 
na to, da smo nad povprečjem in očitno delamo 
nekaj dobro, bi bilo moje dodatno vprašanje, kaj 
bi bilo p otrebno, da se to pospeši, da se ta stvar 
naslovi, kot je treba, na terenu. Ne načeloma ali 
pa skozi neke ozaveščevalne programe, ampak 
tako, kot bi rekli na oni strani luže, hands -on. Kaj 
so tisti praktični operativni ukrepi? Ker sicer, 
vizionarsko gledan o, je en problem, s katerim se 
bomo soočali oziroma se soočamo že zdaj, 
feminizacija revščine. Že zdaj so najbolj socialno 
prikrajšane starejše ženske, stare 65 let in več. 
Če vzamemo v zakup to plus demografsko 
dejstvo staranja prebivalstva, bomo prišli v  en 
bistveno bolj katastrofalen položaj, ko bo najina 
generacija, torej delovno aktivnih zdaj, prišla do 
te starosti ali več. Hvala lepa.  
 
 Naj mogoče omenim, da je eden izmed 
ukrepov, ki jih trenutno izvajamo na ministrstvu, 
projekt Moje delo, moja pokojnina, ki se je začel 
izvajati letos in se zaključi konec nasledn jega 
leta. Njegov namen je opozoriti na plačno in 
pokojninsko vrzel med ženskami in moškimi, 
izboljšati znanje, informiranje o temeljnih 
dejavnikih oziroma vzrokih zanjo, razviti orodja 
za ozaveščanje o razlikah med spoloma, 
vedenjskih vzorcih skozi celotn o življenjsko                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  32  obdobje, ki vplivajo na pokojnine žensk in pri 
tem na plače žensk, in povečati ozaveščenost o 
pomenu integracije načela enakosti spolov, 
pokojninsko politiko in pokojninsko reformo. Prav 
tako trenutno preučujemo standard, ki ga je 
uvedla Isla ndija, tako imenovani standard 
IST 85, ki omogoča nadzor nad tem, ali so ljudje 
enako plačani za enako delo oziroma enake 
vrednosti. Takoj ko bodo te ugotovitve znane, 
bomo poskušali, ali je možno pri nas tudi razviti 
enega izmed takšnih standardov. Hvala lepa.  
 
 Želite postaviti postopkovni predlog? 
Izvolite.  
 
PRIMOŽ SITER  (PS Levica):  Prosim lepo. 
 Hvala za odgovor, spoštovana 
ministrica. Pri tem vprašanju  ključni izziv v 
Sloveniji, ne samo v Sloveniji, ampak širom 
Evrope ni recimo nespoštovanje deklaracije 
Združenih narodov o enakem plačilu ali pa 
drugih nacionalnih ukrepov v tej smeri. Gre za 
enostavno dejstvo, ne da so ženske slabše 
plačane za isto oprav ljeno delo, problem je v 
tem, da ne pridete do dobro plačanih mest. To je 
problem, ki ga je treba nujno nasloviti, o čemer 
priča že samo dejstvo, kot ste rekli v uvodu, da 
poročate, da je dobra praksa pri nas zato, ker 
imamo v javnem sektorju recimo dobro 
vzpostavljen enoten plačni sistem, pa vseeno so 
neke razlike. To je en problem, drugi problem je, 
da ta plačna vrzel raste, da je ne glede na to, da 
je dobra, z 0,9  %, poudarjam še enkrat, zrasla 
na 8 %. 
 Zato kličem k širši razpravi. Pozivam 
Državni zbor,  da jo na naslednji seji opravi. 
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO:  Hvala lepa. 
O vašem predlogu bo Državni zbor odločal jutri v 
okviru glasovanj.  
 Minister za finance dr. Andrej 
Bertoncelj bi moral odgovoriti na vprašanja 
naslednjih poslancev in pos lanke: Jerneja 
Vrtovca, Mojce Žnidarič, Marka Bandellija, Janija 
Prednika in Soniboja Knežaka, vendar je 
minister danes odsoten. Poslanko in poslance 
sprašujem, ali vztrajajo pri ustnem odgovoru ali 
želijo morda pisni odgovor ministra. Jernej 
Vrtovec, želi te ustni odgovor na naslednji seji? 
Ni več obrazložitve, samo izjasnitev, ali želite. 
Pisni. Dobro.  
 Mojca Žnidarič?  
 
MOJCA ŽNIDARIČ  (PS SMC):  Glede na to, da 
sem vprašanje postavila že prejšnji mesec, i n 
glede na to, da je naslednja seja šele konec 
septembra, prosim za čimprejšnji pisni odgovor. 
Hvala.  
 
 Marka Bandellija sprašujem. Ustno, 
pisno?  MARKO BANDELLI  (PS SAB):  Podpredsednik, 
jaz mislim, da Slovenija hoče vedeti glede tistih 
132 tisoč evrov odpravnine od gospe Lidie 
Glavina in želim ustni odgovor za debato. Hvala.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO:  Hvala.  
 Jani Prednik?  
 
JANI PREDNIK  (PS SD):  Ker se mudi z 
zapiranjem te finančne konstrukcije, bi tudi jaz 
prosil, da minister oziroma ministrstvo pisno 
odgovori.  
 
 Soniboj Knežak, izvoli.  
 
SONIBOJ KNEŽAK  (PS SD):  Tudi jaz se bom 
zadovoljil s pisnim odgovorom.  
 
 Vprašanje Marka Bandellija bo 
uvrščeno na naslednjo sejo, na ostala boste pa 
dobili pisne odgovore.  
 Prehajamo na vprašanja poslank in 
poslancev v prvem krogu. Najprej bo postavil 
poslansko vprašanje dr. Anže Logar, in sicer 
ministru za finance dr. Andreju Bertonclju, ki je 
odsoten. Poslanca Logarja ni. Nadaljujemo. 
Poslanec Jožef Horvat bo postavil ustno 
poslansko vprašanje ministru za j avno upravo 
Rudiju Medvedu. Poslanca Horvata tudi ni. 
Gremo naprej.  
 Dr. Franc Trček bo postavil ustno 
poslansko vprašanje ministru za javno upravo 
Rudiju Medvedu.  
 Izvolite.  
 
DR. FRANC TRČEK  (PS Lev ica): Hvala za 
besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem 
skupaj!  
 Skozi zgodovino se v neki mreži 
sistemov naselij, v Sloveniji jih imamo nekaj čez 
6 tisoč, nekaj manj kot 6 tisoč je naseljenih, 
vzpostavi nekaj, kar v geografiji imenujemo 
hierarhija krajev, a li če hočete centralnost krajev. 
Praviloma gre za neke regionalne centre, mi jih v 
naši zakonodaji prepoznamo kot mestne občine, 
ki opravljajo celo vrsto nalog, ki presegajo zgolj 
naloge, dajmo reči, neke občine do njenih 
občank in občanov. Za opravljanje teh nalog 
potrebujete neko urejeno financiranje, kar je 
težava, na katero sem opozarjal že v 
predhodnem mandatu, ampak žal moram reči, 
da se je tedanji resorni minister rajši ukvarjal s 
tem, kako bo on in SMC sedel nad deljenjem 
penezov za informatiko drža vne in javne uprave 
in smo nekako izgubili en mandat. Dejstvo je, da 
neke družbe in države, ki resno mislijo same 
sebe, vzpostavijo teritorialno členitev, ki drži 
daljši čas. Recimo pred kratkim smo bili na 
bilateralnem obisku v Franciji, njihovi tako 
imen ovani zgodovinski departmaji vlečejo 
korenine iz časov francoske revolucije in so 
takšni, kot so, že več kot 200 let.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  33   Desetletje nazaj, dobro desetletje 
oziroma 11 let nazaj smo imeli neko zadnjo 
resno razpravo o regijah oziroma pokrajinah, 
zdaj imamo po novno odpiranje te razprave in 
recimo določena napenjanja med sedanjimi 
mestnimi občinami. Osebno profesionalno 
menim, da bi nujno potrebovali zakon o mestnih 
občinah, ki bi zelo jasno opredelil, kaj so njihove 
dodatne regionalne obvezne naloge, in tudi 
opredelil način financiranja. Ker če se to ne bo 
zgodilo, se bojim, da bomo v nekih prerivanjih ali 
ostali brez pokrajin ali pa za nek resni 
infrastrukturni razvoj dobili preveliko število 
pokrajin.  
 Zato vas, gospod minister, ki ste 
zadolženi tudi za lokal no samoupravo, 
sprašujem:  
 Kako je z zadevo, ki naj bi slišala na 
ime zakon o mestnih občinah, ki naj bi to urejal?  
  Zahvaljujem se vam za odgovor.  
 
 Gospod minister, izvolite.  
 
RUDI MEDVED : Spoštovani podpredsednik, 
spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani 
gospod poslanec, ki zastavljate to vprašanje!  
 Ministrstvo za javno upravo, vsaj v tem 
mandatu, ima izrazito afiniteto do vprašanj na 
področju lokalne samouprave, kar  jaz upam, da 
smo doslej v praksi tudi že nekako dokazali. 
Seznanjen sem tudi z zgodovino teh prizadevanj 
ozirom bolj lahko rečem pobud za oblikovanje in 
sprejemanje zakona o mestnih občinah. Vsaj 
dve pobudi v preteklosti sta bili nekako že toliko 
resni, d a bi se dalo v zvezi z njima govoriti tudi o 
zakonskih osnutkih besedil, vendar je pa res, da 
obe nista niti približno govorili o tem, o čemer po 
vsebinski plati govorite vi v svojem vprašanju. 
Bolj je šlo za neke tehnično organizacijske 
zadeve, kako naj m estna občina funkcionira, 
poleg občinskega sveta in župana še nekateri 
drugi organi. Nikoli pa ni bilo resne razprave o 
tem, če bi sprejemali in uzakonjali posebej 
mestne občine, kakšne pristojnosti naj te mestne 
občine imajo. Mestne občine so bile v prete klosti 
udeležene v tem dialogu pri poskusih, in tudi 
pozvane, seveda. Jaz mislim, da je to tudi 
najbolj pravilna pot. Da se zakoni pišejo na ta 
način, da sodelujejo tisti, ki jih zakoni zanimajo 
pri snovanju tega.  
 Vendar tudi same mestne občine nikoli 
niso prišle do nekih artikuliranih predlogov, 
katere so pa zdaj tiste pristojnosti, ki naj bi se 
prenesle z države na mestne občine. Sami 
pravite, da mestne občine že zdaj opravljajo 
precejšnje število najrazličnejših nalog, ki so 
drugačne od nalog ostalih o bčin. Veste, teh 
nalog je pravzaprav izredno malo. V večini 
primerov so mestne občine, kar zadeva 
opravljanje nalog, zelo izenačene z ostalimi 
občinami. Pretežno se te naloge nanašajo na 
izbirne gospodarske javne službe, pa nekaj 
področnih zakonov ureja tu di posebej 
pristojnosti mestnih občin, predvsem kar zadeva soustanoviteljstvo gimnazije ali pa nekatere 
neobvezne gospodarske javne službe, mestni 
promet, daljinsko ogrevanje in podobno. Torej, 
te uzakonjene naloge zaenkrat niso nič kaj zelo 
drugačne. Tudi  financiranje občin je na splošno 
urejeno z Zakonom o financiranju občin in se 
mestne občine financirajo na enak način kot 
ostale občine. Seveda, dvojni način financiranja 
bi najbrž tudi zelo težko uzakonjali za mestne 
občine posebej in ostale občine poseb ej.  
 Če dovolite, jaz se sicer strinjam s to 
vašo pobudo, da je razpravo o tem vendarle 
treba začeti oziroma jo sprožiti. Zakaj? Ker bo 
morda ta razprava spodbudila večjo aktivnost na 
področju ustanavljanja pokrajin. Ker ko govorimo 
o pristojnostih, se pr avi prenašanju pristojnosti z 
države na mestne občine, trčimo praktično v 
istem hipu na prenašanje pristojnosti z države 
na pokrajine. Tu je nekakšen dvotirni sistem. 
Oboje najbrž ne bi šlo, uzakonjene mestne 
občine pa še uzakonjene pokrajine, ker bi 
zanes ljivo prišlo do kolizije prenesenih nalog. 
Zato je vsekakor pobuda zelo legitimna, 
dobrodošla, in jaz tudi sam mislim, da bi že zdaj, 
v tem hipu bilo pametno z mestnimi občinami 
spregovoriti o tem. Ker običajno govorimo samo 
o golem financiranju, venomer, ko se srečamo z 
župani, pa ne glede na to, ali so navadne ali 
mestne občine, o teh pristojnostih, o prenašanju 
pristojnosti pa zelo malo.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO: Hvala lepa, 
minister.  
 Gospod poslanec, želite dopolniti 
vprašanje? Izvolite.  
 
DR. FRANC TRČEK  (PS Levica): Hvala še 
enkrat.  
 Me veseli, da se z ministrom glede kar 
nekaj zadev strinjava. Verjetno nam je ne glede 
na politično prečenje jasno, da po 25 letih 
potrebujemo neko reformo lokalne s amouprave. 
Verjetno, če resno mislimo, si želimo takšno 
reformo, da bo dlje časa časovno pila vodo. Že 
večkrat sem v predhodnem mandatu in v tem 
mandatu rekel – navsezadnje je to neko moje 
profesionalno ozadje kot prostorskega 
sociologa, ki se ukvarjam z l okalno samoupravo 
– da neke resne družbe in države po navadi 
delajo to dva mandata. Seveda izhajajoč iz tega, 
ker so dosegle neko stopnjo razvoja in 
potrebujejo večjo agregacijo v prostoru, če se 
malo profesorsko izrazim, da gredo na neko 
višjo stopnjo raz voja. Veste, to je logika 
razmisleka, če hočete, od danske reforme 
lokalne samouprave, preko reforme, ki jo 
izvajajo moji sosedi na avstrijski strani Štajerske, 
pa tudi vse do reforme lokalne samouprave, ki jo 
izvajajo trenutno v Albaniji. Nekako bomo 
mogo če izvedeli, da je bilo to sinhronizirano med 
mano pa časopisom Večer. Današnja naslovna 
tema je predlog enajstih pokrajin, kar osebno 
mislim, da je preveč. Pa imam zelo rad in 
Koroško in Veleje in Celje, ampak imeti tri 
pokrajine na nekaj desetih kilometr ih, če resno                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  34  razmišljamo razvoj  … Potem smo sočasno imeli 
nek manjši upor Ptuja, ker je v nekem 
strateškem dokumentu, ki je padel ven, rang 
nižje ponderiran. Izhajajoč iz tega, se mi v luči 
oblikovanja pokrajin zdi nujno, tu se verjetno 
strinjava, da bi po trebovali razpravo o vsebinah 
in o načinu financiranja. Ker nobena družba, ki 
resno misli sama sebe, pa sem iz Levice, nima 
takega egalitarizma občin. Ker je v osnovi 
nelogično, saj ne opravljajo vse istega nabora 
nalog.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO: Hvala l epa.  
 
RUDI MEDVED : Spoštovani gospod poslanec!  
 V teh pogledih se pa res v marsičem 
strinjava. Tudi razprava o pokrajinah, ki se zdaj 
nekako že pojavlja v nekih zametkih, izhaja iz 
istih izhodišč kot doslej in nikoli nismo bili 
uspešni. Najprej se začne pogovarjati o številu 
pokrajin in kje bodo sedeži, ne pa o pristojnostih 
in pa financiranju. Kar je seveda ključno za to, 
da bi pravzaprav prišli do rezultata. Vse 
dosedanje razprave so bile približno v tem slogu 
in vselej se je potem zataknilo pri številu, še bolj 
pa pri sedežih. Tu se seveda strinjava, tudi če 
pride do resnejše razprave o zakonu o mestnih 
občinah, je treba najprej – tu pa nimamo težav s 
tem, kje so mestne občine, mes tne občine so 
ustavna kategorija, pravzaprav – opraviti trezno 
razpravo o tem prenosu pristojnosti. Morda 
lahko prav iz te razprave potem pride do 
pametnejših in boljših predlogov, da pridemo 
tudi do pokrajin. Izhodišče vendarle mora biti, da 
pridemo do re gionalizacije v obliki pokrajin, ker 
so pokrajine ustavna kategorija in mi smo, 
mislim, da od leta 2011 ali tam nekje, 10 let 
praktično smo tukaj v neustavnem stanju. Jaz 
sem večkrat, ko smo to razpravo že zdaj, v času 
tega mandata načenjali, rekel, dobro,  saj če ne 
pridemo do rešitve, kar zadeva pokrajine, potem 
je najbolje, da jih vržemo iz ustave ven, ker nas 
je celo Svet Evrope pravzaprav nehal opozarjati 
na to, da imamo protiustavno stanje, ker se je 
preprosto naveličal opozarjati kar naprej.  
 Razprav a, ki mislim, da je tokrat 
pravilno zastavljena, razprava o prenosu 
pristojnosti z države na pokrajine, vrvi po 
Sloveniji. Ta razprava zdaj teče in mislim, da 
bomo na ta način, da bo prišla ta pobuda od 
spodaj navzgor z nekimi predlogi rešitev, morda 
pa to krat pri regionalizaciji uspešnejši.  
 
 Imate besedo za postopkovni predlog, 
izvolite.  
 
DR. FRANC TRČEK  (PS Levica): Iz tega, kar 
oba ubesedujeva, se tudi strinjava,  verjetno, da 
bi bilo nedopustno, da je Državni zbor nekako 
izvzet iz te razprave, ker brbota. Ravno izhajajoč 
iz teh predhodnih izkušenj, da se moramo 
zavedati, da se dejansko moramo najprej 
vprašati o vsebinah, kaj naj bi bile vsebine mestnih občin, kaj naj bi bile vsebine pokrajin, in 
potem peljati razpravo. Ker po skoraj petih letih v 
politiki pa tudi z vašimi izkušnjami v novinarstvu, 
na lokalni samoupravi oba veva, da bo drugače 
to potem »kdo si bo koliko pajsnil«, v ljudskem 
jeziku povedano, pa kater a politika bo kje 
prevladala. To je navsezadnje, upam si celo 
trditi, zapravljanje časa in denarja. Da ne bom 
zlorabil postopkovnega, jaz sem dostikrat v šali s 
kar nekaj zrna resnica rekel ne Maribor ne Ptuj, 
Pragersko. Upam, da me razumete. Gospa 
ministr ica me postrani gleda.  
 Izkoriščam postopkovno možnost, da 
se na septembrski seji o tem opravi resna 
splošna razprava tudi v Državnem zboru. Hvala.  
 
 O vašem predlogu bo Državni zbor 
odločal jutri v okviru glasovanj.  
 Poslanec Nik Prebil bo postavil ustno 
poslansko vprašanje ministrici za kmetijstvo, 
gozdarstvo in prehrano dr. Aleksandri Pivec ter 
ministru za okolje in prostor Simonu Zajcu.  
 Izvoli.  
 
NIK PREBIL  (PS LMŠ): Predsedujoči, hvala 
lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi!  
 Tema, ki jo danes izpostavljam, se mi 
zdi izrednega pomena. Vseeno mislim, da lahko 
rečemo, da je Slovenija zelena dežela z 
neokrnjeno naravo, okolje je čisto, naše naravne 
znamenitosti vseka kor navdušujejo vsakogar, ki 
pride k nam. Ob tem pa se moramo zavedati, da 
je to, kar imamo, privilegij, in da ga mnoge 
države nimajo. Zato je naša ne samo naloga, 
ampak tudi velika odgovornost, da poskrbimo za 
ohranitev zdravega, čistega naravnega okolja ter 
da s trajnostnim razvojem omogočimo svojim 
otrokom, vsem prihodnjim generacijam zdravo 
bivanje in užitek v tej neprecenljivi dobrini. A 
kljub vsemu se včasih v naši državi zdi, da za 
okolje in svoje lastno zdravje storimo premalo. 
Ena takšnih zadev, ki  ne zastruplja samo okolja, 
ampak škoduje našemu zdravju nasploh, je 
vsekakor uporaba glifosata in različnih 
pripravkov, ki ta herbicid vsebujejo. Slovenija se 
je sicer leta 2017 v okviru nacionalnega 
akcijskega vprašanja zavzela za prepoved 
uporabe glifos ata, za katerega obstaja sum, da 
je rakotvoren oziroma kancerogen, in se kot 
herbicid uporablja za zatiranje plevela tako na 
kmetijskih kot drugih površinah.  
 A večjo težavo najverjetneje predstavlja 
uporaba tega herbicida v nekmetijski uporabi, za 
vzdrže vanje cest, železnic in drugih površin, 
veliko ga uporabijo tudi občine po državi. Do leta 
2021, ko Slovenija predseduje Svetu Evropske 
unije, ko naj bi bila osrednja nit ravno zeleno, 
trajnostno, zdravo, in tako dalje, si želim, da bi 
uspeli ta herbicid v  Sloveniji v celoti prepovedati. 
Ker ima lahko trenutno cenejša alternativa na 
dolgi rok bistveno dražje in težje posledice. 
Zavedanje, da s tem ne zastrupljamo samo 
lastne zemlje, ampak lastno zdravje, seveda ni 
odveč.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  35   Spoštovana gospa ministrica in 
spoš tovani gospod minister, na tej točki me 
zanima:  
 Zakaj prepoved uporabe glifosata na 
javnih površinah, ki bo začela veljati 1. oktobra 
2019, kolikor mi je znano, ne bo veljala za ceste 
in železnice?  
 Ministrica, zanima me še:  
 Kako je z uporabo glifosato v v 
kmetijstvu?  
 Glede na to, da je približno teden dni 
nazaj Avstrija kot prva država v Evropski uniji 
popolnoma prepovedala uporabo glifosata, me 
zanima:  
 Kdaj je predvidena dokončna prepoved 
uporabe glifosata oziroma tega herbicida na 
slovenskih tleh?  
 Kaj lahko storimo, da bi v Sloveniji ta 
proces zmanjšanja oziroma končne prepovedi 
pospešili še bolj, kot je predvideno?  
 Kje se omenjeni herbicid uporablja?  
 Koliko se ga v Sloveniji na letni ravni 
porabi na javnih površinah in koliko v zasebne 
namene?  
 Kakšne so alternative za zatiranje 
plevela, če v celoti prepovemo uporabo tega 
herbicida?  
 
 Najprej gospa ministrica.  
 Izvolite.  
 
DR. ALEKSANDRA PIVEC : Spoštovani 
predsedujoči, spoštovani gospod poslanec! 
Hvala za vprašanje.  
 Na vprašanje podajam svoj del 
odgovora. Jaz se zelo strinjam s trditvijo, ki jo 
navajate – da je Slovenija zelena, neokrnjena 
dežela in da jo je kot takšno treba ohr aniti. 
Vendar pa je kljub temu dejstvu treba vedeti, da 
v Sloveniji še vedno potrebujemo kmetijstvo in 
da, če še nimamo dovolj primernih alternativnih 
rešitev, seveda še potrebujemo tudi določeno 
uporabo fitofarmacevtskih sredstev. Čeprav je, 
kot ste tudi sami navedli, Vlada Republike 
Slovenije v okviru nacionalnega akcijskega 
programa izrazila svoje zavedanje in 
zavzemanje za zmanjšanje uporabe 
fitofarmacevtskih sredstev in omejitev uporabe 
tistih, ki so dovoljena na javnih površinah, in tudi 
za dolgoročno  zmanjševanje obsega uporabe in 
čim večje spodbujanje ekološke pridelave v 
kmetijstvu. Zavedati se je pa potrebno, da hipna 
prepoved ni mogoča, kajti za to je vendar 
potrebno eno prehodno obdobje, v katerem je 
treba iskati tudi druge možne alternativne vir e za 
zatiranje, herbicide oziroma druga sredstva za 
zatiranje plevelov.  
 Res je tudi, da se na podlagi Zakona o 
fitofarmacevtskih sredstvih in tistih podzakonskih 
aktov, ki sledijo zakonu, omejuje prodaja in 
uporaba vseh herbicidov, vključno z glifosatom,  
za neprofesionalne uporabnike in za vse javne 
površine, in to začne veljati s 1. oktobrom 2019. Uporaba herbicidov na cestah in železnicah se 
prepoveduje s 1. aprilom 2021, gre pa predvsem 
za prehodno obdobje zaradi iskanja drugih, 
alternativnih načinov z atiranja oziroma za čas, v 
katerem je možno kupiti stroje, ki bi lahko 
nekemično odstranjevali oziroma zatirali plevel. 
V Sloveniji trenutno poteka tudi kar nekaj 
raziskovalnih projektov, ki iščejo ustrezne 
nadomestne rešitve, ki bi seveda potem 
omogočile nadaljnje zmanjševanje in kot končni 
cilj tudi dokončno prepoved.  
 Kar se tiče kmetijstva, se glifosat 
uporablja predvsem v sadjarstvu, vinogradništvu 
in pa na strniščih. Dejstvo je, da zaenkrat ne 
obstajajo študije, ki bi dokazovale škodljivost 
oziroma ra kotvornost omenjenega herbicida. 
Torej, te raziskave so bile v obsežnih študijah 
izvajane tudi na nivoju Evropske unije in na 
podlagi ocenjevanja razpoložljivih študij so 
Evropska agencija za varnost hrane (EFSA), 
Evropska agencija za kemikalije in Evropsk a 
komisija ugotovile, da glifosat nima nevarnih 
lastnosti, zaradi katerih bi ga lahko popolnoma 
prepovedali. Zato velja, da se trenutno 
nahajamo v prehodnem obdobju, v katerem ga 
seveda pa želimo dokončno prepovedati na 
nivoju Evropske unije, in to poteče leta 2022. 
Res je, da ga je Avstrija prepovedala, vendar je 
vprašljiva pravna veljavnost prepovedi, za kar 
trenutno tudi potekajo postopki na nivoju 
Evropske komisije, in bomo videli, kakšen epilog 
bo to dobilo.  
 Kot že rečeno, se seveda tudi mi 
nagibamo k  temu, da v kolikor najdemo primerne 
alternativne rešitve, se po preteku petletnega 
prehodnega obdobja leta 2022 potem lahko 
glifosat prepove.  
 
 Besedo bo dobil še gospod minister.  
 Izvolite.  
 
SIMON ZAJC : Hvala, gospod podpredsednik. 
Spoštovani poslanec!  
 Za naše ministrstvo je zelo pomembno, 
da imamo in da varujemo okolje čim bolj čisto. 
Zato vsakič, ko govorimo ali o omejevanju ali o 
prepovedi kakšnega FFS ali pa herbicida, to 
spodbujamo, je za nas pomembno. Velikokrat se 
nam zgodi, da ko analiziramo vode, ravno ta 
sredstva pa nitrate in tako naprej, ki so 
posledica kmetovanja, najdemo v teh vodah, 
zato tudi zelo spodbujamo in podpiramo 
ministrico pri tem, da se spodbuja ekol oško 
kmetijstvo.  
 Tam, kjer imamo vodni vir, imamo tudi 
uredbe o varovanju vodnega vira oziroma 
uredbe VVO. Te uredbe že danes prepovedujejo 
vsa FFS, se pravi tudi glifosat, v gozdu in na 
stavbnih zemljiščih, vključno z objekti prometne 
infrastrukture, v parkih, na otroški h igriščih in 
drugih javnih igriščih, na zelenicah, na športnih 
igriščih, na objektih za šport, rekreacijo in prosti 
čas ter na vodnih in neplodnih zemljiščih. Na 
ostalih zemljiščih pa morajo uporabniki teh                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  36  sredstev slediti načelom dobre kmetijske prakse. 
Na podlagi  … Bom počakal.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO:  Kasneje 
lahko, seveda. Hvala.  
 Gospod poslanec, izvolite, boste 
dopolnili vprašanje.  
 
NIK PREBIL  (PS LMŠ):  Hvala lepa.  
 Nekaj odgovorov sem dobil, najprej 
mogo če še nekaj za vpogled. Jaz sem kar nekaj 
časa posvetil temu poslanskemu vprašanju, 
pogledal sem marsikatero raziskavo. Res je, da 
Evropska komisija in Evropska unija vztrajata, 
da nimamo dovolj dokazov, da bi glifosat kot tak 
vplival na zdravje ljudi, se pa raziskave bistveno 
razlikujejo v Združenih državah Amerike. Tam 
pa so dokazali, da te stvari močno vplivajo na 
zdravje in tudi bistveno bistveno velike 
odškodnine ljudje dobivajo.  
 Zato me zanima:  
 Ali slučajno take raziskave obstajajo v 
Sloveniji, ali  smo z njimi seznanjeni?  
 Res pa je, ja, da sta se Evropska unija 
in Evropska komisija zavzeli, da se do leta 2022, 
kot je v tem prehodnem obdobju, prepove 
glifosat. Jaz sem si želel, da bi v Sloveniji morda 
to še pospešili.  
 Minister, rekli ste, da se ost anki 
fitofarmacevtskih sredstev znajdejo tudi v vodah. 
Jaz sicer verjamem, da je to res v majhnih 
količinah in da je tega malo, ampak vseeno 
mene te stvari skrbijo. Kot sem že opozarjal na 
enem od Odborov za zadeve Evropske unije, 
tako kot si želim, da ne bi bilo ostankov zdravil in 
ostalih kemikalij v naših vodah, si želim tudi, da 
bi bilo fitofarmacevtskih sredstev čim manj v 
naših vodah. Tako da bi tukaj prosil obe pristojni 
ministrstvi, če lahko dasta še malo pojasnil. 
 
PODPREDSEDNIK JOŽE T ANKO:  Hvala lepa.  
 Kdo bi prvi? Gospod minister, izvolite.  
 
SIMON ZAJC : Hvala.  
 Bom na kratko. Na podlagi 
razpoložljivih podatkov, ki jih imamo na našem 
ministrstvu, ugotavljamo, da se glifosat in 
njegovi razg radni produkti občasno res 
pojavljajo v površinskih in podzemnih vodah. 
Vendar slabo stanje površinskih in podzemnih 
voda ni bilo ugotovljeno, z izjemo enega 
vodnega telesa površinskih voda, in sicer 
Zgornja Polskava, Tržec. Gre za to, da se 
glifosat dokaj  hitro razgradi in ima tudi to 
lastnost, da se veže na trdne delce in se potem 
ne spira tako pogosto v podzemne vode.  
 
DR. ALEKSANDRA PIVEC : Jaz bi vendarle 
želela komentirati dejstvo, ki ga navajate, to je, 
da ste pregledali vse obstoječe evropske študije 
in pa študije, ki so bile izvedene v Združenih državah Amerike. Jaz jih vendar moram 
komentirati, ker jih precej dobro poznam tu di s 
kemijskega stališča. Gre za eno dejstvo, ki se ga 
pri teh študijah oziroma interpretaciji rezultatov 
pozablja navajati. V Evropi gre za študije, ki 
obravnavajo glifosat kot kemijsko sestavino 
oziroma kemijsko komponento. Vse študije, ki so 
dokazale šk odljivost v okviru raziskav, izvedenih 
v ZDA, pa govorijo o glifosatu skupaj s 
kemijskimi nosilci. In to je ključna razlika. V tej 
kombinaciji je škodljivost v resnici bila dokazana. 
V Sloveniji se te kombinacije ne uporablja 
oziroma po mojem vedenju tudi v Evropski uniji 
ne, zato tukaj te študije ni možno primerjati s 
študijami, izvedenimi v okviru Evropske unije.  
 Prej nisem utegnila odgovoriti še na 
vaše zadnje vprašanje, zato dopolnjujem. V 
Sloveniji se na letnem nivoju porabi približno 90 
ton glifosat a. Gre za pretežno, skoraj 
80-odstotno rabo glifosata na nekmetijskih 
površinah. Torej za površine, kot so ceste, 
železnice in okolica le -teh. Gre tudi za to, da v 
tem trenutku vsi alternativni herbicidi, ki bi jih 
eventualno lahko uporabili, izkazujejo pr ecej 
podobno predvidevanje škodljivosti kot pri 
glifosatu. S tem da je ena pomembna razlika – 
da se glifosat lahko veže na material, uporabljen 
pri izgradnji cest, pri vseh drugih, ki so bili do 
sedaj preizkušeni, pa ostaja večja relativna 
nevarnost, da pr onicajo mimo teh materialov v 
podzemne vode. Kot že rečeno, mi smo 
naklonjeni postopnemu zmanjševanju uporabe 
in tudi dokončni prepovedi leta 2022, ampak 
dejstvo je, da vmes moramo dobiti alternativne 
rešitve, da bi lahko tudi pridelava v kmetijstvu 
nemote no tekla.  
 
 O tem ne želite s postopkovnim 
predlogom. Nadaljujemo. Besedo ima poslanka 
Lidija Ivanuša, ki bo postavila vprašanje ministru 
za okolje in prostor Simonu Zajcu.  
 Izvolite.  
 
LIDIJA IVANUŠA  (PS SNS):  Hvala lepa. Lep 
pozdrav vsem!  
 Gospod minister, v ustavi je zapisano, 
da ima vsakdo pravico do pitne vode, da so 
vodni viri javno dobro v upravljanju države, da 
vodni viri služijo oskrbi prebivalstva s pitno vodo 
in v tem delu niso tržno blago, da država 
zagotavlja oskrbo s pitno vodo preko občin 
neposredno in neprofitno.  
 Zanima me:  
 Koliko vodnih virov ima Slovenija?  
 Ali obstaja seznam vseh vodnih virov?  
 Kateri so ključni vodni vidi za 
Slovenijo?  
 Kako  Slovenija ščiti svoje ključne vodne 
vire?  
 Ali so vsi vodni viri v upravljanju države 
in zakaj ne?  
 Države, bogate z naravnimi bogastvi, 
svojo zemljo zaščitijo tako, da lahko tujec kupi 
samo tisto, kar je na zemlji, tisto, kar je pod                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  37  zemljo, pa ostane z a vedno državno. V tem 
smislu se lahko zgledujemo celo po afriških 
državah. Ob sprejemanju resolucije o državni 
varnosti je bilo veliko govora o tem, da je voda 
naša ključna strateška prednost v primeru 
kakršnihkoli nevarnosti. Mladina je pisala o tem, 
da je Heineken v Ljubljani prevzel štiri vrtine na 
področju Pivovarne Union, ki jih lahko izkorišča 
do leta 2035 in iz njih načrpa kar 118 litrov vode 
na sekundo. Poleg tega lahko do leta 2035 
izkorišča še osem vrtin v Laškem. Vseh 12 vrtin 
naj bi predstavlja lo kar 60  % slovenske vode, 
namenjene živilski industriji. Lastnik štirih vrtin v 
Ljubljani naj bi bil tudi hrvaški Atlantic Grupa. Če 
upoštevamo še prodajo Radenske, je danes od 
skupaj 29 vrtin v Sloveniji, katerih voda se lahko 
izkorišča za živilsko indu strijo, že več kot 
polovica, to je 17 največjih in najkakovostnejših, 
v lasti tujih kooperacij.  
 Zanima me tudi:  
 Ali bo država te vrtine kdaj dobila 
nazaj?  
 Ali jih lahko SDH kupi v okviru 
upravljanja slovenskega premoženja?  
 Hvala.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE T ANKO: Hvala lepa.  
 
 Mogoče bi začel od zadaj. Nihče ne 
more kupiti vodnega vira v Sloveniji, ker so vodni 
viri v Sloveniji javno dobro in tudi država ni 
lastnica, ka r pomeni, da jih tudi ne more prodati. 
Jih upravlja, seveda lahko podeli koncesijo, 
lahko podeli vodno dovoljenje, ampak nihče v 
Sloveniji ne more kupiti vodnega vira. To je bil 
tudi eden od namenov spremembe ustave 
oziroma vpisa pravice do pitne vode v us tavo. 
Ravno to. Da zaradi raznoraznih trgovinskih in 
drugačnih sporazumov ne bi prišlo do tega, da bi 
bili kdaj prisiljeni kot država prodajati vodne vire. 
Zato smo tudi v ustavo napisali, da se trajnostno 
in prednostno uporabljajo za oskrbo prebivalstva 
s pitno vodo. To pomeni v praksi, da v primeru, 
ko pridemo do potencialnega pomanjšanja 
vodnih virov oziroma da se nam zgodi to, da je 
oskrba prebivalstva motena zaradi gospodarskih 
dejavnosti, morajo te, ki uporabljajo vodne vire 
za gospodarsko dejavnost, svojo porabo 
zmanjšati. Zato ker se prednostno uporablja za 
oskrbo prebivalstva s pitno vodo. Torej, nihče ni 
lastnik, niti država. Zaradi tega tudi država tega 
ne more prodajati. Ko se koncesije iztečejo, 
seveda lahko ponovno podeli vodno pravico in 
tako naprej. Pitna voda je zavarovana na 
državnem in občinskem nivoju. Na državnem 
nivoju imamo uredbe o vodovarstvenih 
območjih, takih je 244 zajetij, na občinskem 
nivoju je zavarovanih tisoč 154 zajetij. 
Predlaganih zajetij za zavarovanje je še 484, 
podeljeni h vodnih dovoljenj za lastno oskrbo s 
pitno vodo pa je 20 tisoč 829.  
 Ključni vodni viri za Slovenijo so vsi 
tisti, kjer se izkazujejo potrebe po vodi in kjer so podeljene vodne pravice. Primarno pa so ključni 
vsi vodni viri, ki so namenjeni oskrbi prebiva lstva 
s pitno vodo. To ima že po prejšnji zakonodaji in 
tudi zdaj, po spremembi ustave, prednostno 
pravico. Ko smo ustavo spreminjali, smo samo 
zakonske določbe povzdignili na raven ustave 
ravno zaradi tega, da ne bi prišlo do kakšnih 
problemov v primeru p otrditve oziroma sprejetja, 
podpisa kakšnega trgovinskega sporazuma. 
Mislim, da sem odgovoril.  
 
LIDIJA IVANUŠA  (PS SNS): Hvala  lepa.  
 V primerjavi z drugimi državami naj bi 
bila cena vode v Sloveniji izjemno ugodna. Cena 
vode skupaj z odvajanjem in čiščenjem naj bi 
bila v Sloveniji kar za 230  % nižja kot na 
Nizozemskem, kjer ima Heineken svoj sedež. 
Glede na to, koliko višji je B DP na Nizozemskem 
kot v Sloveniji, ne vem, zakaj se jim tako 
prilagajamo. Isto velja za koncesije oziroma 
vodna nadomestila, ki jih v Sloveniji država še 
do nedavnega pobirala ni, da ne bi 
obremenjevala domačih podjetij. Pred leti je 
Računsko sodišče pri r eviziji izvajanja Zakona o 
vodah ugotovilo, da država z vodnimi viri ne 
ravna smotrno zgolj zaradi nezaračunavanja 
plačil za rabo vode. V šestletnem obdobju naj bi 
država izgubila 25 milijonov evrov.  
 Zanima me:  
 Ali ima ministrstvo primerjavo med 
državam i glede cene vode?  
 Koliko vodnega nadomestila pobere 
Slovenija na letni ravni?  
 Kdaj in za koliko bo Vlada povišala 
vodno nadomestilo?  
 Za konec bi samo še to povedala. 
Spoštovani minister, jaz si želim samo to, da bi 
znala Slovenija zaščititi in ceniti t er omejiti 
dostop do vode. Hvala.  
 
SIMON ZAJC : Različne države zelo različno 
zaračunavajo vodo za gospodarstvo, nekatere 
sploh ne. Veliko gospoda rskih družb nam ravno 
to očita, zakaj mi zahtevamo plačilo za koncesije 
in za vodna dovoljenja. Naš namen je, da v 
prihodnjem letu poenotimo sistem plačevanja 
tako za koncesije kot za tiste, ki imajo vodna 
dovoljenja zaradi tega, da te razlike, ki so zdaj 
med tistimi, ki imajo koncesijo ali pa vodno 
dovoljenje, da jih zmanjšamo oziroma da jih 
izničimo, da so vsi enakovredno obravnavani in 
da ta cel sitem poenostavimo in da res vsi tistih, 
ki vodo uporabljajo, za to tudi plačajo. Potem pa 
se bo ta cena določ ala tekom priprave te 
zakonodaje.  
 Primerjavo vam bom moral pa poslati 
pisno, ker je nimam tukaj, ker nisem pričakoval 
tega vprašanja.  
  38  PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO : Hvala lepa.  
 Lahko nadaljujemo? Lahko.  
 Mag. Meira Hot bo postavila ustno 
poslansko vprašanje  ministrici za delo družino 
socialne zadeve in enake možnosti mag. Kseniji 
Klampfer.  
 Izvolite.  
 
MAG. MEIRA HOT  (PS SD): Hvala za besedo, 
spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovana 
gospa ministrica!  
 Na Ministrstv u za delo družino socialne 
zadeve in enake možnosti je v pripravi novela 
Zakona o osebni asistenci. V predlogu novele 
Zakona o osebni asistenci se ukinja možnost, da 
so družinski člani lahko osebni asistenti 
posamezniku, ki zaradi invalidnosti potrebuje 
pomoč pri vseh tistih vsakdanjih opravilih in 
dejavnostih, ki jih sam ne zmore opravljati in jih 
potrebuje tako doma kakor izven doma, in sicer 
z utemeljitvijo, da naj bi osebna asistenca 
uporabnikom zagotavljala neodvisno življenje. S 
tem ko bi bili osebni asistenti tretje osebe in ne 
družinski člani uporabnika, bi se naj za 
uporabnika izboljšala možnost socializacije in 
vključevanja v družbo. Temu žal ne morem v 
celoti pritrditi.  
 Pred kratkim se je name obrnila mama, 
ki je svojemu sinu, ki ne more skrbeti zase, 
osebna asistentka. Opozarja, da bo predlagana 
ureditev prinesla veliko negativnih posledic 
predvsem za tisto manjšo skupino uporabnikov, 
ki so že zdaj na robu družbe. Namreč, pri tistih 
uporabnikih, pri katerih gre za osebe s težko 
motnjo v duševnem razvoju, je treba upoštevati, 
da jim starši in ostali družinski člani prinašajo 
občutek varnosti, saj imajo ob sebi nekoga, ki ga 
dobro poznajo, velikokrat pa prav oni najbolje 
poskrbijo za uporabnika, saj poznajo njegove 
potrebe in želje. Kot alternativo tej ukinitvi je v 
predlogu novele zakona ponovno omogočena 
uveljavitev pravice do družinskega pomočnika, 
do katere so upravičene osebe s težko motnjo v 
duševnem razvoju oziroma težko gibalno 
ovirane osebe. A glede na to, da družinski 
pomočniki niso upravič eni do nadomestila za 
čas bolniške odsotnosti, niso upravičeni do 
letnega dopusta, do regresa, ostanejo pa tudi 
brez dodatka za pomoč in postrežbo, ki jo 
prejme invalidna oseba, se upravičeno 
sprašujem, ali ne bomo s takimi ukrepi že tako 
ranljive skupine ljudi, ki so že sedaj na robu 
družbe, še bolj potisnili na rob. Gre za osebe, ki 
potrebujejo 24 -urno oskrbo vse dni v letu in 
največkrat za njih skrbijo njihovi starši, ki ne 
zmorejo plačevati nekomu drugemu, da bi skrbel 
za njihove otroke, zato za njih po skrbijo sami. 
Želijo biti s svojimi otroki, zato se odrečejo 
institucionalnemu varstvu.  
 Zato vas, spoštovana ministrica, 
 Kakšni so razlogi in nameni tega 
predloga v noveli Zakona o osebni asistenci, ki 
ukinja možnost, da so družinski člani lah ko 
osebni asistenti?   Ali menite, da bo s to ukinitvijo še 
vedno dovolj osebnih asistentov, glede na to, da 
jih je v bistvu že sedaj premalo?  
 Gre pa za zelo zahtevno delo, opravljati 
ga je treba vse dni v letu, ponoči in ob vseh 
praznikih. Hvala.  
 
PODPRED SEDNIK JOŽE TANKO : Hvala lepa.  
 Gospa ministrica, imate besedo za 
odgovor.  
 Izvolite.  
 
 Zakon o osebni asistenci je začel v eljati 
s 1 januarjem 2019. Zakon opredeljuje osebno 
asistenco kot pravico invalidov, ki izpolnjujejo z 
zakonom določene pogoje, in sicer ne glede na 
njihove dohodke ali premoženje. Pogoje, ki jih 
morajo izpolnjevati upravičenci, so, da zaradi 
invalidnosti potrebujejo več pomoči pri 
opravljanju aktivnosti, vezanih na samostojno, 
osebno in družinsko življenje, vključevanje v 
okolje, izobraževanje in zaposlitev, je državljan 
Republike Slovenije s stalnim prebivališčem v 
Republiki Sloveniji, je star od 18 do 65  let, da 
živi, ali bi želel živeti v samostojnem ali skupnem 
gospodinjstvu zunaj celodnevnega 
institucionalnega varstva in da potrebuje pomoč 
najmanj 30 ur tedensko.  
 Osebna asistenca je torej pomoč 
uporabniku pri vseh tistih opravilih in 
dejavnostih, ki j ih uporabnik ne more izvajati 
sam zaradi vrste in stopnje invalidnosti, a jo 
vsakodnevno potrebuje doma in izven doma, da 
lahko živi neodvisno, aktivno in enakopravno 
vključen v družbo.  
 Pri načrtovanju in izvajanju osebne 
asistence je treba upoštevati spo štovanje in 
dostojanstvo uporabnika, pravico do svobodne 
izbire in odločanje med postopkom uveljavljanja 
pravice do osebne asistence in njenim 
izvajanjem, omogočiti vključenost v družbo, 
individualno obravnavo ter zagotavljanje enakih 
možnosti ter dostop. Osebna asistenca se je 
pred sprejetjem Zakona o osebni asistenci že 
izvajala več let, in sicer programsko. Ministrstvo 
za delo, družino, socialne zadeve in enake 
možnosti je izvajalcem osebne asistence 
sofinanciralo plače osebnih asistentov. Osebno 
asisten co so izvajale invalidske organizacije. 
Večinoma so bili uporabniki težko ali težje 
gibalno ovirano invalidi ali senzorno ovirani 
invalidi, predvsem slepi. Osebna asistenca se je 
izvajala približno 350 uporabnikom. Od 
uveljavitve Zakona o osebni asistenci je začelo 
število izvajalcev osebne asistence naraščati, 
poleg invalidskih organizacij pa so osebno 
asistenco začeli izvajati tudi drugi pravni 
subjekti. Povečalo se je število tudi uporabnikov, 
med upravičenci pa je vedno več oseb z 
motnjami v duševnem ra zvoju. Predvsem za njih 
pa velja, da so njihovi osebni asistenti hkrati tudi 
njihovi družinski člani. Tako so upravičenci 
vedno bolj zaprti v družinski krog in na nek način                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  39  socialno izključeni iz širšega družbenega okolja. 
Osebna asistenca je namreč namenj ena 
vključevanju uporabnika v delo, izobraževanje in 
družbo. Osebna asistenca naj bi uporabnikom 
zagotavljala neodvisno življenje. Če so osebni 
asistenti tretje osebe, se za uporabnika izboljša 
možnost socializacije in vključevanje v družbo, 
kar seveda je v njihovo dobro in v skladu z 
načeli osebne asistence. To je eden od razlogov 
za pripravo predloga spremembe Zakona o 
osebni asistenci.  
 Zakon o spremembah in dopolnitvah 
zakona je v javni obravnavi od 19. junija 2019. 
Že do sedaj smo prejeli veliko pripo mb, med 
drugim tudi pripombe, ki se nanašajo na osebne 
asistente, ki so družinski člani. Vse prispele 
pripombe bomo temeljito preučili pred pripravo 
dokončnega predloga zakona, tudi glede 
osebnih asistentov družinskih članov. Do sedaj 
nimamo informacij o p omanjkanju osebnih 
asistentov, vsekakor pa osebni asistenti 
družinski člani tega pomanjkanja ne bi rešili. 
 
 Izvolite.  
 
MAG. MEIRA HOT  (PS SD): Hvala lepa.  
 Najprej bi se vprašala:  
 Od kje zatrjevanje in trditev, da starši 
ne morejo pripraviti svoje otroke na neodvisno 
življenje?  
 Zakaj je domneva, da so tretje osebe 
tiste, ki ga lahko najbolje pripravijo na 
sekundarno socializacijo?  
 Poleg tega ste rekli, da je eno izmed 
načel tudi varovanje osebnega dostojanstva.  
 Mar ukinjanje te pravice meji na 
varovanje osebnega dostojanstva in 
spoštovanje?  
 Mislim, da prej ne. Ta pravica je tista, ki 
morda najbolj varuje ravno uporabnika. Gre za 
situacije, ki so resnično težke. Gre za družinske 
razmere, ki zahtevajo izjemno požrtvovalnost 
staršev, delo, trud, odrekanje. Zdi se mi zelo 
pomembno, da se tem ranljivim skupinam 
dejansko pomaga; da se jim res pomaga v 
največji možni meri. In enostavno se m i zdi, da 
ukinitev možnosti, da so družinski člani lahko 
osebni asistenti, ni prava pot. Mislim, da 
dejansko vselej znova nalagamo tem najbolj 
ranljivim skupinam dodatne obveznosti in to ni 
pravilno ravnanje države, da se vselej znova jim 
dodaja odgovornos t, obveznosti, jemlje pravice, 
namesto da bi jim pomagali, morda tem staršem 
celo podelili odlikovanje za vso njihovo 
požrtvovalnost, jim vselej znova otežujemo 
življenjske razmere.  
 Zato res apeliram na vas, spoštovana 
gospa ministrica, da zelo, zelo teme ljito 
premislite in ohranite možnost družinskega člana 
kot osebnega asistenta uporabnika.  
 Hvala.  
 PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO: Hvala lepa.  
 
 Družinski pomočnik in osebni asistent 
sta dva različna instituta. Ravno namen Zakona 
o osebni asistenci je bil boljša oziroma večja 
socialna vključenost, torej pomeni uporabnika 
izven družinskega okolja. To pomeni lažjo  
vključevanje tako v delo, v izobraževanje in 
seveda tudi opravljanje nekih prostih dejavnosti.  
 Res je, kot sem že prej uvodoma rekla, 
dobili smo več teh pripomb s strani mam, s 
strani družinskih članov. Kot rečeno, tudi te 
pripombe bomo upoštevali ravno  z vidika, ker je 
to zelo občutljivo vprašanje in zelo občutljivo 
področje. Je pa treba vedeti, da namen Zakona 
o osebni asistenci je nekaj drugega, kot je pa 
seveda družinski pomočnik. Hvala lepa.  
 
 Nadaljujemo. Bes edo bo dobil poslanec 
Bojan Podkrajšek, ki bo postavil ustno 
gozdarstvo in prehrano dr. Aleksandri Pivec.  
 Izvolite.  
 
BOJAN PODKRAJŠEK : Spoštovani 
podpr edsednik Državnega zbora, hvala za dano 
besedo. Cenjene ministrice, minister, kolegice in 
kolegi!  
 Moje vprašanje za ministrico za 
kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano v Republiki 
Sloveniji se nanaša na novo perspektivo, ki bo 
kmalu pred nami, to bo nova per spektiva 2021 –
2027. Ker čas zelo hitro teče, jaz se še 
spomnim, ko smo se pogovarjali v tem 
državnem zboru, pa tudi na Odboru za 
kmetijstvo o perspektivi, ki se počasi končuje, 
2014 –2020. Takrat se še spomnim, da z vašim 
predhodnikom, ministrom, smo o tej perspektivi 
veliko govorili na začetku. Tudi vsi skupaj 
ugotavljamo, da smo zamujali z nekimi roki.  
 Spoštovana ministrica, glede na to, da 
je Evropska komisija objavila 1. junija dolgoročni 
proračun, ki zajema 2021 –2027, pa me zanima, 
ker smo tudi v spoml adanskem času bili na tej 
komisiji, se pogovarjali in sam trdim, da dobimo 
v Bruslju kot država članica okvir slike. Sami z 
vsemi službami, predvsem pa v tem mandatu vi 
s tega ministrstva, rišemo sliko v ta okvir sami. V 
tej perspektivi, za katero vsi skup aj ugotavljamo, 
da se počasi končuje, ugotavljamo, da nismo bili 
preveč uspešni. Bojim se, da ne bomo vsega 
denarja počrpali. Na drugi strani pa ugotavljamo, 
da je v prejšnjem mandatu – seveda zato nimate 
vi nič s tem –, propadlo skoraj vsak dan 1,5 
kmetij e oziroma smo izgubili v obdobju od 2014 
do 2018 preko 20 tisoč manjših kmetij v 
Republiki Sloveniji. Zato me, spoštovana 
ministrica zanima:  
 Kako tečejo priprave na novo 
perspektivo, ki bo kmalu pred vrati, to je                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  40  perspektiva evropskega kmetijske politike  2021 –
2027?  
 Hvala za vaš odgovor.  
 
DR. ALEKSANDRA PIVEC : Najlepša hvala za 
vprašanje, spoštovani poslanec, z veseljem 
podam odgovor tudi na tole.  
 Mi smo že kar globoko zakorakali v 
priprave na skupno kmetijsko politiko po letu 
2020, pa vendar dovolite še nekaj pogledov 
nazaj, ker ste tudi vi omenili nekajkrat preteklo 
finančno perspektivo oziroma obstoječo, ker je 
še ved no v teku in še vedno se tudi črpajo 
sredstva v tej finančni perspektivi. Torej mislim, 
da ne obstaja prav nobena bojazen, da 
Slovenija v finančni perspektivi, vsaj kar se tiče 
sredstev iz evropskega sklada za kmetijstvo in 
ribištvo, ne bi počrpala. Naspro tno, mi črpamo 
zelo dobro in mogoče razen manjših popravkov, 
ko izpade kakšen delež že odobrenih sredstev, 
bomo počrpali praviloma vse. V teku je tudi 
zadnja sprememba programov razvoja 
podeželja, s katerimi preusmerjamo sredstva s 
tistih ukrepov, za kater e mogoče obstaja manjši 
interes, na ukrepe, kjer je ta interes večji in kjer 
seveda tudi želimo dosegati zastavljene cilje.  
 Kar se tiče nove finančne perspektive, 
je res, da so 1. junija 2018 bili objavljeni trije 
zakonodajni predlogi reforme skupne kmeti jske 
politike, torej tri uredbe. To je nova uredba o 
pravilih za strateško načrtovanje nove skupne 
kmetijske politike, nova horizontalna uredba in 
pa spremenjena uredba o skupni tržni ureditvi. S 
tem so nekako bili, kot ugotavljate, postavljeni 
osnovni okv irji, znotraj katerih bomo države 
članice pristopile k pripravi strateških načrtov. 
Verjetno tudi veste, da je tokrat prvič mogoče, 
da bodo države članice svoje strateške načrte 
kreirale same. Torej, na nas je še toliko večja 
odgovornost, hkrati pa tudi ve lika priložnost, da 
na podlagi pogojev, ki jih imamo v Sloveniji za 
kmetijstvo, in tudi na podlagi stanja, ki je 
zatečeno v slovenskem kmetijstvu, ukrepe 
oblikujemo sami. Mi si seveda želimo in smo tudi 
že pristopili, k oblikovanju strateških 
dokumentov. P ravkar je zaključena javna 
razprava o strateškem dokumentu resolucije 
razvoja kmetijstva po letu 2021, prehaja v 
nadaljnje potrjevanje in obravnavo na 
odločevalskih nivojih in potem seveda takoj po 
zaprtju finančne konstrukcije, ko bodo torej tudi 
finančno  izpogajani novi finančni okvirji skupne 
kmetijske politike, pristopimo k načrtovanju 
strateškega načrta, ki pa bo že zelo konkreten in 
zavezujoč dokument, v katerem bomo predvideli 
ukrepe.  
 Kar se tiče finančnega okvirja, ste 
najbrž zasledili vsi, da je p redvideno znižanje 
sredstev, in sicer za približno 4 % na 
neposrednih plačilih in 15 %. Slovenija je 28. 
januarja Svet Evropske unije pozvala k 
ohranjanju deleža sredstev za ukrepe razvoja podeželja in pri tem nas je podprla tudi velika 
večina držav članic  – to je 22 sopodpisnikov te 
deklaracije – in verjamemo, da vendar to 
znižanje ne bo tako drastično. Res je tudi, da se, 
kot ste navedli, zmanjšuje število kmetij na 
Slovenskem, hkrati je pa dejstvo, da se pa 
povečuje število oziroma odstotek obdelanosti 
zemlje. Torej vendar gre tudi za neke vrste 
strukturne spremembe, kjer izjemno majhna 
slovenska kmetijska gospodarstvo vendar 
prehajajo v neke večje oblike oziroma dobivajo 
drugačno strukturo.  
 Seveda nas skrbi propad prav vsake 
slovenske kmetije, kajti vem o, da Slovenija ima 
izrazito specifično strukturo podeželskega 
prostora, kjer je več kot 70 % teh zemljišč na 
območju z omejenimi dejavniki. Pomembno je 
tudi dejstvo, da ohranjamo izrazito majhne 
kmetije, kajti na hribovskih, gorskih in pa drugih 
območjih z omejenimi dejavniki imajo te majhne 
kmetije še prav posebno vlogo tako v 
obdelanosti podeželja kot tudi seveda v 
samooskrbnosti, ki jo vendar pri teh kmetijah 
zaznavamo. Zato so tudi naši ukrepi usmerjeni 
tako v te manjše kmetije, pretežno seveda v 
druži nske kmetije, ki so nekako v strukturi 
slovenskega kmetijskega prostora pretežno 
oziroma v največji meri zastopane in ne 
nazadnje tudi večjim podjetjem, ki pomembno 
zaključujejo te verige preskrbe s hrano.  
 Če ste želeli odgovor, na kakšen način 
načrtujemo  ukrepe, tega v tem trenutku še ne 
moremo načrtovati, ker vendar nimamo niti 
sprejetega finančnega okvirja niti še dokončno 
določenih tistih robnih pogojev, po katerih bomo 
te ukrepe načrtovali, smo pa popolnoma 
pripravljeni na to in mislim, da smo prvi re sor, ki 
je tudi strategijo že popolnoma zaključil in je tudi 
v potrjevanju … / izklop mikrofona/  
 
 Gospod poslanec, izvolite, imate 
besedo za dopolnitev vprašanja.  
 
BOJAN PODKRAJŠEK  (PS SDS):  Hvala, 
spoštovana ministrica, za ta del odgovora.  
 Seveda, če bojo vaše besede šle k 
dejanjem, potem je to pozitivno za slovensko 
podeželje, za slovensko kmetijstvo, za 
slovenske družine, ki so na teh kmetijah, ampak 
jaz kot p oslanec v Državnem zboru nikoli nimam 
pomisleka, ali večji sistem dobi denar iz Evrope; 
najbolj pomembno mi je in v največje 
zadovoljstvo mi je, da počrpamo sredstva za te 
skupne evropske politike. Seveda, iste besede 
smo največkrat poslušali, ampak, da uv odoma 
povem, da nimam nobenih pomislekov, da bi 
dvomil v vašo strategijo, v vaše delo v prejšnjem 
mandatu. Zato bi apeliral na vas, tudi nek apel 
oziroma spodbuda meni je bila, da vam to 
vprašanje danes zastavljam zgolj zaradi tega, 
ker toliko kmetij v Slo veniji propade. Zelo težko 
bi primerjala specifiko podeželja z drugimi 
evropskimi državami, specifiko malih kmetij.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  41   Oba veva, da je povprečna kmetija 
komaj 6,9 hektarja in oba veva, da težko ena 
družina preživi, zelo težko preživi en 
posameznik, zato še e nkrat, ministrica, skrbi me 
in res apeliram na vas, da ste ta ultrazvok tega 
podeželja res opravili in da bo ta nova 
perspektiva, ki nas čaka, ki bo kmalu pred vrati, 
da ne bomo zamudili niti dneva in da ne bomo 
pustili niti evra v tej skupni evropski poli tiki, v 
evropskem proračunu.  
 Bil bi zelo vesel, da dobijo veliki 
sistemi, predvsem me pa skrbi in apeliram na 
vas, da delate za male kmetije, ki se vsak dan 
katera zapre vrata.  
 
 Želite dopolnitev odgovor a ministrica?  
 Izvolite.  
 
DR. ALEKSANDRA PIVEC : Na nek način sem 
vesela, ker mislim, da izražamo to skupno skrb 
in da dejansko kmetijstvo in kmetijska politika je 
tista, ki ne pozna zelo polit ične delitve. Gre 
vendar za pridelavo hrane, ki je seveda 
potrebna in jo potrebuje prav vsak državljan.  
 Kar se tiče strukture slovenskih 
kmetijskih gospodarstev, so naše kmetijska 
gospodarstva resnično tako majhna, da niso 
primerljiva z evropskimi. Tukaj  seveda gre prvič 
za to, da imamo omejene površine, ki so 
namenjene kmetijski rabi, in tukaj Slovenija ima 
resnično velik problem. Kajti povprečna velikost 
kmetij je 6,9 hektara, ki jo je zelo težko 
povečevati oziroma spreminjati v strukturi zaradi 
nedosto pnosti, preprosto ni niti za nakup niti za 
najem kmetijskih zemljišč. Seveda je tudi 
izjemno težko preživeti na takšni kmetiji in je 
zelo težko zagotavljati takšno prihodkovno 
raven, ki več kot enemu članu družine da 
možnost preživetja. Zato so tudi naša 
prizadevanja usmerjena v smeri, da kolikor je 
mogoče omogočamo dostop do kmetijskih 
zemljišč tudi z aktivnejšo kmetijsko zemljiško 
politiko, še bolj pa, da si prizadevamo z 
različnimi ukrepi zagotavljati ustrezno raven 
dohodka – seveda za tiste, ki na kmeti jah živijo. 
Kot ste sami ugotovili, pretežno so to v Sloveniji 
družinske kmetije.  
 Pri tem ne gre zanemariti tudi tistega 
drugega dela, ki ste ga prav tako vi omenili – 
večjih kmetijskih podjetij, ki so pomemben 
deležnik v tem sistemu – in vendar mi to dua lno 
strukturo moramo upoštevati tudi pri kreiranju 
vseh ukrepov in nekako pozornost namenjati 
obojim. Pri tem seveda veliko pozornosti pri 
kreiranju ukrepov v tem trenutku namenjamo 
tudi analizi preteklega obdobja, kjer ne želimo 
nobenih ukrepov ali kakršn ihkoli odločitev 
kritizirati. Predvsem gre za to, da želimo dobiti 
precej realno stanje, na kakšen način smo 
uporabljali sredstva preteklih skupnih kmetijskih 
politik; ohraniti tisto, kar je bilo dobrega, in 
seveda izboljšati ciljano usmerjenost teh 
sredst ev tam, kjer nismo dosegli želenih rezultatov. Verjamem, da naša skrb je podobna: 
ohraniti čim večje število kmetij, izboljšati 
strukturo teh kmetijskih gospodarstev, popraviti 
dohodek kmeta in tudi položaj kmeta v 
prehranski verigi. Ob tem pa seveda nikak or ne 
gre pozabiti tudi na to, da moramo skrbeti tudi 
za trajnostno, se pravi odnos do okolja, odnos 
do vseh virov, ki jih ob kmetijski pridelavi 
moramo prav tako spoštovati, ohranjati in jim 
namenjati pozornost.  
 
 Nadaljujemo. Poslanka Mateja Udovč 
bo postavila ustno poslansko vprašanje ministru 
za zdravje Alešu Šabedru.  
 Izvolite.  
 
MATEJA UDOVČ  (PS SMC):  Hvala lepa.  
 Celiakija je doživljenjska kronična 
sistemska avtoimun a bolezen, ki najpogosteje 
prizadene tanko črevo in je posledica 
preobčutljivosti na gluten. Celiakija velja za eno 
najpogostejših kroničnih bolezni in jo ima okoli 1 
% prebivalstva, kar bi za Slovenijo lahko 
predstavljalo 20 tisoč prebivalcev. Zdravljenje  
celiakije je mogoče zgolj s predpisano dieto. Pri 
celiakiji gre za medicinsko predpisano dieto in 
ne dieto po lastni odločitvi. Gre za dieto, pri 
kateri morajo bolniki uživati le živila brez glutena 
in je do danes edini način uspešnega zdravljenja 
te bole zni. Lahko bi rekli, da je za to bolezen 
edino zdravilo dieta, zato ne razumem, zakaj ne 
moremo te diete enačiti s predpisanimi zdravili 
na recept v omenjenem finančnem znesku. 
Bolniki tako nimajo izbire in morajo posegati le 
po živilih, ki so označena kot  brezglutenska. 
Tovrstna živila pa so izjemno draga in so od 
konvencionalnih živil dražja tudi za več kot 500 
odstotkov. Tako morajo na primer za kilogram 
brezglutenskega kruha plačati več kot deset 
evrov. Bolniki s celiakijo so zaradi visokih cen 
brezglut enskih izdelkov v finančnem neenakem 
položaju. Nekateri bolniki tako iz finančnih 
razlogov posegajo po nezdravi in enolični 
prehrani, v najslabših primerih pa celo po hrani, 
ki vsebuje gluten, saj je ta občutno cenejša od 
brezglutenske. S tem pa poslabšuje jo svoje 
zdravstveno stanje in tveganje za nove bolezni, 
kot so nepravilno delovanje ščitnice, 
osteoporoza, kožne bolezni, rakava obolenja in 
tako dalje. Vsa dodatna obolenja pa ne 
zmanjšujejo samo kvalitete življenja bolnikom, 
temveč se povečujejo tudi st roški zdravljenja 
novih obolenj, posledično prihaja tudi do 
bolniških odsotnosti z dela, kar še dodatno 
obremenjuje naš zdravstveni sistem.  
 Kot primer dobrih praks iz tujine lahko 
navedemo Italijo in Hrvaško. V sosednji Italiji 
bolniki z diagnosticirano c eliakijo prejemajo 
finančno pomoč v znesku od 45 do 140 evrov 
mesečno. Bolniki na Hrvaškem so upravičeni do 
15 kilogramov moke na recept na mesečni ravni. 
V obeh primerih prejemanje takšne pomoči za 
bolnike ni časovne omejitve. Celiakija je                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  42  uvrščena na sez nam težko kroničnih bolezni in 
stanj.  Zato me v zvezi s tem zanima:  
 Ali ste na Ministrstvu za zdravje 
seznanjeni z neenakopravnim položajem 
odraslih bolnikov s celiakijo?  
 Ali se pripravljajo kakršnikoli ukrepi za 
reševanje finančnih težav odraslih bolni kov s 
celiakijo?  
 Zakaj za odrasle bolnike s celiakijo 
pravica do pomoči po zaključku šolanja 
preneha?  
 Zakaj se ne bi posluževali dobrih praks 
iz Evrope in s tem zagotovili, da bo življenje 
bolnikov lažje in bolj kakovostno?  
 Kakšni so vaši predlogi, da b o življenje 
bolnikov lažje in bolj kakovostno, ne glede na 
ovire medicinsko predpisane diete?  
 Hvala.  
 
ALEŠ ŠABEDER : Hvala za besedo, 
predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani 
poslanci! Hvala za vprašanje, spoštovana 
poslanka.  
 Kot že sami ugotavljate, je pravzaprav 
dobro poskrbljeno za otroke, ki bolehajo za 
celiakijo. Težava nastane pa potem v odrasli 
dobi oziroma dobi, ko zaključijo šolanje. Za 
odrasle osebe po Zakonu o zdravstvenem 
varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki določa 
povračilo stroškov v bistvu samo za ozko 
skupino živil za posebne zdravstvene namene, 
to velja predvsem za bolnike z zelo hudo 
presnovno motnjo, ki jo imenuje mo 
fenilketonurija, kjer skupina preparatov 
predstavlja edini vir hranil oziroma mogočo 
prehrano bolnikom. V to skupino pa ne sodijo 
živila brez glutena. Celiakija je namreč kronična 
bolezen, kot ste tudi sami navedli, ki sicer 
potrebuje vseživljenjsko die to, vendar pa bolniki 
kljub strogi dieti lahko uživajo tudi druga živila, ki 
naravno ne vsebujejo glutena. Pomembna 
izboljšava na tem področju je zagotovo splošna 
obveznost na ravni Evropske unije, in sicer gre 
za označevanje živil oziroma obvezne 
informac ije o živilih, ki vsebujejo gluten. S to 
novostjo se bolnikom s celiakijo v bistvu 
omogoča, da lažje in boljše izbirajo živila, ki ne 
vsebujejo glutena ali pa je vsebnost glutena 
relativno nizka oziroma v manjši meri. Tako 
lahko izbirajo tudi druga živila.   
 Glede na povedano oziroma na vaše 
vprašanje pa vam lahko odgovorim, da trenutno 
večjih sprememb na tem področju v bližnji 
prihodnosti ne predvidevamo. Hvala.  
 
 Imate besedo za dopolnitev vprašanja.  
 Izvolite.  
 
MAT EJA UDOVČ  (PS SMC):  Hvala lepa.  
  Še enkrat bi rada opozorila, da če se 
bolniki s celiakijo ne držijo diete, ki je medicinsko predpisana dieta, in si s tem lajšajo življenje, 
zaradi finančnih stisk, zaradi fi nančne 
neenakosti se v bistvu poslabša njihov 
zdravstveni položaj, kar pomeni za zdravstveno 
blagajno večja finančna sredstva v kasnejši fazi. 
Prav tako je to večja finančna obremenitev za 
delodajalce, saj prihaja do večjih bolniških 
odsotnosti.   
 Zakaj n e bi prišli k temu, da bi 
preprečevali, kot pa potem zdravili?   
 Hvala.  
 
ALEŠ ŠABEDER : Hvala za besedo.  
 Kar se tiče celiakije, je tako, d a je, kot 
ugotavljamo, kronična bolezen, ki potrebuje 
dieto oziroma potrebujejo posebno hrano. 
Vendar na trgu so tudi druge vrste živil, ki 
zagotavljajo potrebna hranila tudi za bolnike s 
celiakijo, zato Zavod za zdravstveno 
zavarovanje ne predvideva povra čila stroškov 
pacientom, ki bolehajo za celiakijo, razen tistim, 
ki imajo hujše oblike bolezni in lahko jejo 
oziroma lahko uživajo samo točno določene 
vrste hrane. Hvala.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO : Hvala lepa.  
 Poslanec Aleksander Reberšek bo 
postavil ustn o poslansko vprašanje ministrici za 
kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano dr. Aleksandri 
Pivec.  
 Ugotavljam, da poslanca ni, torej tudi 
vprašanja ne bo.  
 Poslanka Nataša Sukič bo postavila 
poslansko vprašanje ministru za okolje in prostor 
Simonu Zajcu.  
 Izvolite. 
 
NATAŠA SUKIČ  (PS Levica): Najlepša hvala 
za besedo. Spoštovani minister!¨  
 Preko primera sortirnice odpadkov v 
Ceršaku sem se odločila, ker ta primer prav kliče 
po tem, da odpremo vprašanje pridobivanja  
okoljevarstvenih dovoljenje, pa da se tudi 
mogoče temu primeru malce posvetimo. Prav 
kliče po tem namreč. Gre za to, da so bili v 
občini Lenart zaradi požarov v tej sortirnici 
odpadkov protesti, tam je bil shod in seveda se 
logično znova postavlja vprašan ja pridobivanja 
okoljevarstvenih dovoljenj oziroma nadzora nad 
tem, kaj pravzaprav izvajalci storitev dejansko 
počnejo v praksi, potem ko so že dobili to 
dovoljenje, ko na videz izpolnjujejo pravzaprav 
kriterije za pridobitev teh dovoljenj.  
 V Ceršaku obča ni že skoraj 20 let 
nasprotujejo tamkajšnji kompostarni in pravijo, 
da jih nihče ne sliši. No, vi ste pred dnevi bili 
tam, torej ste jih slišali. Navajam besede Marije 
Janžek iz Civilne iniciative proti kompostarni 
Ceršak, ki pravi, citiram: »Dosedanja kaz novalna 
politika definitivno ni učinkovita. Kompostarna 
vedno znova krši ene in iste predpise, uredbe, 
ukrepe in se nič ne spremeni.« Konec citata.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  43   Problem je tudi ta, da v Lenartu ne 
občani, pa tudi ne občinski svet, nimajo vpliva 
na dogajanje v sami sor tirnici odpadkov. Na 
občini so tako prepričani, tako župan kot 
občinski svetniki, da se v kompostarni ne držijo 
okoljevarstvenega dovoljenja, ki jim je bilo 
izdano že tretjič zapovrstjo. Prepričani so tudi, 
da bi občina morala biti udeležena v postopku 
pridobivanja tega dovoljenja kot, recimo, stranka 
v postopku, pa ni bila. In opozarjajo na absurd, 
da ko pa je treba pokriti stroške požara, ki se je 
tam zgodil, so seveda oni tisti, ki jih krijejo, 
nimajo pa nikakršnega vpliva na tamkajšnje 
dogajanje.  
 Župan  Lenarta pravi, da vaša trditev, 
spoštovani minister, da je občina pri pridobivanju 
OVD podala mnenje, nikakor ne drži, ker jih 
dejansko nihče ni nič vprašal.  
  Sprašujem vas:  
 Kako vi komentirate te trditve župana?  
 Ali bo, če bo prišlo do ponovnega 
proce sa pridobivanja OVD zdaj po opravljenem 
nadzoru, občina tokrat vključena v to kot stranka 
v postopku?  
 Namreč ministrstvo je tisto, ki določa in 
odloča, kdaj je to potrebno, kdaj so stranke v 
postopku in kdaj ne. Vi ste sami bili v Lenartu 
pred dnevi, oblj ubili ste, da če bodo nepravilnosti 
ugotovljene pri ponovnem pregledu, da boste 
sortirnico celo zaprli.  
 Zanima me:  
 Ali ste še vedno tako odločni in 
odločeni, da se bo to zgodilo?  
 Kakšne spremembe glede OVD se 
obetajo v novi zakonodaji?  
 
POD PREDSEDNIK JOŽE TANKO : Hvala lepa.  
 
SIMON ZAJC : /izklopljen mikrofon/  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO : Oprostite …  
 
 Ja, bil se m tako v kompostarni kot v 
Lenartu.  
 Kar se samih OVD tiče, pa če gremo 
najprej na te probleme požarov in 
okoljevarstvenih dovoljenj, ki jih takšni objekti 
imajo. Mi ravno zaradi teh vse bolj pogostih 
požarov – pa to ni samo pri nas, nimamo samo v 
Slovenij i probleme s požari, tudi drugje po 
Evropi in v Ameriki imajo prav akademijo 
požarov na takih objektih, kot je ta –, ravno 
zaradi tega smo se odločili, da sprejmemo novo 
uredbo o skladiščenju takih gorljivih odpadkov 
na prostem. Ko to uredbo sprejmemo – zdaj ta 
trenutek je v medresorskem usklajevanju, 
računam, da jo konca do leta imamo sprejeto –, 
takrat moramo avtomatično za vse takšne 
objekte, kot je ta, tudi OVD odpreti, to se pravi 
po uradni dolžnosti, torej to vanj prenesti, in 
takšni objekti se morajo  potem prilagoditi. Po tej 
uredbi bomo pa močno zaostrili vrsto pogojev; od tega, na kakšen način lahko skladiščijo: 
višino, širino, kaj mora na tleh biti, kako mora biti 
pripravljeno za primer požara, za iztekanje 
požarnih voda. Potem glede javljalcev pož arov, 
glede ugotavljanja pregrevanja, glede načina 
oziroma načrtov požarne varnosti, izobraževanje 
zaposlenih. Skratka, celo kopico ukrepov, zato 
da se takšno možnost čim bolj zmanjša. Seveda, 
nikoli je ne bomo mogli do konca zmanjšati. 
Ampak že s tem, ko določimo dodatne ukrepe, 
požarne zidove, koliko daleč stran so lahko od 
objekta in tako naprej, zmanjšamo potem tudi v 
primeru, da pride do požara – do požarov bo 
prihajalo, to so lahko čisto nesreče zaradi 
samovžiga in tako naprej –, da je potem takrat to  
čim bolj obvladljivo, da se čim prej ta požar 
zajezi in pogasi in da ni velikih vplivov na okolje.  
 To, kar sem rekel v Ceršaku, mislim za 
vse take objekte. Tisti objekti, ki ne bodo 
delovali v skladu z OVD -jem, se jim bo OVD 
odvzel in ne bodo mogli več o pravljati svoje 
dejavnosti. Tako, glede na to, kot to v Ceršaku 
še poteka, ko bo v Ceršaku postopek končan, 
bo izdana odločba, bodo morali v skladu s to 
odločbo prilagoditi svoj objekt. Če ne bodo, ne 
bo več okoljevarstvenega dovoljenja.  
  
PODPREDSEDNIK J OŽE TANKO: Hvala lepa.  
 Izvolite.  
 
NATAŠA SUKIČ  (PS Levica): Hvala lepa. 
Hvala lepa, minister.  
 Precej ste mi odgovorili. Ene stvari mi 
niso še povsem jasne. Recimo, samo pri 
pridobivanju OVD, če pogledamo malo 
kronologijo dogajanja. Sprva so bila ta 
dovoljenja časovno omejena na pet let, pozneje 
na deset let, v zadnjem, prejšnjem mandatu so 
po neki filozofiji, da se izvaja nadzor in da se itak 
obnavljajo in nadgrajujejo, če ni ka j v redu, so 
postala pravzaprav časovno neomejena.  
 Zanima me:  
 Ali bo to res zdaj po novem tudi tako, 
da bodo kar časovno neomejena?  
 Namreč, v Levici smo bili seveda strogo 
proti tem zadevam. Zato smo tudi v koalicijsko 
pogodbo vnesli, da se velikim ones naževalcem 
več ne podaljšujejo enostavna ta dovoljenja. 
Torej ne morejo biti časovno neomejena ali 
nekaj takega. To je en problem.  
 Drugi problem je samo pridobivanje. 
Malo sem pogledala te podatke, ki smo dobili. 
Kolega Trček je v prejšnjem mandatu postav il 
vprašanje glede tega in sem malo preučila vaš 
odgovor, takratni. OVD se je izdal vsaj v 90 % 
primerov, to je najmanj v 90, po mojem še v več 
odstotkih. Če so kdaj vloge zavrnjene, pa 
upravljavci teh obratov na podlagi nove vloge in 
ponovljenem postopku OVD, na koncu koncev, 
dobijo. Še bolje se godi pri vlogah za 
spremembo OVD. Od 2009 do leta 2017 je bilo 
vloženih 400 vlog in samo tri so bile zavrnjene. 
Se pravi, ti podatki že marsikaj govorijo. Seveda 
ne preseneča, da okoljevarstveniki pravijo, da je                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  44  naša okoljevarstvena zakonodaja pravzaprav 
največja ekološka bomba in da ne dela v prid 
državljanom, ampak v prid tistih, ki so nosilci 
kapitala oziroma imajo v lasti te objekte.  
 Zanima me:  
 Ali boste to zavezo iz koalicijske 
pogodbe implementirali z novo z akonodajo – to, 
kar je Levica zahtevala – ali ne?  
 
 Gospod minister, imate besedo za 
dopolnitev odgovora.  
 Izvolite.  
 
SIMON ZAJC : Glede veljavnosti OVD -jev, je 
tako, kot je bilo – deset let. Če pa vmes se 
spreminja OVD zaradi spremembe same 
naprave, se pa potem od te zadnje spremembe 
spet deset let šteje. In na deset let se v vsakem 
primeru OVD preveri. Se pravi, se po uradni 
dolžnosti na deset let OVD odpre. Če je bil pa že 
prej odprt zaradi spremembe, ali količine, ali 
nove tehnologije, se pa potem ta zadnja 
sprememba šteje za ta zadnji datum, od 
katerega se potem spet meri deset let. Tako se 
je v zadnji spremembi spremenilo to, da v 
primeru, da v devetem letu s premeniš OVD, da 
ga ne rabiš po enem letu ponovno po uradni 
dolžnosti odpirati.  
 To je ta sprememba in ne vem, če 
imamo mi v koalicijski, da bomo to spreminjali. 
Mislim, da nimamo.  
 
 Želite procesni predlog?  
 Izvolite.  
 
NATAŠA SUKIČ  (PS Levica): Seveda bi želela.  
 Nisva se dobro razumela. Koliko je 
meni znano, v prejšnjem mandatu so postala ta 
obdobja neomejena, ne več časovno omejena 
na obdobje 10 let. Zdaj ne vem, ali im am jaz 
napačen podatek ali kaj.  
 A kakorkoli, glede na to, da se 
spreminja okoljevarstvena zakonodaja, da gre 
za tako pomembna vprašanja, ki vplivajo tako na 
naše okolje kot tudi na naše zdravje, pravzaprav 
mislim, da bi bilo dobro opraviti eno širšo 
razpr avo tukaj, na tem mestu, da potem 
poslanke in poslanci, ne glede na naš politični 
predznak – konec koncev je to skupna zadeva, 
ki se vseh tiče –, damo lahko dobre predloge, ki 
jih mogoče vi lahko slišite in nekako 
inkorporirate v to novo zakonodajo.  
 Zato bi predlagala, da se ta razprava 
opravi. Hvala lepa.  
 
odločil jutri v okviru glasovanj.  
 Tudi poslanec Marko Bandelli bo 
postavil ustno poslansko vprašanje ministru za 
okolje in pro stor Simonu Zajcu.  
 Izvolite.  MARKO BANDELLI  (PS SAB):  Hvala za 
besedo, podpredsednik. Spoštovani minister!  
 Nesreča tovornega vlaka v predoru pri 
Hrastovljah je bolj kot kdajkoli prej opozorilo na 
nujnost novega vodnega vira, iz katerega bi 
oskrbovali Obalo in zaledje. Po zadnjih podatkih 
se je po nesreči tovornega vlaka v zemlji izlilo 
okrog 10 tisoč litrov kerozina. Prav zato so 
župani istrskih občin pretekli teden upravičeno 
izrazili skrb, da bi nap ovedano večje deževje 
lahko s kerozinom onesnažilo in ogrozilo njihov 
edini vodni vir v Rižani. Ta oskrbuje več kot 90 
tisoč prebivalcev celotnega obalnega območja, 
izpad vode pa bi pomenil hud udarec ne samo 
za prebivalce, ampak tudi za gospodarstvo in 
turizem. V luči zadnjih dogodkov je potreba po 
novem vodnem viru še večja, projekt ureditve pa 
poteka že vrsto let. Tako se je projekt, imenovan 
Oskrba s pitno vodo Obale in Krasa, iz leta 2011 
že pred časom ustavil. Ta pomemben strateški 
projekt, ki bi pove zal bistrški in rižanski vodovod, 
izpeljani projekt, bi zagotovil dovolj pitne vode za 
Kras, Notranjsko in tudi Istro. Konkretneje bi 
Istra s Krasa lahko dobila 220 litrov vode na 
sekundo, iz ilirsko -bistrškega vodovoda pa še 
dodatnih 70 litrov na sekundo.  Projekt je 
predvideval tudi, da čim več cevi vodovoda 
namestijo v javne poti in zemljišča, ki niso last 
agrarnih skupnosti. Pridobivanje potrebnega 
soglasja vseh članov agrarne skupnosti je 
namreč težavno, če ne celo nemogoče.  
 Spoštovani gospod minister , zanima 
me: 
 Kako lahko pospešimo postopek 
ureditve novega vodnega vira?  
 Trenutna zakonodaja, denimo, še 
vedno predvideva soglasje vseh članov agrarnih 
 Je morda rešitev v razlastitvi?  
 Se vam ne zdi, da bi morali ta projekt, 
ki so ga prekinil i politični interesi, ponovno 
zagnati in nadaljevati?  
 Rižanski vodovod tudi brez ekološke ali 
naravne katastrofe ne zagotavlja vseh potreb po 
pitni vodi, saj mu poleti okrog 20 % vode priskrbi 
kraški vodovod. Osebno menim, da bi bilo 
smiselno, da rižanski  vodovod opravi študijo, kaj 
bi se zgodilo v primeru izpada velike količine 
pitne vode in kakšen bi bil v tem primeru njihov 
plan B. Tudi mene zanima, spoštovani gospod 
minister:  
 Kakšen pa je vaš plan B?  
  Slovenska obala nujno potrebuje 
dodaten vir vode,  opcij je več in seveda sredstev 
zanj ni.  
 Bi to morda lahko rešili z interventnim 
zakonom?  
 Kako o reševanju problematike 
razmišljate na ministrstvu?  
 So morda konkretni ukrepi že znani?  
 Hvala.  
 
  45  SIMON ZAJC : Hvala za vprašanje.  
 Ta nesreča je res pokazala na eno 
ranljivo točko in na dve zamujeni priložnosti v 
preteklosti, obe se začneta z dvojko; to je drugi 
vodni vir in pa drugi tir. Za drug i tir smo porinili 
naprej, se dela, drugi vodni vir bo pa zdaj treba. 
Mi že delamo aktivnosti za pospešitev tega. 
Torej, že v četrtek se dobimo na našem 
Direktoratu za vode in investicije, da zdaj 
določimo, pregledamo še enkrat tiste opcije, ki 
so bile v p reteklosti že določene kot morda 
primerne, katera še je, katera ni več. Na podlagi 
potem izločanja teh neprimernih gremo naprej 
pri tistih, ki so primerni, glede na to, kaj je bilo v 
preteklosti že narejeno – nekje so že projekti 
pripravljeni, nekje so že neke služnosti in odkupi 
se tudi zgodili –, da vidimo, če je še kakšen nov 
potencialni vir bolj primeren. In ko to naredimo, 
en mesec smo si dali časa za to, bo treba 
sestaviti potem, kdo bo to financiral, na kakšen 
način, v koliko dolgem času.  
 Želim si, da glede na to, da smo imeli 
že kohezijska sredstva za ta projekt, ker potem 
zaradi raznih, saj boste vi bolj vedeli, kaj se na 
lokalnem področju dogaja, da je ta projekt potem 
padel, da smo izgubili ta kohezijska sredstva. 
Mislim, da zdaj, če nam bo uspel o za prihodnjo 
finančno perspektivo spet dobiti denar za 
izgradnjo vodovodov, da je najboljše, da 
vzamemo evropski denar. Če to ne bo mogoče, 
da to slučajno pade v vodo, potem bo pa treba 
najti druge rešitve. Torej, karkoli bo dala država, 
iz katerega vira , koliko posamezne občine, bo 
treba potem razdelati in iti čim hitrejše potem v 
samo realizacijo. Za nas je najbolj pomembno, 
da skupaj z občinami ugotovimo, katere so tiste 
opcije, ki so najbolj optimalne, kakšne so sploh 
potrebe – torej, ali so se potreb e od 2008 do 
zdaj kakorkoli spremenile – in pa, kako bomo to 
izvedli.  
 Ta trenutek tisto, kar nas najbolj skrbi, 
pa kjer največ delamo, je, kaj storimo, če v tem 
trenutku kerozin pride do vodarne. Ko se je ta 
nesreča zgodila, sem bil ravno na letalu – za 
Svet ministrov za okolje v Luksemburgu – in 
sem potem takoj tudi hrvaškega kolega za rokav 
pocukal, da sva se zmenila, da v primeru, da 
rabimo njihovo pomoč, to se pravi iz istrskega, 
da se lahko tudi nanj obrnem in istrski vodovod 
trenutno zagotavlja maksi malno, kolikor mi 
rabimo. Problem je, da tehnično lahko samo 230 
litrov na sekundo, trenutno, pripeljemo do 
Slovenije. Potem, tudi s kraškim vodovodom so 
dogovori, v kratkem se bo sestala tudi naša 
meddržavna komisija z italijansko stranjo, da 
tudi tam pog ledamo, kaj lahko. Tako v primeru, 
da pride kerozin – kljub vsem našim aktivnostim, 
da kerozin ne pride do vodarne, če pa se to 
vseeno zgodi, da ne bo potem problema z 
vodno oskrbo.  
 Vsak vodovod pa mora za takšen 
primer, torej za primer, ko nima dovolj vo de, 
imeti načrt narejen. Rižanski ga ima, nima pa ga, 
kolikor sem obveščen, za primer, kaj narediti, ko 
pride do onesnaženja vodnega vira. Kar bi pa tudi vsi, ki oskrbujejo več kot 3 tisoč prebivalcev, 
tak načrt morali imeti. Tudi zato sem inšpekciji 
naroč il, da pogledamo vse vodovode po 
Sloveniji, ali so takšni načrti izvedeni ali ne. 
Tam, kjer niso, jih bo treba narediti, ravno zaradi 
tega, ker nesreče se nam lahko zgodijo povsod, 
da takrat, v takšnem trenutku, upravljavec 
vodovoda ve, kaj storiti.  
 Torej  v primeru, da nam – če se vrnem 
nazaj na drugi vodni vir – ne uspe dobiti 
evropskih sredstev, potem bo treba poiskati ta 
sredstva znotraj. V preteklosti je bilo kar nekaj 
težav s služnostmi. Mislim, da je samo Komen 
vse služnosti priskrbel, če se pravilno  spomnim. 
Ampak v tem času smo spremenili Zakon o 
agrarnih skupnostih ravno za take primere, kjer 
je možnost tudi razlastitev, da so postopki 
nekoliko hitrejši. V vsakem primeru pa v primeru 
gradnje infrastrukture v javno korist lahko pride 
do razlastninje nja. Ampak, vseeno je treba 
nekatere postopke izpeljati. Tako že zdajšnja 
zakonodaja nam kar … Ta sprememba, kajne, 
tako gradbene kot agrarnih skupnosti nam 
omogoča, da bomo tokrat, če bomo določili 
enega ali dva vira, to lahko postopkovno hitrejše 
izpelja li. 
 
 Izvolite.  
 
MARKO BANDELLI  (PS SAB):  Seveda, 
minister, saj veste, da ni to nič … Jaz vas 
izredno cenim, ker vem tudi, da se zelo 
angažirate in ste se zelo angažirali te dni in ste 
bili ves čas tam dol. Vem, ker tudi župani so me 
klicali, naj malo pomagam glede tega, predvsem 
pa v luči tega, ker sem bil eden od tistih, ki smo 
ta projekt hoteli ponovno zagnati, to oskrbo pitne 
vode s Kra sa. Veste, priključiti se na vodovod s 
Hrvaške je tudi v redu, ampak naj bo to zadnja 
možnost. Mi moramo iskati vodne vire v naši 
državi in poskrbeti v naši državi možnost. 
Brestoviški vodovod ima kapacitete neskončne 
in to veste – mislim, neskončne v smis lu, da so 
izredno velike, kajne. Tako je to treba pogledati.  
 Mislim, da je drugi problem, ki je tukaj 
nastal, ta – in tukaj boste morali na vladnem 
nivoju iskat rešitve –, da so vsi vodovodi na 
plečih občin. In to ni prav. Mi moramo razumeti, 
da je voda …  Še v ustavo smo jo dali kot osnovo 
za preživetje. Se pravi, da vodni vir kot tak – 
vodni viri in vodovodi morajo biti oskrbljeni in 
preskrbljeni s strani države. Na kakšen način, 
ker občine dobesedno nimajo sredstev, da bi 
lahko obnavljale te vodovode. Se veda so bila 
evropska sredstva, ampak jutri jih verjetno ne bo 
več in predvsem za zahodno kohezijsko regijo 
vemo sami, kaj nas čaka tukaj. Največji problem, 
ki je bil za oskrbo pitne vode, veste sami, 
minister, so bile prav dobesedno služnosti in 
razlastit ve. Tukaj je problem, tudi če je to projekt 
državnega pomena ali če je nacionalni projekt, 
se lahko verjetno zaradi javnega dobra ali v 
javnem interesu drugače razlasti zemljo kot tako.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  46   Tako vas res vprašam:  
 Kaj mislite vi o tem, ker to je lahko 
nacional ni projekt, če bi ga lahko postavili tu?  
 Hvala.  
 
SIMON ZAJC : Mogoče še prej o kohezijskih 
oziroma evropskih sredstvih. Kot se zdaj kaže, 
pa upam , da se ne bo to v celoti uresničilo, je, 
da bo Evropska unija financirala predvsem 
obnovo vodovodov. Ne več gradnje novih, ker 
drugje je to že, recimo, dograjeno do konca. 
Tako bo  obnova sigurno tudi iz evropskih 
sredstev, mi se bomo pa borili za to, da l ahko 
tudi še gradnjo tukaj upoštevamo.  
 Sam ta projekt bo treba izpeljati. 
Mislim, da je bilo to zdaj zadnje opozorilo dovolj 
močno, dovolj jasno, da moramo zdaj vsi skupaj 
stopiti. Malo se je tudi spremenilo razmerje, pa 
novi ljudje so prišli po občinah,  tako da upam, da 
bo tukaj več sodelovanja – z naše strani 
zagotovo in bomo tudi pomagali pri vseh ostalih 
postopkih in, seveda, tudi sredstva bo treba 
najti. Ampak, da bi pa vse vodovode država 
sprejela, tega denarja pa država nima. Saj 
upravljavci vodovo dov potem pobirajo 
omrežnine, pa na ta način tudi financirajo 
obnovo pa gradnjo novih. Saj to je velik del 
cene, konec koncev. Tako tudi ta sprememba 
ostaja. Se pravi, da zagotavlja država preko 
lokalnih skupnosti; to se pravi tudi po vpisu vode 
v ustavo š e vedno obstaja, mora obstajati 
sodelovanje med državno ravnjo in občinsko – 
tukaj si drugače ne predstavljamo. V primeru, da 
pa res kaj ne bo šlo, v takem primeru, recimo, 
država pa lahko dodatno pomaga s postopki ali 
kako drugače. Bo pa država morala, sa j to sem 
že … Tudi če tega ne bi imeli v ustavi, bi se 
zdelo pravilno.  
 
 Imate besedo za postopkovni predlog.  
 Izvolite.  
 
MARKO BANDELLI  (PS SAB):  Hvala, 
podpredsedni k. 
 Minister, mislim, da ta debata je zelo 
pomembna za Slovenijo. Ni samo problem, ki je 
nastal tukaj z rižanskim vodovodom, ampak se 
zna to zgoditi tudi drugje. Tako mislim, da bo 
treba razpravljati o tem malo širše. Župani 
zahtevajo tudi ta interventni z akon.  
 Radi bi vedeli:  
 Kaj vi mislite, kaj Vlada misli o tem?  
 Tudi ker vemo, kakšne so možnosti.  
 Projekt oskrbe s pitne vode, vemo, da 
bi šel tudi naprej, če ne bi bila to politična 
odločitev, da se ga prekine. Eden od glavnih 
krivcev, da je ta projekt zamrznil, je bivši župan 
Boris Popovič. To je treba jasno povedati, ker on 
je hotel neko razsoljevanje neke vode in neke 
druge reči in je zaustavil potem cel proces. Tako 
je to tudi treba povedati.   Predlagam – ker je več variant, na 
kakšen način oskrbovat i s pitno vodo, in ker več 
glav več ve, se pravi je več idej – da bi se 
opravila razprava o tej problematiki in na 
splošno glede vode. Hvala.  
 
 Poslan ec Dušan Šiško bo postavil 
ustno poslansko vprašanje ministrici za 
infrastrukturo mag. Alenki Bratušek.  
 Izvoli.  
 
DUŠAN ŠIŠKO  (PS SNS): Spoštovani 
predsedujoči, ministri, kolegice, kolegi!  
 Vlada je na 36. redn i seji dne 20. julija 
letos sprejela sklep, s katerim je naložila 
Ministrstvu za okolje in prostor spremembo 
Uredbe o merilih za določitev višine nadomestila 
zaradi omejene rabe prostora in zaradi 
načrtovanja intervencijskih ukrepov na območju 
jedrskega ob jekta. S tem naj bi omogočili 
znižanje nadomestila Občini Krško z letom 2020 
in omogočili finančno vzdržnost delovanja 
sklada za financiranje razgradnje NEK in 
odlaganje odpadkov iz NEK. Malo je hecno, ker 
Vlada nameni Ministru za okolje in prostor, 
energe tika pa pač spada pod Ministrstvo za 
infrastrukturo.  
 Zato sprašujem ministrico za 
infrastrukturo:  
 Ali vi kot ministrica za energetiko 
podpirate ta sklep Vlade?  
 Zakaj ste izmed petih predlaganih 
rešitev medresorske skupine izbrali ravno 
znižanje nadomest ila Občini Krško?  
 Ali verjamete, da bo ste na ta način 
rešili, povečali rentabilnost sklada oziroma bo 
mogoče pravočasno zagotoviti zadostna 
sredstva za financiranje, odlaganje nizko in 
srednje radioaktivnih odpadkov, izrabljenega 
goriva in razgradnje NEK ? 
 In še zadnje:  
 Kako nameravate v bodoče zagotavljati 
soglasje in sožitje lokalne skupnosti in njenih 
prebivalcev za obratovanje jedrskega objekta in 
vseh spremljajočih dejavnosti, vključno z 
odlagališčem radioaktivnih odpadkov, 
izrabljenega goriva, če s e s predlaganim 
sklepom ne bodo strinjali?  
 Pričakujem ustni odgovor. Hvala.  
 
 Nadaljujemo. Poslanec Jurij Lep bo 
postavil ustno poslansko vprašanje ministrici za 
delo, družino, socialne zadeve in enake 
možnosti mag. Kseniji Klampfer.  
 Izvolite.  
 
JURIJ LEP  (PS DeSUS): Hvala za besedo, 
gospod podpredsednik. Spoštovana ministrica, 
kolegice in kolegi!  
 Staranje prebivalstva je eden največjih 
družbenih in gospodarskih izzivov svet a,                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  47  predvsem Evrope, v 21. stoletju. Projekcije 
kažejo, da bo leta 2025 več kot 20 % 
prebivalcev Evrope starejših kot 65 let. Povečalo 
se bo predvsem število žensk in moških, ki bodo 
stari čez 80 let. Na podlagi teh dejstev je treba o 
starosti govoriti kot o priložnosti starejših ljudi. 
Lahko bi rekli, da so ti skriti zakladi znanj in 
izkušenj, ali bolj učeno: skriti človeški viri.  
 Staranje družbe ne smemo jemati kot 
nekaj negativnega, je predvsem dejstvo, da 
živimo dlje, kot smo živeli do sedaj, in to je 
vsekakor dobro – naša skrb in morebiti večja 
blaginja, povezana s kakovostjo življenja 
starejših. Za to pa je treba ustvariti pogoje. 
Ljudje v starosti morajo imeti možnost za 
dostojno življenje in to, da imajo svoj, samo njim 
ustrezen življenjski slog ozir oma način. Kakovost 
življenja starejših ni odvisen samo od 
primernega delovanja pokojninskega in 
zdravstvenega sistema, ampak tudi od ustreznih 
možnosti za dolgotrajno oskrbo. Starejši morajo 
imeti pripravljene pogoje za podaljšano aktivnost 
in izobraževan je. Odnos družbe in okolja do 
starejših se kaže kot stopnja njihove socialne 
vključenosti. Pri tem je zelo pomembno sožitje 
različnih generacij, ki prispeva h kakovostnemu 
staranju. Sobivanje ljudi različnih starosti v 
skupnosti mora postati koristno za vs e. Tako 
lahko sklenemo, da je treba sprejeti izzive in 
vprašanja, ki jih prinašata s seboj dolgoživa 
družba in proces staranja.  
 Eden od možnih odgovorov za 
kvalitetno skrb za starejše so tudi dnevni centri 
aktivnosti. Moje vprašanje se nanaša na 
strategij o reševanja dejstva, da se število 
starejših povečuje.  
 Kakšna je torej strategija ali usmeritev 
Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in 
enake možnosti glede umeščanja dnevnih 
centrov aktivnosti v okolje in s tem v naši 
družbo?  
 Znano je namreč, d a takšne centre v 
večini financira lokalna skupnost, nekaj malega 
pa tudi država na osnovi Zakona o socialnem 
varstvu. Hvala.  
 
 V zvezi z vašim vprašanjem želim 
uvodoma izpostaviti, da za Slovenijo, tako kot za 
večino drugih evropskih držav, velja, da postaja 
starajoča in dolgoživa družba, podaljševanje 
življenjske dobe pa seveda prinaša tudi 
pomembne spremembe v starostni strukturi 
prebivalstva. Za spopadanja z izzivi dolgožive 
družbe je Slovenija sprejela Strategijo dolgožive 
družbe. Namen strategije je spodbuditi najširši 
krog deležnikov s potrebo po odziva nju na 
izzive, ki jih pred nas predstavlja staranje 
prebivalstva. S to strategijo se želi prispevati k 
temu, da spremenjena razmerja med 
prebivalstvom ne bi bila vzrok za konflikte med generacijami ali motnje v delovanju socialne 
države. Na podlagi sprejet e strategije je bil tudi 
ustanovljen Svet za aktivno staranje in 
medgeneracijsko solidarnost, kjer bodo 
opravljeni tudi ukrepi, ki prispevajo k 
zagotavljanju dostojne starosti.  
 V zadnjih nekaj letih se je močno 
razširila mreža programov, namenjenih 
medge neracijskemu sodelovanju in socialnemu 
vključevanju starejših. Med programi za starejše, 
ki jih sofinanciramo, želimo posebej izpostaviti 
program Starejši za starejše, ki ga izvaja ZDUS, 
program Staranje brez nasilja Inštituta Antona 
Trstenjaka, Slovensko druženje za pomoč pri 
demenci, Spominčica, program Skupine starih 
ljudi za samopomoč izvaja Zveza društev za 
socialno gerontologijo Slovenije in dnevne 
centre aktivnosti za starejše, ki delujejo na treh 
lokacijah: v Ljubljani, v Kopru in v Vipavi. 
Ministrs tvo za te programe namenja sredstva v 
višini cca. 560 tisoč evrov.  
 Z namenom nadgradnje že delujočih 
dnevnih centrov aktivnosti za starejše smo 
vzpostavili tudi mrežo več generacijskih centov, 
ki predstavljajo osrednji prostor zbiranja v 
lokalnem okolju.  Trenutno v Sloveniji deluje 15 
regijskih večgeneracijskih centrov, ki so 
namenjeni druženju, ohranjanju socialne mreže 
in zadovoljevanju potreb tako starejših kot 
njihovih družinskih članov v vseh življenjskih 
obdobjih. V okviru centrov se izvajajo števil ne 
dejavnosti s poudarkom na socialnem 
vključevanju starejših, izobraževanju in 
medgeneracijskem sodelovanju. Za delovanje 
centrov so namenjena sredstva v višini 1,6 
milijona evra.  
 Ministrstvo bo tudi v prihodnje ob 
pripravi nove resolucije socialnega var stva po 
letu 2021 poseben poudarek namenilo starejšim 
in njihovim potrebam ter programom. Hvala lepa.  
 
 Ne želite več dodatnega spraševanja.  
 Nadaljujemo. Poslanec Luka Mesec bo 
postavil ustno poslansko vprašanje mini strici za 
infrastrukturo, mag. Alenki Bratušek.  
 Izvolite.  
 
LUKA MESEC  (PS Levica): Hvala za besedo in 
lep pozdrav!  
 Moje vprašanje gre o razširjeni 
Dolenjski cesti skozi Lavrico pri Ljubljani. 
Namreč, Ministrst vo za infrastrukturo in Direkcija 
za ceste tam poskušata zgraditi 18 milijonov 
evrov vredno štiripasovnico skozi naselje, na 
kateri bo kar 12 semaforiziranih križišč in dve 
krožišči na zelo majhni razdalji. Proti takemu 
projektu so tako občani Občine Lavri ca, ki so že 
zdaj obremenjeni s prometom – namreč, na dan 
se izteče tam nekje od 17 do 18 tisoč vozil skozi 
Lavrico – in so organizirali civilno iniciativo. To 
civilno iniciativo pa podpira tudi vrsta 
strokovnjakov, nevladnih organizacij in med 
drugim podž upan občine Ljubljana Jože Koželj, 
ki vsi v en znak opozarjajo, da bo širša                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  48  Dolenjska cesta pritegnila le več prometa skozi 
naselje, ozka grla pa se bodo prestavila drugam.  
infrastrukturo, gospo Alenko Bratušek:  
 Zakaj namest o 18 milijonov vrednega 
projekta, ki ne bo rešil ničesar – razen tega, da 
bo še zgostil promet skozi Lavrico in še povečal 
pritok avtomobilov v mesto Ljubljana, ki je že 
zdaj zelo prometno obremenjeno in zaradi tega 
tudi zelo onesnaženo – zakaj namesto teg a raje 
ne investira v alternativno infrastrukturo?  
 En predlog so podali že ti strokovnjaki 
in nevladne organizacije in Janez Koželj, to je 
tripasovna cesta, na kateri bi bil en pas 
rezerviran samo za javni prevoz. Druga varianta, 
o kateri govorijo, je, da  se enostavno nivojski, 
železniški prehod v Škofljici spremeni v podvoz 
in se na ta način promet naredi bolj tekoč. 
Generalno gledano pa je bolje kot investirati v 
take razširitve cest, ki so drage, onesnažujoče, 
moteče za tamkajšnje prebivalce, investirat i v 
železniški prevoz in v javni prevoz.  
 V 21. stoletju bi si enostavno morali 
postaviti cilj, da začnemo zmanjševati količino 
osebnega prevoza v mestih, ob mestih in 
omogočiti ljudem, da jim ne bo več treba vsak 
dan prebiti uro ali dve na cesti samo zato , da 
pridejo do službe, ampak da se lahko po 
ugodnih cenah pripeljejo z neko obliko javnega 
prevoza, recimo z vlakom, do svojega 
delovnega mesta.  
 Hvala.  
 
 Samo še vprašanje. Želite ustni 
odgovor na naslednji seji ali pisnega? Ustni 
odgovor na naslednji seji, tako.  
 Nadaljujemo. Mag. Marko Pogačnik bo 
finance dr. Andreju Bertonclju.  
 Izvolite.  
 
MAG. MARKO POGAČNIK  (PS SDS): 
Spoštovani predsedujoči, hvala za dano besedo.  
 Glede na odsotnost ministra za finance, 
predlagam, da bi minister odgovori pisno  
  Ministru za finance bi rad zastavil 
vprašanje v zvezi z upravljanjem državnega 
premoženja, in sicer s strateg ijo upravljanja 
državnega premoženja. Dejstvo je, strategija 
upravljanja državnega premoženja je bila 
sprejeta poleti 2015. Do danes se je pokazalo, 
da ta strategija ima vrsto slabosti in vrsto 
pomanjkljivosti. Na to je opozarjalo tako prejšnje 
kot predpre jšnje vodstvo slovenskega 
državnega sklada. Po mojem vedenju je 
sprememba strategije upravljanja državnega 
premoženja v predalu Ministrstva za finance že 
več kot tri leta. Na hearingu je dr. Bertoncelj 
omenil, da naj bi obstoječe Ministrstvo za 
finance nek ako Državnemu zboru predlagalo in 
pripravilo spremembo strategije upravljanja 
državnega premoženja nekako do poletja 
letošnjega leta. Poletje je tu. Spremembe in nove strategije upravljanja državnega 
premoženja pa v Državnem zboru še ni.  
 Zato sprašujem m inistra za finance:  
 Kdaj bo Ministrstvo za finance oziroma 
Vlada Republike Slovenije v Državni zbor 
poslala prenovljeno dopolnjeno strategijo o 
upravljanju državnega premoženja?  
 Dejstvo je, tako v praksi kot v Poslanski 
skupini SDS smo opozarjali, da je strategija 
upravljanja državnega premoženja pripravljena 
in napisana slabo z vrsto pomanjkljivosti in bi jo 
bilo treba dopolniti. Hvala.  
 
 Boste dobili pisni odgovor.  
 Poslanec Jožef Lenart bo postavil 
vprašanje mini stru za gospodarski razvoj in 
tehnologijo Zdravku Počivalšku.  
 Izvolite.  
 
JOŽEF LENART  (PS SDS):  Hvala lepa za 
besedo, predsedujoči. Spoštovani gostje, 
ministrice in ministri, kolegice in kolegi poslanci! 
Spoštovani gospod minister Zdravko Počivalšek!  
 Moje vprašanje se nanaša na nedavno 
investicijo Magna Steyr, Hoče. Država je za 
omenjeno investicijo, za katero je zatrjevala, da 
bo šlo za odlično naložbo, Magni namenila 18 
milijonov evrov državne subvencij e. Pri tem ste 
imeli kot takratni minister za gospodarstvo velike 
zasluge. V namen hitre izvedbe projekta je bil 
leta 2016 sprejet tudi Zakon o zagotavljanju 
pogojev za izvedbo strateške investicije v Občini 
Hoče -Slivnica. Zaveza Magne iz dogovora, ki je 
zapisana tudi v omenjenem zakonu, je, da bodo 
v Magninih obratih tovarne Hoče zaposlili 
najmanj tisoč delavcev. Magna, d. o. o., pa je ob 
začetku posla zatrjevala nekako, da bo v več 
obratih, torej lakirnica plus potem še sestava 
vozil, okoli 3 tisoč do 4 t isoč delavcev iz 
Podravja, kar bi bilo seveda zelo priporočljivo. 
Prav tako je bilo govora, da bodo ti delavci imeli 
tisoč 250 evrov neto plače. Po podatkih s 
spletnega portala STA z dne 29. 4. 2019 je v 
lakirnici trenutno zaposlenih le 200 delavcev, 
tako da je do sedaj razvoj regije zaradi višanja 
zaposlenosti dokaj majhen. Prav tako skrbi 
zbujajo izjave vodstva Magne International, da 
bodo gradnjo nadaljevali glede na 
povpraševanje po novih vozilih. To je nekako 
tudi razumljivo; če ni naročil, ne moreš ši riti 
proizvodnje.  Zanima pa me:  
 Ali bodo, če ne izpolnijo zavez, od 
države Slovenije prejeli manj sredstev oziroma 
bodo vračali že prejeto subvencijo?  
 Kakšni so torej napovedani učinki za 
naše gospodarstvo, za regijo in njen 
gospodarski razvoj?  
 Kakšna je dejanska številka o 
zaposlenih?  
 Ker se nekako številke med seboj 
tepejo, vezano tudi na zaveze Magne, me 
zanima:  
 Koliko sredstev je Magna od države 
Slovenije do sedaj že prejela?                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  49   Ali ste državna finančna sredstva 
morda zavarovali in ji subvencijo izp lačujete v 
obrokih, tako kot ona zagotavlja nova delovna 
mesta, in ne dali denarja vnaprej?  
 Ali spremljate in ste preverili zavezo 
Magne okoli neto plače zaposlenih?  
 Ali ste do sedaj s podobno visoko 
investicijsko spodbudo že spodbujali tudi kakšno 
slove nsko podjetje?  
 Namreč, nekdo, ki bi vam obljubil, da 
bo povečal svojo proizvodnjo za 200 ljudi:  
 Ali bi tudi prejel subvencijo v takšni 
višini?  
 Hvala.  
 
ZDRAVKO POČIVALŠEK : Spoštovani gospod 
poslanec, predsedujoči, poslanke in poslanci! 
Najlepša hvala za vprašanje.  
 Najprej moram povedati, da ste v 
svojem vprašanju navedli veliko neresnic. 
poskušal bom povedati točne podatke v z vezi z 
vsemi temi zadevami, ker to, kar ste povedali, so 
v glavnem zavajanja. Na žalost.  
 Že od samega začetka je bilo jasno 
povedano, da izvaja Magna investicijo v več 
fazah in to je tudi v pogodbi opredeljeno. Najprej 
so bile načrtovane štiri, zdaj sta druga in tretja 
faza združeni. Postopki za izvedbo druge in 
tretje faze so se že začeli in na Arsu so že 
vložene vloge za okoljevarstvena soglasja. Eden 
od kriterijev za izbor lokacije v Hočah je bila 
razpoložljiva delovna sila in možnost 
izobraževanja. Go spodarske družbe, tako tudi 
Magna, analizirajo trg delovne sile, povprečne 
plače in plačujejo delavcem konkurenčne plače, 
ki bodo v vsakem primeru v skladu z zakonskimi 
zahtevami in kolektivnimi pogodbami.  
 Naj ob tem povem, da je eden od 
stebrov, na kater ih temelji poslovanje Magne, in 
je tudi zapisan v listini o zaposlovanju, ponuditi 
delavcem konkurenčne plače in druge 
ugodnosti. Plača iz vloge za strateško investicijo 
izhaja, da bo povprečna neto plača v obratu v 
Hočah toliko, kot ste navedli tudi vi. Z aposleni v 
okviru prve faze, ki bo začela delati ta teden, 
jutri konkretno bo otvoritev – se pravi, ko se 
začne uradno ta proizvodnja, čeprav proizvaja je 
že, mislim da, od marca dalje –, Magna mora 
redno zaposliti 404 delavce. Agencijski delavci v 
tej kvo ti niso dovoljeni. Zaenkrat, v tem trenutku 
pa ima obrat v Hočah 200 zaposlenih.  
 Vlada Republike Slovenije je dodelila 
marca 2017 podjetju Magna Steyr, d. o. o., 
finančno spodbudo za investicijski projekt 
Investicija v postavitev lakirnice Maribor v višin i 
18,6 milijona evrov. Vrednost investicijskega 
projekta je 146,4 milijona evrov in Magna mora 
zato zaposliti 404 delavce do 30. oktobra 2022. 
To stoji v pogodbi. Do zdaj je Magna prejela 
12,6 milijona evrov, preostala sredstva mora 
počrpati do konca letoš njega leta. Spodbuda v 
višini 18,6 milijona evrov se bo državi povrnila. V naslednjih treh letih bo že iz naslova davkov in 
prispevkov v zvezi z izplačili plač, podjetje 
predvidoma prispevalo v proračun Republike 
Slovenije skoraj 15 milijonov evrov, medtem  ko 
naj bi celoten zunanji učinki investicijskega 
projekta na Republiko Slovenijo znašali skoraj 
70 milijonov evrov. Ne pozabimo pa, da je 
končni cilj Magne Steyr vzpostaviti popolnoma 
funkcionalno tovarno, avtomobilsko, v Republiki 
Sloveniji, z zmogljivos tjo 100 do 200 tisoč vozil 
na leto.  
 Se pravi, tukaj, iz vaših podatkov ali pa 
iz vprašanj, ki ste mi jih postavili, izvira, da ste 
selektivno vzeli podatke iz prve, druge ali pa 
tretje faze. To, kar smo zdaj naredili, se nanaša 
na prvo fazo, ki bo jutri o dprta – 404 delavci, 
146,4 milijona investicije, 18,6 milijona naše 
podpore, od tega, kot sem rekel, 12 milijonov že 
izplačanih, razliko morajo počrpati do konca 
letošnjega leta. V tej končni pogodbi so se pa 
zavezali za tisoč ljudi do ne vem katerega leta  
naprej. Se pravi, v tem trenutku in vseskozi do 
zdaj so izpolnili čisto vse zahteve in pogoje z 
naše strani in tudi mi, kot ministrstvo, kot država, 
jih bomo spremljali po vseh postavkah, 
zapisanih v pogodbo.  
 Moram pa povedati, da sem vesel, da 
smo po tr eh letih hudih ovir, metanj polen pod 
noge, zavajanj pripeljali projekt, ki bo v 
nadaljevanju prispeval veliko k razvoju 
severovzhodne Slovenije, k nam, v Slovenijo. 
Verjamem pa, da marsikoga boli, ker bo treba 
tudi zdaj v ostalih podjetjih drugače ravnati  z 
delavci in plačati več in to smatram, da je 
najboljša borba za višje plače.  
 
 Gospod poslanec, imate predlog za 
dopolnitev vprašanja?  
 Izvolite.  
 
JOŽEF LENART  (PS SDS) : Hvala lepa za te 
odgovore, gospod minister. Upam, da ne 
vzamete narobe. Ne me narobe razumeti, 
nobenega zavajanja.  
 Se pravi, nekatere informacije do sedaj 
so zelo skope. Tudi v razpisih ni nikjer nobenega 
govora o višinah plač in nisem govoril o tem, da  
je Magna bil slab projekt, ampak samo, če 
imamo vse pod nadzorom, kajti, v letu 2012 je 
država namenila nekaterim tujim investitorjem 
okoli 11 milijonov in so ste ti investitorji zavezali 
že leta 2012, da bodo začeli takoj zaposlovati. 
Uradni podatki so b ili takšni, da je eden prvih, 
recimo, od zaposlovalcev na spodnjem 
Podravju, avstrijski zaposlovalec, ki je prišel v 
Slovenijo, je komaj konec leta2017 zaposlil 
obljubljenih 100 ljudi, država mu je pa dala en 
milijon. Se pravi, mi kreditiramo, ne vem, za p et 
ali šest let nekoga in potem šele pride do 
efektov. Zdaj pravite, da bo do teh efektov prišlo 
pa da se bodo držali vseh zavez – to me veseli, 
ste me pomirili –, ampak še enkrat: vi pa država 
bi bili bolj zavarovani, če bi, kakor bi oni zaposlili 
200 lju di, bi dobili 2 milijona, pa spet 200, pa                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  50  spet 2 milijona. Na takšen način se ne bi moglo 
sploh zgoditi, da ne bi izpolnili zavez, država pa 
bi porabila denar, če bi se kaj zataknilo.  
 
ZDRAVKO POČIVALŠEK : Hvala.  
 Poglejte, dejstvo je, da stavba stoji in to 
je ena največjih stavb, narejenih v Sloveniji v 
zadnjem obdobju, in to je tudi na koncu koncev 
prva prava investicija v samo stojni Sloveniji. 
Sredstva jim izplačujemo tako, kot so realizirali 
to 146 -milijonsko investicijo. Za vse zadeve 
imamo pogodbo, imamo garancije in če 
česarkoli iz pogodbe ne bodo izpolnili, bodo 
sredstva vračali. O tem ni nobene diskusije. Jaz 
pa ne dvomim , da bodo vse svoje zaveze 
izpolnili.  
 O Magna International moram povedati 
še nekaj podatkov. To je eden vodilnih svetovnih 
avtomobilskih proizvajalcev, dobavitelj 
avtomobilskega sektorja. Poznan je kot vodja na 
področju novih tehnologij in inovacij. Skup aj 
podjetja Magna zaposlujejo v svetu 169 tisoč 
ljudi, imajo 338 proizvodnih obratov, 39 
inženirskih ter razvojnih centrov v 28. državah. 
Njihov promet je višji od bruto družbenega 
produkta ali pa približno tak, kot je slovenski. 
Magna namerava investicijo  v Sloveniji razširiti 
zaradi tega, ker so potrebe obrata Magna Steyr 
v Gradcu prekapacitirane. Odločitev za Maribor 
je bila zaradi bližine novega obrata in predvsem 
zaradi usposobljene delovne sile, ki jo imajo 
možnost dobiti pri nas.  
 Zaveze Magne. Z rea lizacijo naslednjih 
faz lahko Magna izpolni svoje zaveze iz 
pogodbe o izvedbi strateške investicije, v kateri 
se je zavezala zaposliti najmanj 100 delavcev v 
roku desetih let od začetka investicije. Mi jih po 
zakonu tudi držimo, ker tako pomoč lahko damo 
po zakonu samo tistim, ki investirajo več kot 20 
milijonov, in v tem kontekstu so se oni zavezali 
zaposliti v končni fazi tisoč ljudi – ne direktno 
povezano s prvo fazo. Lansko leto je bil sprejet 
Zakon o spodbujanju investicij, ki je izenačil 
slovenske in tuja podjetja, tako da vsa podjetja 
zdaj lahko dobijo neposredne nepovratne 
spodbude, ne glede na to: lastnik – domači ali 
tuji. 
 Nepovratna sredstva za investicije po 
Zakonu o spodbujanju sklada regionalnega 
razvoja pa smo v letu 2018 dodelili tudi trem 
investicijskim projektom slovenskih podjetij, in 
sicer Kovisu, Livarni, Ocean Orchids, in Medicop 
mislim, da se odpira tudi v teh dneh v Murski 
Soboti. Skupaj je 5 milijonov evrov. Leto 2018 je 
bilo podjetjem izplačanih s strani ministrstva 54 
milijonov nep ovratnih sredstev oziroma 70,8 
milijonov skupaj s povratnimi sredstvi. Od leta 
2016 dalje smo iz kohezije in integralnih 
povratnih, nepovratnih sredstev razpisali cca. 
986 milijonov evrov. To so vsa sredstva, ki so 
namenjena tudi domačim podjetjem. Do leta  2023 pa je na voljo še 135 milijonov evrov za 
spodbude domačega gospodarstva. Hvala.  
 
PODPREDSEDNIK BRANKO SIMONOVIČ:  
 Gremo naprej. Besedo ima Boris 
Doblekar, ki bo postavil vprašanje ministrici za 
kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano dr. Ale ksandri 
Pivec.  
 Izvolite.  
 
BORIS DOBLEKAR  (PS SDS): Hvala za 
besedo, predsedujoči. Spoštovana ministrica, 
vsi ostali ministri, kolegice in kolegi, lep dober 
dan vsem skupaj!  
 Dotaknil se bom ene proble matike, ki 
se v približno zadnjih treh letih, odkar se je 
pojavilo redno cepljenje proti bolezni 
modrikastega jezika v Sloveniji, pojavlja precej 
dvomov in vprašanj, predvsem o škodljivih 
posledicah tega cepljenja.  
 Takrat leta 2016 je nekje na dveh 
območ jih v Sloveniji prišlo do okužbe govedi in 
drobnice z boleznijo modrikastega jezika in 
potem je kar hitro cela Slovenija postala kužna 
in začelo se je tudi to masovno cepljenje. S tem 
cepljenjem v zvezi se dostikrat tako v javnosti 
kot v medijih … Tukaj im am članek iz Primorskih 
novic, to je bilo leta 2017 spomladi, z naslovom 
Rejci tarnajo, da živali po cepljenju poginjajo, 
stroka miri. Tovrstnih člankov in podobnih zadev 
po forumih in med samimi kmeti je veliko, vendar 
pa ne pride do določenih pojasnil, k i bi si jih 
kmetje tudi želeli. Zakaj ne, je drugo vprašanje.  
 Za vas imam kar nekaj vprašanj, in 
sicer me zanima:  
 Zakaj je zaradi dveh primerov Slovenija 
kar naenkrat postala cela kužna v letu 2016?  
 Potem vprašanje:  
 Ali se pred cepljenjem živali ugotov i 
zdravstveno stanje živali, ki bo cepljena? 
Govorimo o govedi in o drobnici.  
 Ali se več živali cepi z isto iglo?  
 To se dogaja in s tem se lahko 
prenašajo tudi ostale bolezni.  
 Koliko je bilo poginov rojenih živali do 
starosti pol leta v lanskem letu, ko liko v zadnjih 
treh letih in koliko pred petimi leti oziroma po 
posameznih letih v zadnjih v desetih letih 
skupaj?  
 To bi bili zelo zanimivi podatki, kajti te 
pogini in spontani splavi, torej abortusi, se 
pojavljajo zelo pogosto.  
 Ali so ugotovljeni tudi v zroki teh 
poginov?  
 Kakšna je stava tega cepiva?  
Vemo, da je predvsem sestavljen iz različnih 
sestavin, med drugim tudi aluminija.  
 Ali so bile kmetom izplačane 
kakršnekoli odškodnine v primeru teh poginov ali 
predčasnih porodov?  
 Že vnaprej se vam lepo zahvaljujem za 
odgovore, kar mi boste znali v tem k ratkem času 
tudi odgovoriti. Hvala lepa.  
  51  PODPREDSEDNIK BRANKO SIMONOVIČ:  
Izvolite, gospa ministrica.  
 
 Dovolite, na začetku najprej nekaj 
pojasnil glede bolezni, o kateri govorimo. Torej 
govorimo o bolezni modrikastega jezika, ki 
predstavlja virusno bolezen domačih kakor tudi 
divjih prežvekovalcev. Povzročitelj le -te je virus, 
ki spada v rod orbivirusov iz združenja 
reovirusov in do danes je p oznanih 27 
stereotipov tega virusa, označenih od BTB 1 do 
BTB 27. Bolezen se širi s piki krvosesnih mušic. 
Mušice, ki prenašajo bolezen, pa so najbolj 
aktivne v obdobju od meseca aprila in do 
decembra, zato se tudi bolezen večinoma 
pojavlja sezonsko.  
 Nove mbra 2015 smo na 
severovzhodnem delu države zaznali prvi primer 
bolezni in ugotovili, da tudi je bila zaznana v 
okviru izvajanja nadzora. Zato so se takoj uvedli 
predpisani ukrepi, skupaj z določitvijo območja z 
omejitvami – omejitve prometa z živimi žival mi in 
seveda zaščita živali pred vektorji. Označili smo 
obdobje aktivnosti vektorjev in konec avgusta 
2016 bolezen prvič zaznali tudi v klinični obliki, 
ko je bila potrjena pri dveh ovcah in eni kravi. 
Potrjen je bil tip virusa BTB 4.  
 Znano je, da najuči nkovitejši oziroma 
edini ukrep za izkoreninjanje te bolezni in 
zmanjševanje škod zaradi pojava bolezni 
predstavlja zaščitno cepljenje. Torej govorimo o 
zaščitnem in ne o zdravilnem cepljenju. V 
Sloveniji smo zato leta 2017 začeli z obveznim 
cepljenjem vseh  govedi in drobnice proti virusu 
BTB 4, ki je predpisano z Odredbo o izvajanju 
sistematičnega spremljanja zdravstvenega 
stanja živali, programov izkoreninjanja bolezni 
živali ter cepljenje živali. Na podlagi 
znanstvenega mnenja agencije EFSA je za 
učinkovi to izkoreninjenje tega virusa potrebno 
vsaj petletno zaporedno cepljenje vsaj 95 % 
populacije govedi in drobnice. Od uvedbe 
obveznega cepljenja v Sloveniji novih primerov 
bolezni nismo ugotovili. Ampak ponavljam, da 
gre za obvezno petletno zaporedno ceplje nje, ki 
je predpisano z uredbo. Z izvajanjem cepljenja 
se zagotavlja tudi nemoteno trgovanje z 
govedom in drobnico, saj ukrepi, predpisani v 
evropski uredbi, glede omejitve premikov živali, 
ki so dovzetne za bolezen modrikastega jezika, 
v času obdobja akti vnost vektorjev praktično 
onemogoča vsakršno trgovanje z živalmi, če le -
te niso cepljene. Z neizvajanjem cepljenja bi 
imeli tudi izjemne težave s trgovanjem govedi. 
Program izkoreninjanja virusa za obdobje 2008 –
2020 je bil predložen tudi v potrditev Evrops ki 
komisiji v pregled, ki je odobrila. Za izvajanje 
programa je komisija odobrila tudi sofinanciranje 
v viši 50 %.  
 Kar se tiče pa zaznavanja primerov, ki 
bi naj bili povezani s cepljenjem. Še enkrat 
ponavljam, cepljenje se je pričelo leta 2017, zato 
ne b eležimo kakršnihkoli primerov za obdobje 5.3 oziroma 10 let nazaj. Tako je v letu 2018, ko 
smo pričeli tudi s sistematičnim spremljanjem 
morebitnih škod, ki bi lahko bile povezane z 
uporabo cepiva, od 665 tisoč 26 opravljenih 
cepljenj je bilo prijavljenih 61 primerov, ko so 
živali domnevno poginile zaradi cepljenja, 10 
primerov je izpolnjevalo pogoje za presojo pred 
strokovno komisijo Veterinarske zbornice. V 
petih primerih je komisija potrdila vzročno 
povezavo med cepljenjem in poginom živali. To 
predstavl ja 0,00073 %, kar je po veljavnih 
kriterijih izjemno redka povezanost oziroma 
vzrok za smrt. Moram pa poudariti dejstvo, da 
ves čas beležimo izbruhe bolezni v veliko 
evropskih državah. Tako je samo v letošnjem 
letu prijavljenih novih 107 izbruhov v Nemčiji , 
Franciji, Italiji, Grčiji, Belgiji, Španiji. To seveda 
navaja tudi na dejstvo, da je bolezen v okoliških 
država in da vsekakor velja to petletno obdobje 
cepljenja v Sloveniji izpeljati do konca, da bi s 
tem zaščitili naše živali pred morebitnimi 
virusnim i obolenji.  
 
PODPREDSEDNIK BRANKO SIMONOVIČ: 
 Gospod poslanec, imate besedo za 
obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora.  
 Izvolite.  
 
BORIS DOBLEKAR  (PS SDS): Hvala, gospa 
ministrica.  
 Res je, kot ste opisali, kakšna je ta 
bolezen, od kod izhaja, kdaj se je pričelo 
cepljenje, vendar ste tudi navedli, da je bilo 
nekaj ugotovljenih primerov povezanih s 
cepljenjem. Ampak med kmeti in v javnosti 
obstaja veliko dvomov, da je mnogo mnogo več 
teh poginov povezanih s cepljenjem. Kajti jaz še 
vedno vztrajam, da dobim odgovor oziroma da 
se potrudite in ugotovite, koliko je bilo poginov 
živali, torej goveda in drobnice, pred desetimi 
leti, ne glede na to, da takrat še ni bilo bolezni 
modrikastega jezik a pa ni bilo cepljenja, koliko je 
bilo takrat poginov, koliko jih je pa zdaj. Dve 
obdobji, kjer bomo dobili neke podatke o teh 
poginih oziroma o abortusih oziroma spontanih 
splavih. Problem je tudi neplodnost. Tudi 
neplodnost se povečuje, predvsem tudi pri  
govedu. In vse to nekako kmetje povezujejo s 
tem cepljenjem. Jaz nisem rekel, da sem proti 
cepljenju ali pa da ne bi bilo treba cepiti. Seveda 
je treba. Ampak premalo imamo analiz, premalo 
imamo podatkov, premalo vemo o tem cepivu, 
kajti sestavine tega ce piva so dejansko zelo 
sporne, če pogledamo, da je notri veliko 
aluminija in podobnih zadev, ki povzročajo pri 
človeku demenco in tako naprej; kako se potem 
to izloča iz telesa, seveda po zaužitju tega 
govejega mesa in mleka.  
 Tukaj obstaja precej odprtih vprašanj in 
bi dejansko rad te odgovore, predvsem to:  
 Koliko je več poginov, neplodnosti in 
teh spontanih splavov pred 10 leti in zdaj?  
  52  PODPREDSEDNIK BRANKO SIMONOVIČ:  
Gospa ministrica, imate besedo za dopolnitev 
odgovora.  
 Izvolite.  
 
DR. ALEKSANDRA P IVEC : Jaz še enkrat želim 
ponoviti, da v Sloveniji s tem cepivom cepimo od 
leta 2017. Zato primerjava 10 let nazaj in danes, 
ki bi bila kakorkoli vzročno povezana z 
omenjenim cepivom, ne bi bi la relevantna. Mi 
smo obravnavali popolnoma vse primere, ki so 
bili prijavljeni kot sumi na povezavo med tem 
cepljenjem in kasnejšimi posledicami. Takšnih 
prijav je bilo 61, prav vse so bile obravnavane in 
tudi vrednotene v okviru strokovne veterinarske 
komisije. Želela pa bi poudariti še, da se v 
Sloveniji lahko opravlja cepljenje le s cepivi, ki 
imajo dovoljenje za promet v Republiki Sloveniji. 
Slovenija in tudi Evropska unija ima precej 
stroge zakonodajne pogoje, zato v tem trenutku 
cepljenje opravljamo zgolj z enim cepivom, ki, 
ponavljam, ima za to dovoljenje. V navodilih so 
seveda navedeni tudi vsi stranski učinki, ki bi se 
eventualno lahko pojavljali pri živalih, in sicer so 
ti učinki manjša lokalizirana oteklina, ki izgine v 
obdobju 24 ur, in nekoliko  povišana 
temperatura, ki navadno ne preseže 1,1 stopinje 
Celzija dviga temperature. Karenca za cepivo, ki 
je navedena s strani proizvajalca, je nič. 
Odgovornost proizvajalca oziroma lastnika 
dovoljenja je v primeru neželenih učinkov zaradi 
cepiva tudi zav arovana. Postopki so v primeru 
dogodkov zaradi kakovosti cepiva predpisani in 
jasni. In mi, kot rečeno, smo obravnavali prav 
vse, ki so za to podali prijavo. Vsi kmetje, ki 
povezujejo kakršnokoli škodo na svoji živali, so 
podali prijavo in od tega je zabel eženih pet 
primerov, ki bi lahko bili vzročno povezani. 
Seveda je vse druge pogine in morebitne 
bolezenske znake pri živalih, če jih kmetje ne 
prijavijo kot povezane s tem, težko obravnavati v 
kontekstu povezave s cepivom. Če bo pa teh 
prijav več, bomo pa vse te primere tudi resno 
obravnavali.  
 
postopkovni predlog, da Državni zbor na 
naslednji seji opravi razpravo o odgovoru.  
 Izvolite.  
 
BORIS DOBLEKAR  (PS SDS):  Hvala lepa.  
 Spoštovana ministrica, jaz sem vas 
čisto dobro razumel. Vem, da ste mi 
dobronamerno odgovorili in tudi tako, kot je 
seveda bilo za pričakovati. Mene zanimajo 
pogini, plodnostne motnje in spontani splavi z a 
neko obdobje. Ne samo za to obdobje, odkar se 
je začelo s tem cepljenjem, tudi prej. V javnosti 
se pojavlja veliko pogovorov glede teh težav, za 
katere seveda ni nujno, da so povezane s tem 
cepljenjem. Ampak zanimiv bi bil ta podatek, 
koliko je bilo pogi nov, plodnostnih motenj, ki se 
pojavljajo v veliko večjem številu kot pred leti, in spontanih splavov pred leti, ko še ni bilo bolezni 
modrikastega jezika, ko še ni bilo cepljenja. 
Name so se obračali mnogi ljudje pa tudi kakšne 
organizacije, tudi v mediji h, kot sem vam že 
pokazal, saj so v medijih tudi članki, izkazujejo 
precej teh pomislekov in dvomov. Strokovni 
krogi, uvoznik cepiva, veterinarski svet, Uprava 
za varno hrano veterinarstvo in varstvo rastlin, 
veterinarji sami; pri njih ne boš slišal, da je  to 
posledica cepljenja, seveda ne. Me pa zanima, 
tukaj je ta zadeva precej širša, ali so farmacevti 
dali v analizo oziroma ali so bile opravljene vse 
analize …  
 
Gospod poslanec, prosil bi, da spoštujete 
poslovnik in se opre delite do postopkovnega 
predloga, ampak ne razpravljati.  
  
BORIS DOBLEKAR  (PS SDS): Tako je, do 
postopkovnega predloga bom prišel, ja, prihajam 
počasi. Ker je precej odprtih vprašanj in ker 
nisem bil zad ovoljen z vsemi odgovori, katere 
sem pričakoval; in da se tudi, kot ste sami 
omenili, pojavljajo določene nalezljive bolezni, ta 
in še mnoge druge, od vozličastega dermatitisa, 
ki se pojavlja v vzhodni Evropi, s čimer se 
verjetno tudi strinjate, in da se v se te razne 
prenosljive bolezni prenašajo tudi s transportom 
ljudi, z različnimi tokovi, predlagam, da o tej 
temi, o odgovorih na moja zastavljena 
vprašanja, ki se mi zdijo zelo pomembna, 
opravimo razširjeno razpravo na seji v skladu s 
poslovnikom. Hvala l epa.  
 
odločil jutri, 10. julija 2019, v okviru glasovanj.  
 Besedo ima Samo Bevk, ki bo postavil 
vprašanje ministrici za infrastrukturo mag. Alenki 
Bratušek, ki je odsotna.  
 Izvolite. 
 
SAMO BEVK  (PS SD): Hvala lepa za besedo, 
gospod podpredsednik. Spoštovani zbor!  
 V okviru gradnje in modernizacije 4. 
razvojne osi ministrico mag. Alenko Bratušek 
 Prvič. Kako sta Ministrstvo za 
infrastrukturo in Direkcija za infrastrukturo 
pripravljena na gradnjo galerije v soteski Zala 
med Idrijo in Godovičem ter prilagojen prometni 
režim tega predela Slovenije v času popolne 
zapore te ceste?  
 Drugič. Kako kaže modernizaciji in 
novogradnji cest e ter kolesarske povezave med 
Idrijo in Podrotejo?  
 Tretjič. Katera varianta je izbrana za 
novogradnjo cestne povezave med Cerknim in 
Gorenjo vasjo, ki se v prostor umešča že od leta 
2006?  
  Četrtič. Kdaj se bo začela obnova 
obstoječe ceste med Sovodnjami  in Trebijo?                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  53   Petič. Katera dela planirate za 
posodobitev ceste v Baški grapi ter kako 
napredujejo dela na obsežnem plazu pri 
Grahovem ob Bači?  
 Ker je ministrica za infrastrukturo mag. 
Alenka Bratušek danes odsotna in ker se bo 
naslednja redna seja Držav nega zbora pričela 
šele 23. septembra, zahtevam, da mi v skladu z 
247. členom Poslovnika v 30 dneh odgovori v 
pisni obliki.  
 Že v naprej najlepša hvala za odgovor. 
 
 Besedo ima Žan Mahnič, ki bo pos tavil 
vprašanje ministru za gospodarski razvoj in 
 Izvolite.  
 
ŽAN MAHNIČ  (PS SDS): Hvala za besedo, 
podpredsednik. Spoštovani gospod minister!  
 Pošta Slovenije je gospodarska družb a 
v stoodstotni državni lasti. Njena primarna 
dejavnost je izvajanje univerzalne poštne 
storitve, ki upoštevajoč strukturne spremembe 
na trgu poštnih storitev ne predstavlja 
dobičkonosne dejavnosti. Zaradi tega Pošta 
Slovenije izvaja številne druge dejavno sti, s 
katerimi skuša nadomestiti manjše prihodke in 
zadovoljiti pričakovanje lastnika, to je države, in 
Slovenskega državnega holdinga kot 
upravljavca podjetij v državni lasti. Ob tem Pošta 
Slovenije izvaja tudi racionalizacijske ukrepe, 
optimizacijo, ki jo predstavlja v javnosti, med 
predstavniki lokalnih skupnosti in državljani 
Republike Slovenije; to je pa precej pereče 
vprašanje. Gre za vprašanje zapiranja ali 
preoblikovanja pošt v pogodbene pošte ali druge 
oblike pošte, ki se izvaja v urbanih središči h in 
tudi na ruralnih območjih. Glede na obsežne 
razprave v različnih odborih Državnega zbora 
Republike Slovenije, ki so bile izvedene po 
napovedi stavke v Pošti Slovenije, je bilo jasno 
izraženo stališče, da lahko Pošta Slovenije 
zmanjša dinamiko in obseg  ukinjanja poštnih 
poslovalnic le, če država kot lastnik Pošte 
Slovenije bodisi zmanjša pričakovanja, v tem 
primeru bo seveda dobiček manjši, bodisi čim 
hitreje spremeni Zakon o poštnih storitvah, ki bi 
omogočil Pošti Slovenije poslovanje na način, ki 
bo p rilagojen izjemnemu upadu pisemskih 
storitev in finančnih storitev.  
 Glede na navedeno me zanima:  
 Ali ima Vlada Republike Slovenije 
namen, da v letošnjem letu poda predlog 
sprememb Zakona o poštnih storitvah?  
 Ali lahko pojasni strategijo, kako bo 
prepr ečila nadaljnje zmanjševanje dostopa 
prebivalcev Republike Slovenije do poštnih 
storitev in univerzalne storitve kot specifične 
javne storitve, ki bi morala biti dostopna 
prebivalcem Slovenije ne glede na to, ali Pošti 
Slovenije prinaša dobiček ali izgubo?    V tem parlamentu smo se že večkrat 
pogovarjali o problematiki Pošte Slovenije, 
njenih poslovalnic, predvsem na podeželju; in 
tukaj se strinjam, da Pošta Slovenije je tisto 
podjetje, ki mora slediti ljudem in ne kapitalu. 
Državljankam in državljanom; ne dobičku. 
Čeprav sem slišati verjetno bolj kot poslanec 
Levice, ampak v tem delu pa se strinjam, da je 
Pošta Slovenije podjetje, ki je državno, ki je 
strateškega pomena. Glede na zakonodajo, ki jo 
imamo, je treba narediti vse, da poštne 
poslovalnice na pode želju ostanejo, kajti teh 
storitev se poslužujejo tudi starejši, ki na 
drugačne oblike niso navajeni, se bodo tudi 
težko navajali.  
 Zato me zanima, gospod minister:  
 Kaj bo Vlada Republike Slovenije 
oziroma vaš resor, kaj boste skupaj naredili, da 
bodo po štne poslovalnice na podeželju ostale in 
da jih ne boste v želji po dobičku zapirali?  
 
odgovor.  
 
ZDRAVKO POČIVALŠEK : Spoštovani 
predsedujoči, poslanke in poslanci. Gospod 
poslanec, hvala za vprašanje.  
 Jaz kljub vsemu mislim, da so naše 
poštne storitve nad povprečjem Evropske unije; 
bom poskušal pojasniti. Kot ste že sami 
povedali, je Pošta Slovenije gospodarska družba 
v stoprocentni lasti Republike Slovenije. Država 
kot njena ustanoviteljica svoje ustanoviteljske 
pravice uresničuje preko Slovenskega 
državnega holdinga. Dejstvo je, da pošta vse 
svoje prihodke ustvarja na trgu. V velikem delu 
posluje po pogojih tržne konkur ence, opravlja pa 
tudi del nalog gospodarske javne službe, in sicer 
univerzalno poštno storitev na podlagi odločbe iz 
leta 2018 do leta 2023. Pošta Slovenije kot 
izvajalec univerzalne poštne storitve ni del 
javnega sektorja, ampak je gospodarska družba 
zasebnega prava. Čeprav je v državni lasti, je 
organizirana in deluje kot gospodarska družba v 
skladu z Zakonom o gospodarskih družbah. 
Posebej poudarjam, da Republika Slovenija in 
tudi Vlada Republike Slovenije nimata 
neposrednega vpliva na poslovne odločitv e 
Pošte Slovenije, ampak družbo njeno 
poslovodstvo vodi samostojno. Za Pošto 
Slovenije veljajo torej tržne zakonitosti in v tem v 
celoti izpolnjuje ter upošteva zakonsko določene 
zahteve glede zagotavljanja obsega in kakovosti 
univerzalne poštne storitve.  
 Izvajanje univerzalne poštne storitve 
ureja Zakon o poštnih storitvah, ki določa, da 
Republika Slovenija v javnem interesu 
zagotavlja vsem uporabnikom poštnih storitev 
na njenem celotnem ozemlju pod enakimi 
pogoji, trajno, redno in nemoteno izvajanje 
univerzalne poštne storitve. Trenutno posluje v 
Republiki Sloveniji 494 kontaktnih točk oziroma 
pošt za stike z uporabniki. Od tega je 329                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  54  rednih, lastnih pošt, 140 pogodbenih pošt in 25 
premičnih pošt. Dejstvo je, da se razmere na 
trgu poštnih storitev straho vito spreminjajo 
oziroma so se v zadnjih letih bistveno 
spremenile. Na poštah lahko počnete marsikaj, 
ni pa več pisem, kot jih je bilo nekoč. Skratka, na 
pumpah delamo nekaj drugega, na poštah spet 
nekaj drugega, stvari se spreminjajo. Morate 
razumeti, da poslovodstvo pošte mora slediti 
tem trendom; seveda pa ne na škodo tega, kar 
ste povedali. Zaradi povečanega obsega 
elektronske komunikacije in sodobnih tehnologij 
se zmanjšuje število prenosa pisemskih pošiljk, 
zmanjšuje se število obiskov poštnih poslova lnic. 
Pošta Slovenije se sooča z velikimi strukturnimi 
spremembami na trgu poštnih storitev. Gre za 
splošen trend, ki je v vseh državah Evropske 
unije podoben in narekuje prilagoditev omrežja 
spremenjenim potrebam uporabnikov. Splošni 
akt o kakovosti izvaj anja univerzalne poštne 
storitve v četrtem odstavku 4. člena določa, da 
izvajalec univerzalne poštne storitve izpolni 
zahtevo glede gostote omrežja, če sta 
kumulativno izpolnjena dva pogoja, in sicer, 
prvič, v vsaki občini na ozemlju Republike 
Slovenije je  najmanj ena kontaktna točka, ki je 
organizirana kot pošta ali pogodbena pošta. 
Drugič, za 95 % prebivalcev Republike Slovenije 
zračna razdalja od najbližje pošte ali pogodbene 
pošte ne sme presegati 4,5 kilometra. To v tem 
trenutku še vedno izpolnjujemo. Če sta oba 
navedena pogoja izpolnjena in se predpisana 
kakovost univerzalne poštne storitve na 
območju, ki ga pokriva konkretna kontaktna 
točka, po njenem preoblikovanju oziroma zaprtju 
ne bo poslabšala, Agencija za komunikacijska 
omrežja in storitve (Akos ) izda soglasje za 
predlagano preoblikovanje oziroma zaprtje; 
ampak ob pogojih, ki sem jih prej povedal. 
Postopek zaprtja ali preoblikovanja kontaktne 
točke se vedno začne na zahtevo pošte. Ob tem 
moram poudariti, da se odločitev o 
preoblikovanju oziroma z aprtju kontaktne točke 
sprejme na osnovi analize poslovanja in 
upoštevaje več dejavnikov. Upošteva se število 
opravljenih storitev, število obiskov strank in 
ekonomski rezultat poslovanja. Naj še enkrat 
poudarim, da Pošta Slovenija pri svojem 
poslovanju v celoti izpolnjuje zahteve glede 
gostote omrežja na celotnem ozemlju Republike 
Slovenije in za vse njene državljane. Primerjalni 
podatki evropskih držav tudi kažejo, da spada 
Slovenija med evropske države z višjo 
dostopnostjo omrežja, če upoštevamo kriterij  
števila prebivalcev na kontaktno točko ali 
površino v kilometrih, ki jih pokriva ena kontrolna 
točka. Hvala.  
 
 Izvolite.  
 
ŽAN MA HNIČ  (PS SDS):  Hvala.   Ekonomist dr. Maks Tajnikar je nekoč 
dejal: Adria Airways ni za to, da kuje dobičke, 
Adria Airways je za to, da prevaža potnike. V 
tem primeru se z njim ne strinjam. Zakaj? Ker 
imajo potni ki poleg Adrie na ljubljanskem 
letališču še druge ponudnike letov. Pri Pošti 
Slovenije pa temu ni tako, kajti Pošta Slovenije 
je ena sama; in če se ta pošta Slovenije zapira, 
na podeželju potem alternativ več ni, ker 
nimamo še ene vzporedne pošte ali nekih  drugih 
ponudnikov taistih storitev. Pošta Slovenije pa je 
tista, ki mora služiti temu, da nudi storitve 
državljankam in državljanom; ne dobičku. Res 
je, da je Pošta Slovenije pričela nuditi tudi druge 
storitve, ampak to zato, ker SDH od nje zahteva, 
da, k aj jaz vem, ustvari 10 milijonov evrov 
dobička vsako leto. In če je zahteva taka, to 
morajo narediti in potem je treba dobiti neke 
inovativne oblike. Saj pri Petrolu je podobno, 
zdaj lahko že zelenjavo, sadje pa vse kupiš na 
Petrolu, pač sledijo enakim sme rnicam. V naši 
občini, občini Gorenja vas - Poljane, v Poljanski 
dolini imamo poštno poslovalnico v Poljanah, v 
Gorenji vasi in na Sovodnju, kjer se je že 
preoblikovala. Ampak to so takšne tri lokacije, da 
starejši, ker gre bolj za hribovito območje, ki ga  
pa še vedno želimo ohraniti poseljenega, pač 
težko dobijo koga, tisti, ki so sami, da jih bo 
peljal ali na drugo stran v Cerkno na pošto ali pa 
v Gorenjo vas. In verjamem, gospod minister, da 
boste imeli vi podobno stališče ali pa drugačno, 
če bi prišlo d o tega, da se zapre pošta v 
Podčetrtku. Kam bodo starejši hodili potem na 
pošto, katera je najbližja? Šmarje pri Jelšah ali 
kaj jaz vem, kje.  
 Kaj bomo naredili, da se ne bo dogajalo 
to, da so potem mobilne pošte enkrat na teden, 
da je problem pri plačeva nju položnic s strani 
starejših?  
 To je predvsem problem. Gre se za 
starejše in za tiste, ki so navajeni na te storitve.  
 
ZDRAVKO POČIVALŠEK : Jaz moram še 
enkrat ponoviti, da sem prej pač povedal, da 
zagotavljamo univerzalno poštno storitev v celi 
Sloveniji; in v vsaki občini Slovenije je ena 
kontaktna točka. Ne bom ponavljal zdaj številk, 
koliko  jih je. Dejstvo je, da ni več pisem, da je 
elektronska pošta, ampak da vso osnovno 
funkcijo na področju cele Slovenije še vedno 
zagotavljamo. Nekaj zadev še kljub vsemu. 
Univerzalna storitev je trajno, redno in nemoteno 
izvajanje ene ali več z Zakonom o p oštnih 
storitvah določenih poštnih storitev. Zanjo je 
značilna predpisana kakovost na celotnem 
ozemlju Republike Slovenije ali na njenem delu 
ter cene. Dostopna je vsem uporabnikom 
poštnih storitev. V nabor univerzalne storitve pa 
spadajo naslednje zadeve – in želim, da se ve, 
kaj zagotavljamo na vseh 400 in več točkah v                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  55  Sloveniji –, sprejem, usmerjanje, prevoz in 
dostava poštnih pošiljk do mase dveh 
kilogramov; sprejem, usmerjanje, prevoz in 
dostava poštnih paketov do mase deset 
kilogramov, storitev pripor očene in vrednostne 
poštne pošiljke ter prenos poštnih pošiljk za 
slepe in slabovidne. In to univerzalno storitev se 
vsem uporabnikom poštnih storitev zagotavlja 
najmanj pet delovnih dni tedensko, in sicer 
najmanj en sprejem in ena dostava dnevno na 
dom al i v prostore vsake fizične ali pravne 
osebe. Država preko agencije Akos pozorno 
spremlja preoblikovanje omrežja Pošte 
Slovenije, to, kar ste me v prvem delu vprašali. V 
ta namen se izvajajo raziskave, analize, v 
katerih se ugotavljajo potrebe in zadovoljst vo 
uporabnikov s poštnimi storitvami. Iz raziskave 
zadovoljstva uporabnikov s pogodbenimi 
poštami, to je temi transformiranimi, za leto 2017 
izhaja, da je večina anketirancev zadovoljnih s 
preoblikovanjem. Prav tako je bilo v zvezi s 
postopkom preoblikovan ja poštnega omrežja že 
v januarju 2018 na spletni strani Akosa 
objavljeno pojasnilo za javnost o preoblikovanju 
poštnega omrežja. Jaz ne rečem, da niso kje na 
terenu tudi težave, ampak osnovni dostop v 
vsaki občini pa 4,5 kilometra bomo zagotavljali 
tudi n aprej. Dovolimo pa pošti, da sledi 
sodobnim poslovnim trendom. In imeti odprto 
neko poštno zadevo zaradi nečesa, česar ni 
več, morate razumeti, da nima smisla. Pa to 
nima veze s tem, tržno ali netržno, kar se tudi 
strinjam z vami, da mora pošta v tistem de lu pač 
svoj del zagotavljati. Mi verjamemo, da svojo 
javno nalogo pošta opravlja. Če temu ne bo 
tako, bo pa država sigurno ukrepala. Hvala.  
 
 Gospod poslanec, imate zahtevo za 
postopkovni predlog, da Državni zbor  na 
naslednji sejo opravi razpravo o odgovoru.  
 Izvolite.  
 
ŽAN MAHNIČ  (PS SDS): Moje glavno vprašanje 
je bilo, ali bo SDH zmanjšal pričakovanja do 
Pošte Slovenije glede dobička; ali pa bo Vlada 
Republike Sloveni je šla v spremembo 
zakonodaje. Odgovora na to vprašanje nisem 
dobil, zato predlagam, da se jutri o tem glasuje, 
da opravi parlament razpravo o tem, kakšno 
Pošto Slovenije si želimo, kakšno mrežo Pošte 
Slovenije si želimo, kje na podeželju si želimo 
imeti P ošto Slovenije, kje ne, kakšno 
centralizacijo, oziroma bolje rečeno, kakšno 
decentralizacijo si v tem primeru želimo in kaj 
naj bo tisti cilj, kateremu naj Pošta Slovenije 
sledi. Vemo vsi, kakšne probleme smo takrat 
imeli. In mislim, da je bilo v prejšnjem  mandatu, 
ko je bila tudi grožnja s stavko, ko se je tudi ta 
parlament s tem ukvarjal. Ampak nekega 
epiloga v smislu, da bi šli proti cilju, ki bi 
dokončno odpravil neke težave, ki jih Pošta 
Slovenije ima ali zaradi zakona ali pa zaradi 
pričakovanja lastni ka, takrat ni bilo.   Predlagam, da se opravi ta razprava. 
Minister, verjamem, da nekje so ljudje zagotovo 
zadovoljni tudi z mobilno pošto, tudi z ostalimi 
oblikami. Sam sem pa dobil kar precej pobud in 
klicev, ko se je začelo govoriti, da se recimo v 
Poljanah pošta zapira. Ker najprej pride do 
skrajšanja delovnega časa, potem tudi do tega, 
da pošta ne obratuje vsak dan; in potem rečejo, 
da pač zadeva ni več rentabilna in jo bomo 
zaprli. In če želimo še vedno ohraniti neko 
lokalno mrežo Pošte Slovenije na p odeželju, če 
želimo še vedno ohraniti dostopne storitve, ki jih 
državljanke in državljani potrebujejo ter tudi 
plačujejo, potem moramo tudi na podeželju 
poštne poslovalnice ohraniti. In ne glede na to, 
ali 4,5 kilometra, ali manj, ali več; tam, kjer pošte 
so, in tam, kjer je nek interes lokalne skupnosti, 
ne glede na to, v katerem delu države to je, tam 
je treba  poštno poslovalnico ohraniti. Ljudje, ki 
so 10, 20, 30, 40 let navajeni na eno poštno 
poslovalnico, ki vejo, kako zadeva po neki 
ustaljeni praksi d eluje, samo zaradi tega, da se 
bo tisoč ali 2 tisoč ali ne vem koliko evrov 
prihranilo nekje drugje, pa jih mečete z lopatami 
skozi okno, ne moremo zdaj teh poštnih 
poslovalnic ukinjati. Če je problem, da tukaj gre 
preveč denarja, potem najdite vir nekje d rugje. 
Imate številna področja, kjer je finančna 
obremenitev prekomerna, in tam najdite rezerve, 
da bodo ljudje lahko še vedno imeli na podeželju 
in tudi drugje – saj tudi mesta bodo potem prišla 
na vrsto – kvalitetne poštne storitve. Ker to 
potrebujejo in  ker si to zaslužijo.  
 
 Besedo ima Primož Siter, ki bo postavil 
vprašanje ministru za zdravje Alešu Šabedru.  
 Izvolite.  
 
PRIMO Ž SITER  (PS Levica): Hvala lepa, 
spoštovani podpredsednik. Spoštovani minister, 
pozdravljeni!  
 Odprl bom temo, ki jo vztrajno 
odpiramo že nekaj mesecev v Državnem zboru, 
to je dolgotrajna oskrba, še posebno t isti del le -
te, ki se dotika domske oskrbe. V predstavitvi 
programa dela Ministrstva za zdravje ste se kot 
prvi zakon v svojem načrtu namenili pripraviti 
ravno tega, torej zakon o dolgotrajni oskrbi. Ta 
naj bi odpravil tudi tiste najhujše anomalije, ki se 
pojavljajo na področju domske oskrbe, o katerih 
v Državnem zboru, ter v medijih z naslova civilne 
javnosti poslušamo že zelo dolgo; od dvojnega 
zaračunavanja za osnovne storitve, kjer 
oskrbovanke in oskrbovanci plačujejo dodatno 
za striženje nohtov. Zadnja  informacija je 
pomivanje oken, dodatne plenice in tako naprej. 
Pa potem o standardih in normativih opravljanja 
storitev nege in oskrbe. Tukaj je problem, ker 
več ali manj prihaja do kaosa v pristojnostih 
zdravstvenega, socialnega naslova. Pa potem 
velika sistemska rakrana – kadrovski standardi                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  56  in normativi, ki so potrebni za operativnost 
ustanov in storitev. Ne vemo, kakšna je slika, ne 
vemo, kakšna bi morala biti. V Levici smo v 
zadnjih mesecih na vse kriplje in pretege 
opozarjali na to problematiko, na s pecifične 
primere, na sistemske težave, ki jo spremljajo, s 
poslanskimi vprašanji, s sklicem seje odbora za 
delo in socialo. Koalicija tukaj žal naših namer ni 
podprla na podlagi dejstva, da se pripravlja 
zakon o dolgotrajni oskrbi.  
 Zdaj pa me zanima zelo  praktično:  
 Na kakšen način bo zakon o dolgotrajni 
oskrbi urejal te specifične probleme, ki jih v 
Levici predstavljamo oziroma o njih govorimo?  
 Na kakšen način bo urejal anomalije v 
domski oskrbi?  
 Kako bo naslovil dvojno zaračunavanje, 
kako bo naslov il standarde in normative 
opravljanja nege in oskrbe?  
 Kako bo naslovil problem kadrovskih 
standardov in normativov?  
 Ministrstvo za zdravje je prevzelo to 
iniciativo za oblikovanje. Mi razumemo, da gre 
za preplet dveh resorjev, pa vendar ste vi pravi 
naslov za ta odgovor.  
 
odgovor.  
 
predsedujoči. Hvala za vprašanje, gospod 
poslanec.  
 Res je, zakon o dolgotrajni oskrbi je  
eden glavnih ali pa glavna prioriteta Ministrstva 
za zdravje v tem letu. Po časovnici bo nekako 
predlog zakona pripravljen do konca tega leta. 
Želel bi pa pojasniti nekaj drugega. Področja 
tega institucionalnega varstva starejših v 
Sloveniji ne gre enačit i s – kakor vi imenujete – 
anomalijami, ker ta oblika varstva in zaposleni v 
teh institucijah skrbijo za več kot 20 tisoč oseb. 
Na področju institucionalnega varstva starejših 
je Ministrstvo za zdravje pristojno v delu 
izvajanja zdravstvenih storitev, kjer  je 
metodologija za kategorizacijo uporabnikov v 
kategoriji zdravstvene nege jasna in enotna za 
vse izvajalce. Enotno je tudi financiranje storitev, 
saj zagotavljanje zdravstvenih storitev financira 
iz sredstev obveznega zdravstvenega 
zavarovanja. Prav tak o pa tukaj ne moremo 
govoriti o neustrezni kadrovski strukturi 
zaposlenih za izvajanje zdravstvenih storitev, 
katerih delo se financira iz sredstev obveznega 
zdravstvenega zavarovanja. Vseka kor kažejo 
naši podatki, da ti zaposleni v večini izvajajo tudi 
socialne storitve, za izvajanje katerih bi moral biti 
zagotovljen dodaten kadar, saj zagotavljanje teh 
storitev uporabniki tudi plačajo. Zavedamo pa 
se, da rešitve na področju dolgotrajne oskr be 
ustrezno ne odgovarjajo več potrebam 
državljanov, zlasti šibki smo pri zagotavljanju 
možnosti integrirane oskrbe na domu in prav tako pri oskrbi za obdobje, ko ne bodo zmogli 
več v celoti samostojno skrbeti zase.  
 Dejstvo je, da v Republiki Sloveniji 
dolgotrajna oskrba v obstoječi zakonodaji ni 
definirana in kot ugotavljate sami, potrebujemo 
novo sistemsko ureditev področja dolgotrajne 
oskrbe. Vzpostaviti je treba sistem, da bo 
dolgotrajna oskrba dostopna in dosegljiva 
državljanom takrat, ko jo bodo pot rebovali. 
Sistem pa mora biti vzdržen in tudi dolgoročno 
stabilen. Zato smo pri pripravi sistemskih rešitev 
izhajali iz mednarodne definicije dolgotrajne 
oskrbe. Predlagane rešitve na področju 
dolgotrajne oskrbe prinašajo zlasti vzpostavitev 
enotne vstopne  točke, da bo dostop do 
informacij lažji, enotno oceno upravičenosti, ki 
bo potekala na domu posameznika, kajti želimo, 
da bi bili postopki čim bolj enostavni. Dostop do 
primerljivih pravic za primerljive potrebe v vseh 
okoljih; vzpostavitev nacionalnih ka zalnikov 
kakovosti storitev; informatizacijo procesov, da 
se bo kader v čim večji meri razbremenil 
administrativnih postopkov in usmeril v izvajanje 
storitev za samega uporabnika; vzpostavitev 
učinkovitega javnega nadzora in tudi višji delež 
financiranja i n javnih sredstev, kar bo pomenilo 
manjšo finančno obremenitev posameznika, 
njegove družine in tudi lokalne skupnosti. 
Navedeno med drugim pomeni tudi večjo 
transparentnost, na kar sami opozarjate, in sicer 
pri izvajanju storitev v institucijah ter pri izv ajanju 
storitev na domu. Ključni cilj vseh nas je namreč, 
da se izvajanje storitev kakovostno in varno 
opravi za uporabnika in tudi za zaposlene. 
Verjamem pa, da bo krepitev dostopa do 
celostne obravnave na domu pomembno 
zmanjšala tudi pritisk na instituci je. Hvala.  
 
 Izvolite.  
 
PRIMOŽ SITER  (PS Levica):  Najlepša hvala.  
 Hvala za dobre  novice. Sam ocenjujem, 
da so to dobre smernice. Problem, s katerim se 
pa mogoče ne strinjam, je pa to, da pravite, da 
na vašem naslovu imate dorečeno metodologijo 
in da so jasno določene smernice opravljanja 
storitev osebja v domovih za ostarele. Teren, 
vsaj meni osebno, pa smo v teh zadnjih tednih in 
mesecih bili v tesnem stiku z ljudmi, ki se jih 
problematika tiče, mi poročajo ravno o nečem 
drugem. Poročajo mi o neki nedorečenosti v 
opravljanju socialnih storitev, nege in na drugi 
strani zdravstvene oskr be.  
 In tukaj me zanima:  
 Kakšnemu razrezu boste sledili v 
pripravi tega zakona; finančno in v operativnem 
smislu?  
 In če se obrnem zopet na ljudi, ki se 
obračajo na nas:                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  57   Kako in katere naslove civilne družbe 
oziroma zainteresirane javnosti vključujete  v 
proces oblikovanja tega zakonskega predloga?  
 
 Izvolite.  
 
ALEŠ ŠABEDER : Hvala za besedo,  
predsedujoči.  
 Omenili ste večkrat v svojem nagovoru 
tudi informacije, ki jih dobivate iz terena. Tudi k 
nam prihajajo določene informacije, ki so v neki 
točki zagotovo zaskrbljujoče. Vas bomo 
zaprosili, da nam posredujete te informacije 
oziroma anomalij e ali pa odstopanja, kakorkoli 
jim že rečemo, ki jih tudi vi dobivate, da bomo 
tudi na terenu proaktivno delovali. Kar se tiče 
finančnega razreza, smo ravno v pripravi tega 
najpomembnejšega dela, saj normativni del 
zakona je v veliki večini že pripravljen.  Ta 
trenutek se pripravljajo različni scenariji, na 
podlagi katerih bomo naredili tudi finančni 
razrez. Kateri predstavniki civilnih družb oziroma 
katere skupine so pa vključene v pripravo 
zakona, vam bomo pa naknadno podali 
informacijo, ker vam je ta tren utek ne znam iz 
glave povedati; zagotovo pa vem, da so 
vključeni tudi predstavniki civilne družbe. Hvala.  
 
PODPREDSEDNIK BRANKO SIMONOVIČ : 
 Besedo ima Igor Zorčič, ki bo postavil 
 Izvolite.  
 
IGOR ZOR ČIČ (PS SMC):  Spoštovani 
podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani 
gospod minister!  
 Brežiška bolnišnica se velikokrat znajde 
v kakšni politični debati. Tudi na 
državnozborskem Odboru za zdravstvo smo 
imeli ne dolgo tega eno debato v zvezi s 
strategijo razvoja intenzivne terapije. Če se 
spomnite, pa lahko vas opomnim, da se je to 
zgodilo tudi že v preteklosti, se je tudi tam odvila 
debata v zvezi z usodo majhnih bolnišnic. Prej 
smo slišali našega kolega, ki je p ostavil 
vprašanje glede poštnih storitev. Jaz verjamem, 
da so ljudje zelo občutljivi že na to, kje stoji 
kakšna poslovalnica Pošte Slovenije, toliko bolj 
pa, ko gre za naše zdravje. Meni je povsem 
razumljiva skrb vsakega prebivalca glede tega, 
koliko je od daljen od bolnišnice, kakšna je tam 
oskrba in kakšen je razvoj bolnišnice, kot si ga 
zastavlja vsaka vlada. V prejšnji vladi, kjer sem 
tudi dejavno spodbujal vse deležnike k temu, da 
se vendarle tudi problemi zdravstva ne rešujejo 
na najmanjših bolnišnicah , je prišlo do nekaterih 
odločitev, ki so pozitivno prispevale k poslovanju 
in razvoju majhnih bolnišnic, tudi bolnišnice 
Brežice. Vlada je 1. 8. 2018 sprejela uvrstitev novih projektov v Načrt razvojnih programov 
2018 –2021 za več bolnišnic, med drugim tud i 
uvrstitev dveh projektov za Splošno bolnišnico 
Brežice, in sicer investicijo za potrebe Oddelka 
za anesteziologijo, reanimacijo in intenzivno 
zdravljenje ter investicijo v Radiološki oddelek 
ter del tehnične etaže. Skupna investicija 
projekta pa se vse o d uvrstitve v ta NRP leta 
2018 ni premaknila. Kot že omenjeno uvodoma, 
je 14. 2. 2019 v Državnem zboru potekala 
Odbora za zdravstvo, na katerem se je odvila 
razprava glede Strategije razvoja intenzivne 
terapije, pri čemer je bilo s strani razpravljavcev, 
še posebej predstavnikov Razširjenega 
strokovnega kolegija za intenzivno medicino, 
zagotovljeno, da bodo v skladu z osnutkom tudi 
manjše bolnišnice pridobile na kvaliteti 
obravnave pacientov v okviru intenzivne terapije. 
Posledično je bil sprejet tudi sklep , ki napotuje 
na to, da je treba investicije, kot je bila uvrščena 
v NRP leta 2018, realizirati.  
 Kdaj bo Ministrstvo za zdravje začelo z 
investicijo za potrebe omenjenih obeh oddelkov 
v bolnišnici Brežice?  
 
PODPREDSEDNIK B RANKO SIMONOVIČ:  
odgovor.  
 Izvolite.  
 
poslanec.  
 Skušal vam bom čim bolj konkretno 
odgovo riti v zvezi z investicijami v Splošno 
bolnišnico Brežice. Za projekt dokončanja 
gradbeno -obrtniških del v prvem in drugem 
nadstropju za potrebe Oddelka za 
anesteziologijo, reanimacijo in intenzivno 
zdravljenje ter Radiološkega oddelka Splošne 
bolnišnice B režice je nekako ocenjena vrednost 
investicije po podatkih bolnišnice okoli 5 
milijonov 387 tisoč evrov, kar je predstavljeno 
tudi v investicijski dokumentaciji. Predmet 
investicije obsega izvedbo gradbeno -obrtniških, 
inštalacijskih del ter zaključnih del v prvem in 
drugem nadstropju stavbe K, ki je zgrajena do 
podaljšane četrte faze, kjer je v pritličju že 
umeščen urgentni center. Z investicijo naj bi se 
uredilo prvo nadstropje za potrebe Oddelka za 
zdravljenje te r drugo nadstropje za Radiološki 
oddelek ter del tehnične etaže. Naj pojasnim še, 
da je Strategija razvoja intenzivne medicine 
postavila izhodišča za strateški razvoj strokovne, 
organizacijske in kadrovske politike ter 
predvsem zagotovitev ustreznega števi la 
obravnav pacientov, za katere bo enota 
intenzivne medicine organizirana. Izvedena 
analiza poleg pomanjkanja kapacitet dokazuje 
tudi neustrezno in nezadostno število 
zdravstvenih delavcev in pomanjkljivosti                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  58  organizacij, kar potrjuje neustrezen razvoj 
intenzivne medicine. Razvoj intenzivne medicine 
do sedaj ni bil sistemsko načrtovan, zato se 
tukaj soočamo z neustreznimi kapacitetami, 
neustrezno opremo in z mankom kadrov. 
Poudariti bi pa želel, da je za realizacijo 
strategije potrebno daljše časovno obdobj e. 
Poleg zagotavljanja prostorskih pogojev in 
opreme, s katerimi bomo te kapacitete lahko 
povečali pri samih izvajalcih zdravstvene 
dejavnosti, je treba pristopiti tudi k reorganizaciji, 
s katero se bo uredil nivo izvajanja intenzivne 
medicine, in tudi k n ovemu kadrovskemu načrtu, 
da bomo zagotovili tudi primerno število 
ustrezno usposobljenega kadra. Ne glede na 
opremo in prostor pa brez zadostnega števila 
usposobljenega kadra in ustrezne zasedenosti 
postelj ne bo mogoče izvajati kakovostne in 
varne obravn ave pacientov.  
 Pri investicijah v Splošno bolnišnico 
Brežice bi želel še povedati, da je v teku projekt 
prenove bolnišnične lekarne, za katero je bila 
ocenjena vrednost slabih 800 tisoč evrov; za 
izvedbo investicije pa so rezervirana 
proračunska sredstva  v višini 768 tisoč 600 
evrov. Z investicijo se bodo površine, 
namenjene lekarniški dejavnosti, povečale in 
opremile z manjkajočo sodobno opremo. 
Nadalje smo tudi z vodstvom bolnišnice v 
dogovorih glede financiranja nabave rentgenske 
naprave. Bolnišnica mo ra pripraviti 
dokumentacijo na podlagi Uredbe o enotni 
metodologiji za pripravo in obravnavo 
investicijske dokumentacije na področju javnih 
financ in jo seveda posredovati ministrstvu v 
potrditev. Navedena dokumentacija mora 
vključevati tudi opis upravičen ih zahtev glede 
funkcionalnosti naprave, vezanih na namen 
uporabe, in tudi oceno vrednosti navedene 
naprave. Hvala.  
 
 Izvolite.  
 
IGOR ZORČIČ  (PS SMC):  Hvala lepa za 
besedo.  
 Gospod minister, ko sem zbiral 
informacije, kaj se dogaja s to investicijo, ki je 
bila uvrščena v Načrt razvojnih programov, sem 
prišel na dveh različnih koncih, to  je v bolnišnici 
in na ministrstvu, do dveh različnih podatkov, 
kakšna naj bi bila ocenjena vrednost te 
investicije. Kolikor razumem, naj bi tukaj bila 
nekakšna razlika med tolmačenjem te vrednosti. 
Verjamem, da je tudi ta razlika v vrednosti 
verjetno razl og, da še ni prišlo do te investicije, 
niti ne toliko sama Strategija razvoja intenzivne 
terapije, ker tudi ta predvideva, kot ste omenili, 
ustrezno opremo in nadgradnjo kapacitet.  
 Kaj naj bi bilo v tej ceni 5 milijonov 
evrov, glede na to, da predstavniki bolnišnice na drugi strani pravijo, da gre za investicijo 1,7 
milijona evrov, za katero pa že imamo sredstva v 
samem proračunu?  
 Jaz mislim, da če rešimo to vprašanje, 
lahko ministrstvo tudi na tem področju malo 
pohitri ta projekt. Se vam pa hkrati zahvaljujem, 
da delate na tem projektu, ki je bil tudi že 
predhodno umeščen, to je projekt lekarna, in da 
se tudi dogovarjate za rentgen. Jaz bi postavil 
samo to vprašanje, če je možno dopolniti glede 
te razlike v ocenjeni vrednosti investici je 5 
milijonov in 1,7 milijona.  
 Hvala.  
 
 Izvolite.  
 
 Jaz bom še enkrat ponovil podatke, ki 
smo jih dobili s strani bolnišnice, o ocenjeni 
vrednosti investicije, ki znaša 5 milijonov 387 
tisoč 32 evrov. V investicijski dokumentaciji je 
predstavljeno, da predmet investicije obsega 
izvedbo gradbeno -obrtniških, inštalacijskih del  
ter zaključni del v prvem in drugem nadstropju 
stavbe K, ki je zgrajena do podaljšane četrte 
faze, kjer je v pritličju še umeščen urgentni 
center. Z investicijo pa se bi uredilo še prvo 
nadstropje za potrebe Oddelka za 
anesteziologijo, reanimacijo, intenz ivno 
zdravljenje in drugo nadstropje za Radiološki 
oddelek ter del tehnične etaže. Tako namreč 
piše v investicijski dokumentaciji. Hvala.  
 
 Besedo ima Vojko Starović, ki bo 
postavil vprašanje ministru za zdravje  Alešu 
Šabedru.  
 Izvolite.  
 
VOJKO STAROVIĆ  (PS SAB): Hvala za 
besedo.  
 Spoštovani gospod minister, moje 
vprašanje se glasi:  
 Kdaj lahko pričakujemo, da se bo 
obseg čakalnih vrst v zdravstvu bistveno 
zmanjšal?  
 To je naša skupna zaveza. Pri tem bi 
rad izpostavil nekatere nasprotujoče pozicije, 
trditve in delovanje ključnih akterjev v zdravstvu, 
ki nedvomno vplivajo na čakalno dobo. Na eni 
strani imamo Zavod za zdravstveno 
zavarovanje, ki je edini nosilec  obveznega 
zdravstvenega zavarovanja v naši državi in ki iz 
zbranih sredstev plačuje potrebne zdravstvene 
storitve. Na drugi strani pa imamo izvajalce, 
zdravstvene domove, bolnice, lekarne, ki te 
storitve izvajajo in so plačane s strani 
zavarovalnice. Pri tem Zavod za zdravstveno 
zavarovanje v svojem poslovnem poročilu za 
leto 2018 trdi, da v zdravstvu ni glavni problem                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  59  denar, temveč učinkovitost dela zdravstvenih 
izvajalcev. Izvajalci na drugi strani pa trdijo, da bi 
oni že izvedli potreben obseg zdravstve nih 
storitev, če bi jim Zavod za zdravstveno 
zavarovanje te storitve tudi plačal. Direktorji 
bolnic in zdravstvenih domov, če ravnajo 
gospodarno, si pač ne morejo privoščiti opravljati 
storitev brez plačila, saj bi jih to vodilo v izgubo 
in nezmožnost pokr ivanja stroškov svojega 
obratovanja. Poleg tega pa naj bi splošni 
dogovor o programu storitev, ki predstavljajo 
osnovni okvir za plačilo storitev, slonel na 
normativih in ključih, ki so zastareli in 
neprimerni, stari tudi 30 let; in vse to je v rokah 
Zavod a za zdravstveno zavarovanje. Dejansko 
je lani na Zavodu za zdravstveno zavarovanje 
ostalo 32 milijonov evrov neporabljenih. Obseg 
prilivov v zdravstveno blagajno se je bistveno 
povečal zaradi konjunkture, čez 200 milijonov. V 
istem obdobju pa so se čakaln e vrste le 
neznatno skrajšale. Kakor vemo, je Zavod za 
zdravstveno zavarovanje nepridobitna 
organizacija, katere ustanovitelj je država in 
katere naloga je, da z zbranimi sredstvi iz 
zavarovanja vsem zdravstvenim zavarovancem 
omogoči dostop do potrebnih zd ravstvenih 
sredstev. Zavod za zdravstveno zavarovanje  je 
tisti, ki v imenu in za račun zdravstvenih 
zavarovancev kupuje zdravstvene storitve. 
Evidentno je, da je Zavod za zdravstveno 
zavarovanje  ključni akter v delovanju 
zdravstvenega sistema. Direktor Zav oda za 
zdravstveno zavarovanje pa v svojem 
poslovnem poročilu, ko pravi, da denar ni 
ključen problem, prevrača odgovornost na 
izvajalce in nosilce odločanja. Vendar pa, kakor 
vemo, je Zavod za zdravstveno zavarovanje  
precej avtonomna družba. Vlada Republik e 
Slovenije ima v njegovem najvišjem organu, to je 
v 45 -članski skupščini, le 4 predstavnike … / 
izklop mikrofona/  
 
Gospod poslanec, mikrofoni so se izključili, se 
opravičujem.  
odgovor.  
 
ALEŠ ŠABEDER : Hvala za besedo. Hvala za 
vprašanje, spoštovani gospod poslanec.  
 Pravzaprav ste že v svojem vprašanju 
odprli ključne probleme in področja, s katerimi se 
na Ministrstvu za zdravje ta trenutek ukvar jamo. 
Zagotovo so čakalne dobe ter problematika 
obvladovanja čakalnih dob in posledično tudi 
krajšanja čakalnih dob glavna in ključna 
prioriteta našega ministrstva. K reševanju te 
problematike smo zelo aktivno pristopili, sestavili 
smo projektno skupino iz  različnih deležnikov, v 
katero smo tokrat vključili tudi predstavnike 
izvajalcev, tako da imamo na eni strani izvajalce 
oziroma stroko, na drugi strani predstavnike 
ministrstva. V delo te projektne skupine bomo 
vključili tudi predstavnike zavarovalnice, k jer 
pripravljamo možne rešitve oziroma ukrepe, ki jih bomo potem implementirali na vsa področja 
oziroma na vse vrste zdravstvenih storitev. V 
začetku smo se osredotočili na pet glavnih 
področij, kjer so čakalne vrste, prvič, najdaljše, 
drugič, imajo v dele žu največ nedopustno 
čakajočih oziroma tistih, ki čakajo čez 
maksimalno dopustno mejo, in storitve, pri 
katerih se lahko zdravstveno stanje pacientov, ki 
čakajo v vrsti, bistveno poslabša. Mogoče bom 
poskusil odgovoriti tudi na vaše vprašanje v 
zvezi z vlo go zdravstvene zavarovalnice in 
njihovim odgovorom oziroma s produktivnostjo 
javnih zdravstvenih zavodov. Verjetno veste, da 
so že v preteklosti tri različne vlade pozvale 
Zavod za zdravstveno zavarovanje kot glavnega 
in edinega naročnika ter plačnika zdra vstvenih 
storitev v državi, da pripravi ravno te standarde 
in normative, o katerih se zdaj pregovarjamo, 
kdo ima prav; na eni strani vodstva javnih 
zdravstvenih zavodov, na drugi strani 
zdravstvena zavarovalnica. Dokler ne bomo 
imeli razčiščenih teh standa rdov, tako dolgo bo 
težko jasno opredeliti oziroma potrditi eno ali 
drugo tezo. Ali je premalo denarja ali na drugi 
strani premalo ljudi; oziroma dovolj ljudi, pa so 
le-ti premalo produktivni. Zagotovo denar je 
eden od problemov v zdravstvenem sistemu, ni 
pa edini in ne rešuje vsega. Lahko vam povem, 
da če pogledamo to korelacijo krajšanja čakalnih 
vrst in vložena sredstva, je efekt med državami 
zelo različen. Imamo tudi bogate evropske 
države, ki so vložile stotine milijonov ali pa celo 
milijardo evrov v s krajševanje čakalnih vrst brez 
kakšnega velikega učinka. Imamo pa države, ki 
so se tega lotile mogoče na nekoliko bolj 
drugačen, pragmatičen način in so prav tako, 
sicer s finančnimi vložki, uspele skrajšati čakalne 
vrste.  
 Mogoče še to v zvezi z vlogo 
zdravstvene zavarovalnice. Ena od 
najpomembnejših prioritet na ministrstvu je tudi 
priprava sodobnega in celovitega zakona o 
zdravstvenem varstvu in zdravstvenem 
zavarovanju, ki je eden od ključnih ali pa 
najpomembnejših zakonskih aktov na področju 
zdravstva oziroma našega ministrstva. Z njim 
bomo oziroma želimo urediti tudi vlogo 
zdravstvene zavarovalnice, in sicer povečati 
njihovo vlogo kot aktivnega kupca zdravstvenih 
storitev ter v bistvu odgovoriti na izzive, 
povezane s področjem upravljanja zdravstvene 
zavarovalnice. Želel bi še pojasniti, da bo 
omenjen zakon o zdravstvenem varstvu in 
zdravstvenem zavarovanju v bistvu tudi na 
zakonski ravni prvič jasno opredelil, katere so 
tiste pravice, ki posamezniku pripadajo na 
podlagi vključitve v obvezno zdravstveno  
zavarovanje. Tega trenutno nimamo na zakonski 
ravni opredeljenega. Danes je namreč ta 
ureditev dokaj zapletena, saj so pravice 
opredeljene v podzakonskem aktu, v Pravilih 
obveznega zdravstvenega zavarovanja, kar pa 
vsaj v določeni meri pri uporabnikih 
zdravstvenega sistema povzroča občutek 
delnega arbitrarnega odločanja na strani                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  60  izvajalcev zdravstvene dejavnosti ter tudi 
financerja zdravstvenih storitev, torej Zavoda za 
zdravstveno zavarovanje. Hvala.  
 
 Gospod p oslanec, imate besedo za 
 Izvolite.  
 
VOJKO STAROVIĆ  (PS SAB): Spoštovani 
gospod minister, vseeno ostaja isto vprašanje, 
kot sem ga na začetku postavil, kdaj la hko 
pričakujemo. Ker vemo, da se dejansko obseg 
finančnih sredstev v zdravstveni zavarovalnici 
zaradi konjunkture še naprej povečuje, čeprav 
glede na družbeni produkt so se sredstva celo 
malo zmanjšala, iz 8,2 je počasi prišlo na 8; 
ampak vse zastonj. Tore j zgleda, da z denarjem 
bi šlo, samo dajte nam, tako kot ste nam dali na 
tistem sestanku na Brdu, neke usmeritve, neko 
razmišljanje, jasen odgovor, kdaj lahko 
pričakujemo in kako mislite ta gordijski vozel 
med dvema glavnima akterjema presekati. Ker 
na ta način, ko imamo te težave, ko to ne 
razčistimo, dobijo svojo hrano rumeni tisk in 
mediji, ki celo stvar potencirajo, zmanjšujejo 
zaupanje in povečujejo te tenzije.  
 Zato bi bilo to neko jasno nakazilo:  
 Do kdaj mi to mislimo rešiti in kdaj se 
bodo začele  te čakalne vrste skrajševati?  
 Hvala.  
 
Hvala lepa.   
 
 Kar se tiče časovnice, kot sem že  
povedal, projekt skrajševanja čakalnih vrst 
poteka. Čez poletje bomo pripravili vse nadaljnje 
korake, ki jih bomo tudi predstavili. Kar se tiče 
samega zakona o zdravstvenem varstvu in 
zdravstvenem zavarovanju, je predvidena 
časovnica nekje do poletja nasl ednjega leta; 
mislim, da je junij 2020 tisti datum, ko mora biti 
zakon pripravljen. Kar se tiče standardov in 
normativov oziroma produktivnosti, o kateri smo 
zdaj govorili, in tega iskanja razlogov na strani 
javnih zdravstvenih zavodov in na drugi strani 
zdravstvene zavarovalnice, pa smo s strani 
ministrstva na podlagi teh treh sklepov Vlade, ki 
so že bili, zdravstveno zavarovalnico ponovno 
pozvali k pripravi standardov in normativov. Ne 
vem, ali bomo morali še četrti sklep Vlade 
sprejeti pa jih še četrtič uradno pozvati, da se to 
pripravi. Vam ta trenutek ne znam odgovoriti. 
Ampak verjamem, da bomo skupaj z 
zdravstveno zavarovalnico našli rešitev in da se 
bodo ti standardi v najkrajšem času pripravili. Za 
to tretje področje pa časovnice še nimamo, tako 
da vam ta trenutek ne znam odgovoriti, kdaj bo 
urejeno to področje standardov in normativov. 
Hvala.  PODPREDSEDNIK BRANKO SIMONOVIČ: 
 Besedo ima Željko Cigler, ki bo postavil 
vprašanje ministru za izobraževanje, znanost in 
šport dr. Jerneju Pikalu.   
 Izvolite.  
 
ŽELJKO CIGLER  (PS Levica): Spoštovani, 
spoštovani gospod minister!  
 Vprašanje je vezano na neizvrševanje 
odločb o usmeritvi otrok s posebnimi potrebami, 
in sicer zagotavljanje spremljevalcev z a te 
otroke. Moram reči, da me zelo veliko ljudi 
kontaktira. In moram reči, da veliko 
zainteresiranih staršev, učiteljev spremlja to 
zadevo in srčno pričakuje, da se bo v Republiki 
Sloveniji zadeva rešila. Jaz ne dvomim, da vi 
zadevo zelo dobro poznate, ke r vem, da ste vi 
bili tisti minister, ki ste prej v mandatu 2012 
podpisali, pripravili Pravilnik o dodatni strokovni 
in fizični pomoči za otroke s posebnimi 
potrebami. In ta v 9. členu za otroke, ki imajo 
avtizem, vedenjske, čustvene motnje ali ADHD 
razvoj ne težave, zagotavlja fizičnega 
spremljevalca. Vsi pa se zavedamo, da tu ne gre 
za vprašanje fizične pomoči, gre za zelo 
odgovorno delo, da se otroka socializira, mu 
pomaga pri premagovanju različnih stresov. 
Zaradi te zadeve sem bil osebno kot poslanec in  
z ravnateljico ene od osnovnih šol, ki je pozitiven 
primer v Sloveniji, spremljevalcem in 
predstavnico nevladnih organizacij za avtizem 
na vašem šolskem ministrstvu. Bila je prisotna 
še državna  sekretarka, direktorica Direktorata za 
predšolsko vzgojo in o snovno šolstvo ter tudi 
pristojna oseba za otroke s posebnimi 
potrebami. Povedali so nam, da se otrokom ne 
zagotavlja spremljevalca po odločbi, ampak 
skladno z 39. členom Pravilnika o normativih in 
standardnih za izvajanje programa za osnovne 
šole; in še t o v tolikšnem deležu, kot odloči 
ministrstvo. Ko smo mi pojasnili vašim 
sodelavkam, kako pomembno vlogo ima 
spremljevalec, da ta ne dela samo z otrokom, 
ampak pomembno delo je s podpornim okoljem, 
to so otrokovi učitelji, z njegovimi starši, sošolci, 
tudi zdravniki, so se sodelavke dejansko 
strinjale. In strinjali smo se v tem, da ne more biti 
človek pri otroku samo tri, štiri, pet ur na dan, 
ampak dejansko z vsem tem podpornim okoljem 
in skladno z individualiziranim programom, ki ga 
šola za otroka pripravi .  
 Zato, spoštovani gospod minister, vam 
predlagam, da že sedaj tem 408 otrokom, 
mnogim od njih, v določenem deležu financirate 
spremljevalca. Predlagam vam, da začasno od 
1. 9. vsem otrokom, ki imajo odločbe o usmeritvi 
s spremljevalcem, le -tega zagotovi te. Začasno 
zagotovite, skladno z 39. členom Pravilnika o 
normativih in standardih za izvajanje programa 
osnovne šole, hkrati pa takoj sprožite 
spremembo Zakona o usmerjanju otrok s 
posebnimi potrebami; lahko na tisti točki, kjer se 
je ob koncu prejšnjega mandata, ko je 
prvopodpisana dr. Murglova dala pobudo za                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  61  spremembo zakona, zadeva zaključila. Takrat je 
bila že zelo velika podpora. Predlagam, da tu 
nadaljujemo.  
 Hvala.  
 
odgovor.  
 Izvolite.  
 
DR. JERNEJ PIKALO : Hvala lepa, gospod 
podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! 
Hvala lepa tudi za to poslansko vprašanje.  
 Najprej nekaj o historiatu. Res je, da je 
bil zadnji  ZUOPP sprejet leta 2011, pa potem ni 
bil uveljavljen, na koncu smo ga šele leta 2013 
uveljavili. Kar govorite, imate prav. Ampak od 
rešitve, od tule naprej se pa rahlo razlikujemo. 
Ja, vi ste bili s skupino pri nas na ministrstvu in 
nevladne organizacije s področja avtizma so bile 
posebej pri meni. Tudi jaz sem bil na festivalu, 
problematiko poznam. Tisto, kar je zares 
vprašanje, je tisti del v zakonodaji, ki razlikuje 
med stalnim in začasnim spremljevalcem ter 
potem za določene kategorije, ko gre za 
začas nega spremljevalca. In strinjava se 
vsebinsko, da je začasni spremljevalec, ki ima 
samo srednješolsko izobrazbo – srednješolsko 
ali srednješolsko strokovno –, ki ni stalen, s 
katerim tisti, ki imajo čustveno -vedenjske 
motnje, avtistične motnje, ADHD ali ka rkoli od 
tega, ne morejo navezati stika, zato ker ni 
vseskozi z njimi; vse to se strinjam. Kjer imamo 
pa mogoče različne …, ampak tule bo debata še 
potrebna, je pa sedaj glede rešitve te situacije. 
Prvo vprašanje, ki je zares strokovno vprašanje 
in verjame m, da ga vi tudi zelo zelo dobro 
poznate, je vprašanje, ali stalni spremljevalec, ki 
ima samo srednješolsko izobrazbo, nima pa 
strokovnega znanja, to zadevo, to situacijo reši. 
To je prvo vprašanje. O tem sva se enkrat že 
pogovarjala. Ali ni asistent, ki j e pa povsem 
nekaj drugega kot spremljevalec, drugačna 
rešitev. Kakor sem jaz razbral iz vsega tistega, 
kar je bilo v okviru nevladnih organizacij s 
področja avtizma, je bilo prej zagovarjanje 
asistenta kot spremljevalca. Ampak to brez 
spremembe zakonodaje seveda ni mogoče, ker 
na ta način naša zakonodaja zadeve ne pozna. 
Asistent za razliko od spremljevalca ima 
visokošolsko izobrazbo, ima strokovno 
izobrazbo in tak asistent je bil stalno ob tistem, ki 
to potrebuje.  
 In potem je še tretja rešitev, ki so vam  
jo nedvomno tudi pri nas na ministrstvu 
predstavili, to pa je tisti del, ki govori o tem, da bi 
v sam razred dali dodatno strokovno pomoč. 
Kajti na eni strani je tisti, ki potrebuje to pomoč; 
in na drugi strani je okolje, torej njegov ali njen 
razred, v k aterem ona ali on mora biti. Zaradi 
tega je treba tudi okolje izobraževati v tem, da 
ima on ali ona posebne potrebe, in da se tudi 
okolje ne samo navadi, ampak tudi zna tvorno 
sodelovati z njim. Pri nas na ministrstvu nekateri strokovnjaki, tudi v pogovori h z njimi, razlagajo 
to kot eno od variant. Midva oba veva, da brez 
spremembe zakonodaje, ki ste jo omenjali in je 
bila pripravljena v prejšnjem mandatu, tega ni 
mogoče spremeniti. Nekaj smo poskušali z 
začasnimi rešitvami, ki pa niso sistemizirane, to 
je v okviru ESS projekta. In mi se letos trudimo, 
od takrat smo dobili 200 tovrstnih spremljevalcev 
za vrtce in osnovne šole. Trudimo se, da bi tudi 
letos bilo nekaj podobnega, kajti to je edini 
način, kako bi lahko prišli vsaj do neke, recimo 
temu, začasne r ešitve. Stalna in sistemska je pa, 
če mene vprašate, samo skozi spremembo 
zakonodaje; v čemer se pa z vami strinjam, da je 
treba čim prej pristopiti k temu. Pri nas so 
načeloma te strokovne rešitve pripravljene. Tudi 
v zakonodaji, ki je bila konec prejšnje ga 
mandata narejena, je tudi večina stvari; treba je 
samo predebatirati in zadevo dati po proceduri. 
 
PODPREDSEDNICA TINA HEFERLE:  Hvala 
lepa.  
 Naslednji bo poslansko vprašanje 
postavil gospod Banko Simonovič, in sicer 
ministru za okolje in p rostor Simonu Zajcu.  
 Izvolite.  
 
BRANKO SIMONOVIČ  (PS DeSUS): Hvala 
lepa, podpredsednica za besedo.  Spoštovani 
gospod minister, 25. junija letos je pri 
Hrastovljah prišlo do železniške nesreče, kje r je 
zaradi iztirjenega vlaka iz cistern v tla iztekla 
večja količina kerozina. Nesreča se je zgodila na 
drugem vodovarstvenem območju reke Rižane, 
ki je glavni vodni vir za oskrbo s pitno vodo v 
vseh štirih obalnih občinah, kjer je nekaj manj 
kot 90 tisoč  prebivalcev. V poletnih mesecih se 
to število zaradi turizma poveča še za dodatnih 
30 tisoč. Gre za izjemno obremenjen vodni vir, 
še posebej poleti, ko potreba po pitni vodi na 
obali naraste do 450 litrov na sekundo. 
Upravljavec vodovoda Rižanski vodovod Koper 
že sedaj zagotavlja potrebne količine tako, da 
skoraj polovico potrebnih količin, to je skoraj več 
kot 200 litrov na sekundo, kupi od sosednjih 
vodovodnih podjetij, Kraški vodovod Sežana, d. 
o. o., in Istarski vodovod, d. o. o., Buzet. Nakup 
večjih k oličin vode je zaradi potreb pretočne 
zmogljivosti vodovodnega omrežja s Krasa, ki je 
90 litrov na sekundo, in iz Istre, ki je do 200 litrov 
na sekundo, nemogoča. Upravljavec 
vodooskrbe na Obali se že več desetletij 
prizadeva zagotoviti nov dodatni vir za potrebe 
Obale, a tega preprosto na našem področju ni. 
To so pokazala vsa dosedanja raziskovanja in 
projekti, bilo jih je veliko, celo z razslojevanjem.  
 Glede na navedeno, bi vas, gospod 
minister, prosil za odgovor na naslednji dve 
vprašanji:  
 Kakšne reš itve vidite vi, gospod 
minister, če pride do onesnaženja vodnega vira?  
 Še bolj pomembno pa je:  
 Kakšno rešitev vidite za zagotavljanje 
dodatnega vodnega vira, da bo tudi za                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  62  prebivalce, ki smo trenutno odvisni od 
Rižanskega vodovoda, uresničena v Ustavi 
Republike Slovenije zapisana pravica do pitne 
vode?  
 Morda naj navedem samo še to, da so 
bile že leta 1965 izdelane študije in projektne 
zasnove za tako imenovani primorski vodovod 
Y, ki je predvideval vodovodno omrežje za 
črpališče Klariči – naj povem, da  se to črpališče 
nahaja na meji z Italijo, pri Brestovici pri Komnu 
– in vodno zajetje Malni pri Postojni. Hvala lepa.  
 
lepa.  
 Gospod minister, izvolite, imate 
besedo.  
 
SIMON ZAJC : Hvala za besedo. Hvala za 
 Tisti prvi ukrepi, ki se zdaj izvajajo, so 
seveda namenjeni temu, da do onesnaženja 
vodnega vira sploh ne bi prišlo. Takoj po 
nesreči, ko je bilo možno, ko so bili vagoni iz 
tunela odpeljani, so se določili ukr epi, odvoz te 
umazane, onesnažene zemljine in spodnjega 
tampona. Izvaja se monitoring na vodovodih, ki 
so na poti med krajem nesreče in vodano, torej 
na teh vodovodih. Če zaznamo, da je kerozin 
prišel do tja, je direkcija že pripravljena na to, da 
se iz ti stih vodnjakov takoj začne črpati, da ga 
čim prej in čim več na ta način ujamemo. Zdaj se 
je naredil tudi dodatni georadarski posnetek in 
se bo naredila dodatna vrtina ravno zaradi tega, 
da zmanjšamo možnost, da sploh pride do 
samega onesnaženja vira. Če p a pride, se pa 
seveda postavljajo scenariji in pa rešitve. Ena je 
ta, da se seveda poveča dobavo vode iz 
Istarskega vodovoda. Problem tukaj je, da 
tehnične sposobnosti niso takšne, da bi dobili 
tistih 300 litrov na sekundo, kot imamo tudi 
sporazum z njimi,  s hrvaško stranjo je sicer 
dogovorjeno, da nam dajo, kolikor je lahko 
sprejmemo. Ampak kot sem rekel, tehnične ovire 
so tam prisotne, predvsem glede pritiska. Potem 
je zagotovljeno je iz Kraškega vodovoda, 
ponovno se bo vzpostavil stari rižanski vodovod, 
v skrajni sili se bo tudi dovažalo iz cistern, če bo 
treba, ampak najbrž ne bo. Dogovarjamo se tudi 
s hrvaško stranjo, da bi tja potegnil še, mislim 
da, 4 kilometre cevi za vsak slučaj, če bi prišlo 
do tega, da se lahko tudi na italijansko vodo 
zanesemo. T o so tisti ukrepi, ki so zdaj planirani, 
potem so še neki dodatni posegi na samem 
Rižanskem vodovodu, ravno zaradi tega, da bi 
imeli dovolj časa, če pride kerozin do tja, da se 
odreagira, to bodo neki nujni gradbeni posegi, 
izvedeni v tem času.  
 Za naprej je pa tako – kot ste že sami 
povedali, od 1965 leta naprej se je že debatiralo 
in iskalo variante, od kje bi dobili dodatno vodo. 
Ta nesreča je bila, mislim, da zadnji tak klic po 
tem, da se zbudimo in da vsi skupaj, predvsem 
župani, postavijo neke lastne interese na stran 
in da gremo zdaj v to, da se najde nov vodni vir 
ali dva za Obalo. Potrebno je pač zagotoviti to količino, ki jo Obala z vsem svojim turizmom 
potrebuje. Že čez dva dni se na našem 
ministrstvu dobijo tako predstavniki občin kot 
Direktorat za vode in investicije in pa Direkcija 
za vode, da začnemo ta postopek, kaj je bilo v 
preteklosti že narejenega, katere so tiste 
najboljše rešitve. V preteklosti je bilo določenih 
devet. Ena od teh je status quo, tako da to lahko 
črtamo, status quo ne prid e več v poštev. Potem 
je še razsoljevanje, kar mislim, da za Slovenijo 
absolutno ne pride v poštev. Torej imamo še 
sedem ostalih, ki jih bo zdaj treba pretresti, 
katera je najboljša v smislu količine vode, 
stabilnosti, ekonomske upravičenosti, kje so bili 
projekti že kaj izvedeni, da imamo pripravljeno 
dokumentacijo, služnost in tako naprej. In ko se 
to določi, potem naprej, od kje bo prišel denar. 
Mi si želimo, da bi ta denar vseeno pobrali v 
prihodnji perspektivi, drugače bo pa pač treba ta 
sredstva zagot oviti doma, tako s strani občin kot 
s strani države in da se potem zdaj končno to 
uredi, torej da poleg drugega tira dobimo še 
drugi vodni vir za obalo. Hkrati pa bo treba vse 
te rezerve urediti. Torej tudi nadaljujemo 
pogovor z italijansko stranjo, treba bo uredit tudi 
z Istarskim vodovodom, da v takih primerih 
zagotovimo, da smo sposobni sprejeti 300 litrov 
na sekundo in tako naprej. Skratka, vse to bo 
zdaj treba dati na kup in uresničiti.  
 
lepa.  
Gospod poslanec, imate z ahtevo za dopolnitev 
odgovora.  
 Izvolite.  
 
BRANKO SIMONOVIČ  (PS DeSUS):  Hvala 
lepa.  
 Dolgoročne rešitve oskrbe s pitno vodo 
v regionalnem merilu je mogoče reševati kot del 
usklajenega prostorskega nač rtovanja in 
umeščanja v prostor na nivoju države. S 
povečanjem črpanja vode iz obstoječih virov, kot 
so Klariči, pomeni rekonstrukcijo že obstoječega 
vodovodnega omrežja, ker preprosto omrežje ne 
zadostuje za bistveno povečan odjem vode, ki bi 
zadostoval z a potrebe Obale. Že zdaj dobivamo 
iz tega vodnega vira 90 litrov na sekunde, in to 
je tisto, kar je lahko. Obstaja gotovo tudi 
verjetnost nezmožnosti ugoditi zahtevam po 
enotnem upravljanju takšnega regijskega 
vodovoda med upravljavci posameznih 
vodooskrbn ih sistemov v regiji in v ceni voda za 
Obalo. Kot sem že uvodoma povedal, to vodo 
kupujemo po tržni ceni.  
 Menimo, da moramo dobiti od države 
vodni vir, ki bo trajen, varen in količinsko 
zadosten. Takšno je tudi mnenje vseh štirih 
občinskih svetov in župa nov. 
 Zato prosim za odgovore:  
 Kaj menite o državnem lokacijskem 
načrtu?  
 Kakšna je časovnica, kdaj je to možno 
narediti?  
 Hvala lepa.                                                                                                                          DZ/VII I/10. seja 
  63  PODPREDSEDNICA TINA HEFERLE : Hvala 
lepa.  
 
SIMON ZAJC : Kot sem rekel, je odvisno, za 
katero varianto se bomo točno odločili. Tisto 
varianto, za katero se bomo odločili, ali pa 
morda dve, bomo mi maksimalno prednostno 
obravnavali na našem ministrstvu, tako da v tem 
delu bo to šlo zelo hitro.  
 Kar se pa tiče potem cen, ostalih 
problemov, ki še pridejo, pa imamo,do konca 
leta imamo čas, naše ministrstvo vodi to 
medresorsko delovno skupino, to je pa tisto, kar 
sem bil že velikokrat vprašan, kje smo zdaj s to 
zakonodajo, ki sledi spremembi ustave. V sklopu 
te zakonodaje se bo tudi določalo, kaj v takšnih 
primerih, kjer država vstopi, na kakšen način 
vstopi, kdaj lahko poseže, kdo plača in tako 
naprej. To so vsa tista vprašanja, na katera 
moramo zdaj zakonsko odgovoriti v sklopu te 
medresorske delovne skupine.   
 
PODPREDSEDNICA TINA HEFERLE : Hvala 
lepa.  
 Imate proceduralni predlog, izvolite, 
 
BRANKO SIMONOVIČ : Ja, tako je, ker je 
vodooskrba na obalnem področju res 
problematična. Problematič no je tudi to, da 
dejansko od Hrvaške kupujemo skoraj 200 litrov 
na sekundo, kar je lahko zelo tvegano, in da si 
naš upravljavec vodovodnega sistema že od leta 
1965 nekako prizadeva priti do tega dodatnega 
vira. Zato predlagam, da se na podlagi drugega 
odstavka 246. člena Poslovnika Državnega 
zbora opravi razprava o teh odgovorih v 
Državnem zboru. Hvala lepa.   
 
lepa.  
 Naslednji bo postavil vprašanje gospod  
Boštjan Koražija, in sicer ministru za okolje in 
prostor gospodu Simonu Zajcu.  
 
BOŠTJAN KORAŽIJA  (PS Levica): Hvala za 
besedo.  
 V Sloveniji so plazovi zelo pogost 
pojav, k er je tudi ena tretjina države dejansko 
visoko izpostavljena možnosti pojavljanja 
plazov. Področje Haloz, s katerega jaz prihajam, 
je eno najbolj izpostavljenih področij glede 
plazov oziroma plazenja, kjer je celo ena 
polovica površine, kjer je visoka možn ost, da se 
bodo sprožili plazovi. Se bom kar navezal na 
preteklo nedeljo, ko smo imeli zelo hudo ujmo 
na Ptuju. Moram priznati, da je v 30 minutah 
zapadlo 50 litrov vode na kvadratni meter. Ob 
tem bom izkoristil možnost, da pozovem vse, 
uradne institucije in vse ostale, da pomagamo 
vsem prizadetim v teh naravnih nesrečah po celi Sloveniji; ne samo na Ptuju, ampak po celi 
Sloveniji. Bom pa še izpostavil eno zelo 
zanimivo zgodbo, ki se je zgodila nam osebno v 
našem bloku. Breza nam je rešila blok pred 
letečo streho s sosednjega bloka. Treba je 
vztrajati pri tem, da bomo čim bolj naravno in 
trajnostno živeli ter čim boljše skrbeli za naravo.  
 Izkazalo se je, da so bile nekatere 
sanacije plazov v preteklosti, sploh v Halozah, 
premalo korenite ali pa obravnavane  preveč 
izolirano od preostale geografske celote, na 
katero bi lahko posegi vplivali, saj so se na 
saniranih terenih pojavili ponovni plazovi. 
Občine na območju Haloz, žal tragedija teh 
občin je, da imajo zelo minimalne proračune 
oziroma zelo skromne občin ske proračune. In 
ker imajo tako majhne proračune, se tudi težko 
privoščijo oziroma celo najdejo sredstva za 
najnujnejše sanacije teh plazov, saj sanacija 
enega večjega plazu stane okoli 400 do 500 
tisoč evrov. Če pa recimo imamo občino, ki ima 
2,5 milijon a evrov proračuna, je to skoraj 
neizvedljivo.  
 In glede tega vam bom zdaj postavil 
vprašanje:  
 Zanimajo me podatki o številu plazov in 
njihovem obsegu na območju Haloz?  
 Koliko je med evidentiranimi takih 
plazov, ki terjajo takojšnje ukrepanje; in kaj je  
razlog, da se ukrepi še niso začeli izvajati?  
 Koliko sredstev je oziroma namerava 
vaše ministrstvo letos nameniti za sanacijo 
plazov na območju Haloz?  
 Koliko konkretnih sanacij plazov to 
pomeni za področje Haloz in za katere plazove 
gre? 
 Hvala.  
 
PODPRE DSEDNIK BRANKO SIMONOVIČ:  
odgovor.  
 
 Mogoče bi začel s tem, da v prihodnosti 
bodo taka vprašanja in taki pogovori vedno bolj 
pogosti. Ker se nam oz račje globalno segreva, 
to pomeni, da je več energije v ozračju; pomeni, 
da bomo takih ujm imeli vedno več, da bodo 
vedno močnejše, tudi vedno bolj lokalno 
usmerjene. In to pomeni, da teh 15 milijonov, ki 
jih imamo letos rezervirane za naravne nesreče, 
v prihodnjih letih ne bo več dovolj. In že zdaj teh 
15 milijonov, ki jih imamo, vi ste Haloze omenili, 
ampak Slovenija je nasploh zelo reliefno 
razgibana, je veliko takih področij, kot so 
Haloze, kjer imate ozke in zelo strme doline in je 
veliko teh plitvih p lazov, ampak to je tudi drugje. 
To imamo v Zasavju, še posebej Koroška; in 
sanacija vsakega takega plazu – 500 tisoč, 
mogoče še več, po Sloveniji jih je ogromno. In 
15 milijonov mi hitro porabimo. V prihodnosti 
bomo imeli velike težave s tem, tega se moram o 
zdaj zavedati in bo treba iz nekje ta denar 
jemati. Mi bomo pripravili za drugo leto                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  64  spremembo Zakona o odpravi posledic naravnih 
nesreč. Razlogov je več, ampak dva glavna, ki 
sta mogoče tudi za vas pomembna. Prvi je ta: ti 
naravni pojavi, te ujme so ved no bolj lokalizirane 
in v Sloveniji imamo veliko število majhnih občin, 
ki so finančno šibke. Recimo, mi imamo prag za 
državo, da se sproži sanacijski program. 
Sanacijski program je okoli 3 milijone, 2 milijona 
900, odvisno na prihodke v proračun. Ampak 
lahko se nam pa zgodi, da na področju dveh 
občin pride do škode 2 milijonov, kar je za ti dve 
občini ogromno. Država v tem primeru po 
zdajšnji zakonodaji še ne vstopa v sanacijo; in to 
je en del, ki ga hočemo spremeniti, to je, da 
gledamo tudi mi malo bolj l okalno na 
posamezno občino, če to za neko občino 
predstavlja prevelik zalogaj, da že na podlagi 
tega zakona lahko pomagamo. Drugo je pa, da 
želimo skrajšati ta čas, ko nastane dogodek, do 
tega, kdaj gredo prva izplačila ven. Zdaj je tak 
sistem, da je treba  najprej škodo popisati 
oziroma mora priti pobuda z občin, da se škoda 
popiše. Potem se naredi program sanacije, ki ga 
vlada potrdi; in se eno leto obrne. Vse je 
povezano tudi s tem, kako je sredstev za to 
namenjenih v proračunu. Mi si zdaj želimo, da še 
preden je to na vladi potrjeno, da bi dali 
prizadetim določeno akontacijo že vnaprej. To je 
tudi poleg ostalih še kar zapletenih rešitev, ki pa 
jih moramo narediti, če hočemo v takšnih 
primerih, ki bodo vedno bolj pogosti, biti bolj 
učinkoviti.  
 V Halozah s e je v letih od 2015 do 
2018 s sofinanciranjem države in državnimi 
sredstvi izvajala sanacija plazov na lokalni 
infrastrukturi pri vsaj 14 plazovih; v višini 
dobrega milijona evrov. V letošnjem letu se z 
dobrim sodelovanjem, to je treba poudariti, z 
lokaln o skupnostjo že izvajajo sanacije, kjer so v 
štirih primerih sklenjene pogodbe o 
sofinanciranju. V planu so še štiri sanacije. Za 
letos je predvideno skupaj približno 500 tisoč 
evrov. Toliko zaenkrat, hvala.   
 
 Izvolite.  
 
BOŠTJAN KORAŽIJA  (PS Levica):  
Spoštovani, hvala za besedo.  
 Za ilustracijo resnosti situacije na 
terenu v Haloz ah bi navedel občino Cirkulane, ki 
ima evidentiranih kar 55 plazov. Sanacija samo 
enega plazu, kot smo že prej govorili o tem, pa 
lahko znaša tudi do 500 tisoč evrov. Letos bo 
minilo 30 let od zelo hude ujme leta 1989, ki se 
je zgodila nad celo regijo, Hal ozami in celim 
območjem; 3. in 4. julija so se po teh močnih 
poplavah sprožili usadi, plazovi in blatni tokovi, 
ki so uničevali bivanjske in gospodarske objekte, 
infrastrukturo in vse ostalo. Takrat se je na tem 
območju Haloz sprožilo tisoč 800 plazov in usadov. Usadi so te blatne vode, ki potem rušijo 
vse pred sabo, se sprošča energija.  
 Glede tega imam tudi vprašanje:  
 Ali načrtujete večanje sredstev za 
sanacije plazov na območju celotne države?  
 Delno ste tudi že odgovorili.  
 Če da, v kakšnem obsegu in  kdaj?  
 Ali mogoče načrtujete spremembe 
predpisov s področja varstva pred plazovi in 
sanacijami posledic v smislu razširitve 
upravičencev do sredstev za sanacijo?  
 Ali načrtujete bolj striktno obravnavo 
geoloških podnebnih pogojev pri določanju 
območij, p rimernih za gradnjo, nadomestno 
gradnjo, ali pri izdaji gradbenih dovoljenj, zlasti z 
vidika ogroženosti s strani plazov in poplav?  
 Žal je tako, da si nihče ne želi biti na 
mestu družin, nad katerimi vsak dan visi grožnja 
nenadnega poslabšanja razmer, ki  lahko 
pomenijo uničenje njihovega vira preživljanja ali 
pa celo njihovih bivališč. In težko se je ob vsaki 
napovedi dežja s strahom ozirati v nebo in 
otroke peljati k sorodnikom. To drastično 
poslabša kvaliteto življenja in načenja zdravje. 
Zato prosim, d a se jim pomaga. Hvala.  
 
 Izvolite.  
 
 Sredstva za drugo leto se nam ne 
povečujejo. Namreč, k ot veste, smo sklenili en 
dogovor s sindikati, kar pomeni, da so se nam 
plače oziroma stroški plač zelo povečali, še 
drugi izdatki so kar veliki, tako da na ta račun 
naše ministrstvo ni dobilo dodatnih sredstev. Mi 
jih bomo seveda, kolikor se da, iz podjem nega 
sklada pa iz javnega sklada nabrali, ampak bo 
manj sredstev, kar je seveda slaba novica, glede 
na to, da že letos vidimo, kako nam narava kaže 
zobe.  
 Pri sami spremembi zakonodaje bo tudi 
na podlagi tega, da bo teh dogodkov več, in 
vprašanje, kako bo  pa s sredstvi, treba razmisliti 
– to je pa tisto, kar sem prej razlagal –, da so še 
drugi vidiki, druge rešitve predvidene, ki so pa 
težje. Se bo treba mogoče malo odločiti, koliko 
res država financira vse. Torej, kje se bo 
naredila ta ločnica, glede na t o, kaj se da 
zavarovati, kdo ima zavarovano in tako naprej. 
Ravno zaradi tega, ker pričakujemo, da bo teh 
dogodkov več, sredstev manj. Vse te rešitve in 
vprašanja, ki ste jih zdaj navajali, bodo prihodnja 
leta zelo vroča na tem mestu, ko bomo prišli z 
novim zakonom. Zdaj ta trenutek smo pa še v 
osnutkih in težko razlagam oziroma povem kaj 
bolj natančno, ker je treba dobro preučiti. Mi smo 
ekipe poslali tudi v Italijo, da so si tam pogledali, 
kako so po potresu hitro ukrepali in tako naprej, 
ker pač naravne nesreče so poleg plazov tudi 
potresi in poplave in tako naprej. Skratka, en cel 
spekter stvari je, na katere je treba pomisliti. Se                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  65  pa zavedamo, da je naša naloga to, da to 
zakonodajo naredimo predvsem bolj efektivno in 
pa učinkovito in da upošteva potem t udi tiste 
stiske najšibkejših.  
 
 Ja, gospod poslanec, imate besedo za 
postopkovni predlog za Državni zbor.  
 
BOŠTJAN KORAŽIJA  (PS Levica): Ja, hvala 
za bese do. 
 Plazovi so za področje Slovenije velik 
problem, v spremenjenih podnebnih pogojih 
oziroma spremembah pa postajajo še večji. 
Potreben je korenit razmislek o ukrepih za 
preprečevanje ogroženosti s strani plazov, prav 
tako pa o sanacijah posledic plazov i n usadov in 
drugih premikov zgornjih geoloških plasti zemlje. 
Zato predlagam, da se o tej tematiki plazov in 
usadov in njihovega preprečevanja ter sanacij 
na državni ravni, se pravi za celotno Slovenijo, 
opravi širša razprava v Državnem zboru. Hvala.  
 
PODP REDSEDNIK BRANKO SIMONOVIČ: 
Hvala lepa.  O vašem predlogu bo Državni zbor 
odločil jutri, 10. julija 2019, v okviru glasovanj. 
Prosim, če si izklopite mikrofon. Hvala lepa.  
 Besedo ima mag. Marko Koprivc, ki bo 
postavil vprašanje ministru za okolje in prosto r 
 Izvolite.  
 
MAG. MARKO KOPRIVC  (PS SD): Hvala lepa, 
spoštovani podpredsednik, za besedo. 
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, 
spoštovani minister gospod Zajc!  
 Moje vprašanje se nanaš a na urejanje 
prostora, in sicer na velike težave, s katerimi se 
soočajo občine, ko skušajo urejati in 
sankcionirati negativne pojave v prostoru, kot so 
zanemarjanje in nevzdrževane stavbe, 
nedovoljeno oglaševanje na zasebnih površinah 
in drugi pojavi na z asebnih površinah, ki kazijo 
okolico in ogrožajo varnost okoliških prebivalcev. 
Poudarjam, tukaj govorimo predvsem o 
zasebnih površinah in zasebnih nepremičninah. 
K postavitvi vprašanja me je na nek način 
spodbudil dogodek pred nedavnim, pred nekaj 
dnevi v  Ljubljani, ko se je v starem mestnem 
jedru, v Stari Ljubljani, dobesedno zrušila 
dotrajana in nevzdrževana stara zgradba. 
Takšne zadeve so vsekakor zelo nevarne za 
okoliško prebivalstvo, namreč zgradba se je 
zrušila tako rekoč na vrt ene izmed ljubljanski h 
gostiln. Predvsem pa je problem v tem, da je po 
besedah predstavnikov Mestne občine 
Ljubljana, občina kot taka opozarjala na velik 
problem te dotrajane zgradbe, a vendar ni imela 
nekih konkretnih vzvodov, kako bi zadevo 
preprečila. Kot sem bil seznanjen,  sta ključna 
zakonska podlaga za ukrepanje občin Zakon o 
urejanju prostora in pa Gradbeni zakon. Po 
mojih informacijah pa trenutna zakonodaja v 
praksi ne omogoča občinam, da bi sprejele ureditev, ki bi jo bilo mogoče učinkovito izvajati, 
kljub temu da je b il Zakon o urejanju prostora 
sicer pred nekaj leti spremenjen.  
 Zato vas, spoštovani minister, 
sprašujem sledeče:  
 Ali ste seznanjeni s težavami občin pri 
učinkovitem urejanju negativnih pojavov v 
prostoru?  
 Kateri so ukrepi, ki jih mora občina 
zagotovit i, da bi lahko učinkovito zavarovala 
izgled kraja, uredila plakatiranje in oglaševanje 
ter zagotovila, da lastniki s svojimi 
nepremičninami in zemljišči ravnajo tako, da ne 
ogrožajo javne varnosti in javnega interesa ter 
ne kazijo izgleda kraja?  
 Hvala le pa za odgovore.  
 
odgovor.  
 
 Te težave občin na področju urejanja 
negativnih pojavov v prostoru so bile zelo dob ro 
znane že pri pripravi nove zakonodaje v 
prejšnjem mandatu. Kot veste, letos bomo 
Zakon o urejanju prostora in Gradbeni zakon 
ponovno pripeljali k vam na klopi in že v tem 
vmesnem času, ko je trajala javna razprava, 
smo tudi mi z vsemi tremi občinskimi z druženji 
sedeli ravno zato, da se optimiziramo, da tiste 
stvari, ki so se izkazale do zdaj, v tem kratkem 
času, ko ta zakonodaja velja, od lanskega leta 
do sedaj, ki so se že izkazale za potencialne za 
izboljšati, da jih zdaj izboljšamo.  
 Občine so z novi m gradbenim zakonom 
dobile pristojnost, da same izvajajo inšpekcijski 
nadzor glede skladnosti z občinskimi 
prostorskimi akti in drugimi predpisi nad tistimi 
gradnjami, za katere ni potrebno gradbeno 
dovoljenje, za tiste, ki je treba gradbeno 
dovoljenje, je  to še vedno državna, ampak pri 
teh malih pa lahko občine to same izvajajo. To 
daje občinam pristojnost nad številnimi posegi v 
prostor, ki jih doslej nismo mogle nadzirati, ki pa 
kljub svoji gradbeno -tehnični nezahtevnosti 
vseeno močno vplivajo na urbani prostor in kraj 
in sam izgled. Nekatere občine do zdaj še vedno 
nimajo vzpostavljenih inšpekcijskih služb, to je 
sicer res, ampak do konca leta v takih primerih 
to še vedno potem izvaja država, ampak druge 
občine pa ta nadzor že dobro izvajajo oziroma 
se p ripravljajo na ta nadzor. Tukaj se tudi 
medobčinsko povezujejo po vzoru redarskih 
služb, tako da pričakujemo, da bo do konca letat 
to kar dobro zaživelo. Ampak to je en tak zelo 
dober ukrep, orodje, ki ga občine sedaj imajo, da 
lahko same pri teh objektih ukrepajo, ki, kot sem 
rekel, niso zahtevni gradbeno, ampak lahko pa 
zelo kazijo ali pa ogrožajo okolico.  
 Občine so z novim zakonom o urejanju 
prostora dobile tudi možnost priprave odlokov o 
urejanju podobe naselij in krajine, ki so 
namenjene ravno regula ciji tistih posegov, ki so                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  66  enostavne gradnje ali ki sploh niso objekti, 
temveč drugi posegi v prostor, na primer, zeleni 
sistemi, oglaševanje, osvetljevanje, razstavljanje 
blaga v poslovnih objektih in tako naprej. Torej, 
to, kar ste omenil, to opcijo zdaj  imajo, če 
pripravijo te svoje odloke. S tem smo želeli dati 
poseben poudarek in mesto urejanja tistim 
vidikom prostora, ki niso grajeni objekti, ampak 
vseeno znatno vplivajo na izgled, dojemanje in 
funkcionalnost, funkcioniranje prostora. Občine 
za te odl oke sicer izražajo velik interes, res pa 
je, da se sedaj v začetku veljavnosti te 
zakonodaje bolj osredotočajo na sprejemanje 
OPN pa OPPN. Ampak pričakujem, da se bodo 
teh odlokov lotile v kratkem.  
 In ravno tako je Zakon o urejanju 
prostora uredil vpraša nje odreditve vzdrževanja 
za tiste objekte, ki kvarno vplivajo na podobo 
naselja in krajine, izvajanje česar je možno 
bodisi samostojno, lahko pa tudi v sklopu 
omenjenega odloka o urejanju podobe naselij in 
krajine. Nenazadnje imajo občine po novem 
gradben em zakonu tudi bistveno večjo besedo 
pri izvajanju tistih gradenj, za katere se sicer 
zahteva gradbeno dovoljenje in ki jih preko 
upravnih enot dovoljuje država, nadzira pa 
državna inšpekcija. V postopku izdaje 
gradbenega dovoljenja se sedaj občine 
pojavlj ajo kot obvezen mnenjedajalec za 
področje skladnosti nameravanih gradenj s 
prostorskimi akti. Večina občin to nalogo tudi že 
izvaja in so ob opozarjanju, da to sicer terja 
veliko delo, zadovoljne s to pristojnostjo zaradi 
tega, ker dajo mnenje in na ta nač in vplivajo na 
to, kar ste želeli, da bi imeli več besede pri tem, 
kako bo njihova občina videti.  
 Zakonodaja tako omogoča kar nekaj 
mehanizmov, s katerimi lahko občine bistveno 
bolj aktivno vplivajo in posegajo na področje 
urejanja prostora. In glede na to, da še zdaj 
tečejo pogovori o tej novelaciji, se zna še kaj 
zgoditi v tem dialogu z občinami, da še kaj 
popravimo v tej novelaciji gradbene zakonodaje.  
 
 Besedo ima mag. Branislav Rajić, ki bo 
postavil vpraš anje ministru za zdravje Alešu 
Šabedru.  
 Izvolite.  
 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  (PS SMC):  Hvala 
lepa.  
 Spoštovani gospod minister, danes 
sem jaz vaš odrešenik, namreč, zadnje 
vprašanje za vas dane s. Tema ni zadnja po 
vrsti, je stvar žreba, da sem pač prišel zadnji.  
 Zakon o interventnih ukrepih za 
zagotovitev finančne stabilnosti javnih 
zdravstvenih zavodov, katerih ustanovitelj je 
Republika Slovenije, bolj znan kot interventni 
zakon za sanacijo b olnišnic, je bil sprejet 
septembra 2017. In ta zakon v svojem 4. členu 
določa, da se kritje izgub bolnišnic iz preteklih let 
izvede s proračunskimi sredstvi v višini 80 % izgube iz preteklih let na dan 31. decembra 
2016. Posledica tega je izrazito nesorazm erno 
financiranje posameznih bolnišnic. UKC 
Ljubljana je, denimo, po interventnem zakonu 
prejela skoraj 80 milijonov evrov sanacijskih 
sredstev, medtem ko je UKC Maribor prejel le 
5,5 milijonov istih sredstev. Ta razlika je 
problematična predvsem zato, ker  UKC Maribor 
ni 15 -krat manjši od UKC Ljubljana. UKC 
Maribor zaradi zagotavljanja zdravstvenih 
storitev na sekundarnem in terciarnem nivoju je 
edina primerljiva ustanova v zdravstveni panogi 
z UKC Ljubljana. UKC Maribor se je znašel v 
nezavidljivi situacij i, ker tudi na področju 
investicij zaostaja za Univerzitetnim kliničnim 
centrom Ljubljana. Razlog je logičen, vendar ni 
pravičen. Investicije so zavoljo boljših 
posameznih rezultatov enostavno stagnirale. V 
preteklosti investicij v UKC Maribor ni bilo ravn o 
zato, ker se je bolnišnica s tem želela izogniti 
poslabšanju izidov poslovanja. Navsezadnje je 
bila bolnišnica zato kaznovana z nižjimi sredstvi, 
namenjenimi za sanacijo, ob tem, da je jasno, 
kako zelo so si prizadevali k zmanjšanju izgub 
tudi z varčevan jem pri nabavi opreme ali pri 
odpovedovanju investicijam. Danes pa se to 
odraža v neenakopravnem položaju bolnikov iz 
severovzhodne Slovenije v primerjavi s tistimi v 
ljubljanski regiji.  
 V zvezi s tem vas, spoštovani gospod 
minister, želim vprašati:  Kaj boste storili, da 
opisane neenakosti odpravite in da zagotovite 
enakopravno zdravstveno varstvo ljudi v 
severovzhodni Sloveniji, če jih primerjamo s 
tistimi, ki se zdravijo v Ljubljani?  
 Na kakšen način bo vaše ministrstvo 
zagotovilo enakopravno obravnav o bolnišnic pri 
vrednotenju, prvič, trenutnega poslovanja glede 
izgub v tekočem času, in drugič, pri financiranju 
investicij, ker je nesorazmerje med ljubljanskim 
kliničnim centrom in mariborskim zelo izrazito v 
korist ljubljanskega?  
 Hvala.  
 
PODPREDSEDNIK  BRANKO SIMONOVIČ:  
odgovor.  
 
predsedujoči. Hvala za vprašanje, spoštovani 
 Najprej bi mogoče uvodoma začel z 
izvajanjem aktivnosti za nemoteno delovanje 
zdravstvenega sistema in pa odpravo 
neenakosti na področju Republike Slovenije pri 
dostopu do zdravstvenih storitev oziroma 
obravnave javnih zdravstvenih zavodov. 
Uvodoma bi, mogoče ni prava beseda, ampak 
vseeno, v ce loti zavrnil to trditev, da so bolniki 
severovzhodne Slovenije v neenakopravnem 
položaju pri zagotavljanju zdravstvenega varstva 
na sekundarnem in pa terciarnem nivoju, saj je 
že z samo ustanovitvijo terciarne ustanove na 
severovzhodnem področju oziroma v samem                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  67  mestu Maribor, ministrstvo prepoznalo potrebe 
prebivalstva te regije in je omogočilo tudi 
kakovostnejšo in pa bolj strokovno obravnavo. 
To je pomenilo izboljšanje dostopnosti do 
kompleksnejše in zahtevnejše zdravstvene 
obravnave ter financiranje zdra vstvenega 
varstva na tem področju. K boljšemu 
zagotavljanju zdravstvenega varstva te regije je 
pripomogla tudi ustanovitev Medicinske fakultete 
v Mariboru.  
 V letu 2017 so bila na podlagi Zakona o 
interventnih ukrepih za zagotovitev finančne 
stabilnosti ja vnih zdravstvenih zavodov, katerih 
ustanovitelj je Republika Slovenija, dodeljena 
proračunska sredstva 15 bolnišnicam, na 
podlagi – kot ste že sami povedali – enotnega 
kriterija, pri čemer je višina dodeljenih sredstev 
temeljila na bilančnih podatkih bolni šnic. 
Dodelitev sredstev je bil enkraten ukrep za 
izboljšanje likvidnosti bolnišnic. Tako so bila 
proračunska sredstva UKC Maribor dodeljena na 
način in po enakem kriteriju, kot ostalim 14 
bolnišnicam, res pa, da je to pomenilo manj 
sredstev, saj je bila o snova pokrivanje 80 % 
akumulirane izgube iz preteklih obdobij, ki je je 
imel pa Univerzitetni klinični center v Mariboru 
relativno malo, v primerjavi z drugimi 
bolnišnicami. Klinični center Maribor je terciarna 
ustanova, ki izvaja tudi zdravstvene dejavnos ti 
pod enakimi pogoji financiranja kot tudi druge 
terciarne ustanove v Republiki Sloveniji in pod 
pogoji, ki jih določa vsakoletni oziroma 
vsakokratni splošni dogovor, sklenjen z 
zdravstveno zavarovalnico. Zato so očitki o 
neenakopravni obravnavi bolnišnic  na tem 
mestu zagotovo neutemeljeni.  
 Ministrstvo za zdravje od UKC Maribor 
posredovane predloge za investicijo oziroma 
investicijsko dokumentacijo sprotno in ažurno 
obravnava. Investicije v bolnišnične objekte 
ministrstvo izvaja na podlagi izkazanih potre b 
posamezne bolnišnice po prioritetah, ki so bile 
določene in ki jih določi tudi sama bolnišnica, in 
se kot investitor v skladu z Določbami uredbe o 
enotni metodologiji za pripravo in obravnavo 
financ do preje tih predlogov opredelimo na 
podlagi prejete dokumentacije.  
 Moram pa nekako v zaključku tega 
pojasnila tudi povedat, da smo včeraj ponovno 
sedeli z vodstvom Univerzitetnega kliničnega 
centra Maribor ravno na temo investicij oziroma 
prioritet na področju in vesticij, pa mogoče par 
dejstev še na tem mestu v zvezi z investicijami, 
ki se izvajajo ali pa so se v preteklem obdobju 
izvedle v Univerzitetnem kliničnem centru v 
Mariboru. V okviru razpoložljivih sredstev, 
namenjenih za investicije v javne zdravstvene 
zavode, je Ministrstvo za zdravje namenilo velik 
delež tudi UKC Maribor. V zadnjem letu so bila 
sredstva namenjena za nabavo opreme za 
program Doma, anestezijske aparate, postelje 
za intenzivno terapijo, trenutno smo tik pred 
podpisom pogodbe za novi dve CT  napravi, ki jih 
dobi UKC Maribor, v teku so postopki za koronograf, rentgenske aparature, magnetno 
resonanco, angiograf, potekajo pa tudi postopki 
za vgradnjo gasilskega požarnega dvigala in 
predelavo požarnih sektorjev na stolpnici UKC 
Maribor in širitev  Enote za intenzivno nego in 
terapijo na Kliniki za pediatrijo. Med prioritetnimi 
projekti v letu 2020 je tudi projekt ureditve 
pohlajevanja v UKC Maribor, preverili pa bomo 
tudi možnost financiranja preselitve Oddelka za 
pulmologijo, o čemer smo včeraj go vorili na 
sestanku, iščemo možnosti za popolno 
adaptacijo bolnišnične kuhinje, ki v trenutnem 
stanju, kot je, pravzaprav dolgo več ne more 
delovati in bo potrebno zagotoviti tudi za to 
področje sredstva. Hvala.  
 
 Izvolite.  
 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  (PS SMC): Hvale 
lepa.   
 Gospod minister, jaz se vam že zdaj 
zahvaljujem za to, da ste nadaljevali to 
interaktivno sodelovanje z UKC Maribor, ampak 
tisto, kar sem s tem vprašanjem želel, je samo 
to, da nekako dobimo vsaj zagotovilo, da se ta 
praksa »naredite izgubo, pa bomo pokrili 80 %« 
ne bo ponavljala oziroma ne bo šla naprej, ker 
potem bi to bil nasvet za vse ostale, da kupujte 
opremo, ne varčujte in izguba bo že pokrita. To 
je nekaj, kar je nujno, da ustavimo, za ostalo pa 
seveda razumem in se zahvaljujem.  
 
 Gospod minister, imate besed o za 
 Izvolite.  
 
 Pravzaprav je ustanovitelj dolžen 
poravnati izgubo oziroma izboljšati likvidnostno 
situacijo v javnih zdravstvenih zavodih, zato je 
tudi b il pred 2 letoma, torej 2017, interventni 
zakon. Seveda je prišlo, kot ste sami ugotovili, 
do nesorazmerij, saj so bolnišnice z večjo 
akumulirano izgubo dobile več sredstev kot pa 
bolnišnice, ki so pravzaprav bolj racionalno 
poslovale. Moram povedati na te m mestu, da 
UKC Maribor tudi v prvem polletju letošnjega 
leta posluje skladno s plani in dosega skorajda – 
poudarek na skorajda – izravnan rezultat, tako 
da nekako zagotavljajo to stabilno poslovanje 
tudi za naprej. Seveda pa se bomo na 
ministrstvu skladno  s potrebami, ki jih ima 
klinični center Maribor, trudili, da zagotovimo 
potrebna sredstva za tiste nujno potrebne 
investicije, ki so prioriteta na njihovi strani. 
Hvala.  
 
Hvala lepa.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  68   Mag. Andrej Rajh bo postavil vprašanje 
 Izvolite.  
 
MAG. ANDREJ RAJH  (SAB) : Hvala lepa, 
predsedujoči za besedo.  
vprašanje se nanaša na navodilo, ki ga je 
Ministrstvo za ok olje in prostor lani ob tem času 
naslovilo na upravne enote, glede na razlago 
dveh medsebojno poveznih pojmov, prevladujoči 
namen gradnje in prevladujoča dela. Na mene 
so se namreč kot na pooblaščenega inženirja 
gradbene stroke obrnili številni pooblaščeni  
inženirji gradbene, storjene in elektro stroke. Za 
javnost naj povem, da smo pooblaščeni inženirji 
nosilci javnih pooblastil s področja stroke, iz 
katere smo diplomirali, in to javno pooblastilo je 
ekvivalentno pooblastilu pravnika z državnim 
izpitom ali pa učitelja s strokovnim izpitom. 
Vzrok današnjega poslanskega vprašanja je 
torej navodilo, ki ga je Ministrstvo za okolje in 
prostor poslalo upravnim enotam glede 
tolmačenja pojma »prevladujoči namen gradnje 
in prevladujoča dela«. V oba pojma Ministrstvo 
za okolje in prostor dodatno vnaša statistično 
klasifikacijo CCSI, ki je namenjena izključno za 
statistične potrebe Republike Slovenije, pri tem 
pa ministrstvo to klasifikacijo uporablja za 
določitve strokovnih kompetenc pooblaščenih 
gradbenih -, strojnih - in elektroinženirjev. 
Konkretno jo uporablja na način, da 
pooblaščenim inženirjem tehniških strok ne 
priznava kompetenc za vodenj objektov, ki jih 
statistična klasifikacija opredeljuje kot stavbe. To 
strokovno kompetenco izključno priznava le 
pooblaščenim arhitektom. Jaz in vsa inženirska 
stroka se s tako klasifikacijo ne strinjamo in 
mislimo, da je zelo pavšalna in temelji na 
stališču Zbornice za arhitekturo in prostor. Na 
podlagi napačnega tolmačenja nam tako 
oporekate tudi strokovne kompetence, ki jih 
imamo. In ne samo to, oporekate veljavnost in 
strokovnost inštitucij, ki te kompetence 
podeljujejo. Ne samo to, s takim posegom 
posegate tudi v pravice projektivnih podjetij, ki 
imajo izključno pravico imenovanja odgovornega 
vodjo projektov oziroma vodje pro jekta, 
ponavljam, med strokovnjaki iz strok, ki jih 
zaposlujejo.  
 Spoštovani minister, glede na to, da do 
lani tako navodilo ni bilo potrebno, vas pozivam, 
da ga umaknete. Hvala lepa.  
 
 Gospod minister, imate b esedo za 
odgovor.  
 Izvolite.  
 
SIMON ZAJC : Hvala lepa.  
 MOP je res objavil na svoji spletni 
strani in poslal tudi zainteresiranim deležnikom 
tolmačenje 12. člena Gradbenega zakona, ki 
določa, da mora projektant z a vodenje izdelave projektne dokumentacije določiti pooblaščenega 
arhitekta ali pooblaščenega inženirja. Iz stroke, 
ki glede na namen in gradnje prevladuje ta člen, 
pa velja že drugače od leta 2008, že v prejšnjem 
zagovoru je veljal in se v novem gradbenem  
zakonu ni spreminjal, razen imena samega, 
tolmačenje se ni spreminjalo. To tolmačenje je 
pa MOB objavil na spletni strani in ga poslal 
deležnikom zato, ker smo skozi zapise nekaterih 
medijev ugotovili, da gre za napačno 
razumevanje in da je to nekaj noveg a v 
gradbenem zakonu, pa ni, že od prej to to 
izhaja. Namreč, pristojnosti oziroma naloge 
pooblaščenih inženirjev so določene v Zakonu o 
arhitekturni in inženirski dejavnosti, torej 
Gradbenem zakonu. Poklicne naloge 
pooblaščenega inženirja s področja 
gradb eništva se nanašajo na strokovno področje 
gradbene stroke, izdelavo načrtov gradbenih, 
geotehničinih, voziščnih in podobnih konstrukcij 
stavb in drugih objektov, izdelavo gradbenih 
načrtov, gradbeno inženirskih objektov, izdelavo 
statičnih in potresnih ana liz, študije potresne 
ogroženosti objektov, biološko, geomehanskih 
analiz ter preizkušanje gradbenega materiala. 
Te naloge niso bile nikoli preklicane. To ostane. 
Preklicala oziroma, spremenila bi jih lahko samo 
sprememba Zakona o arhitekturni in inženirsk i 
dejavnosti. Navodilo, ki je bilo poslano na 
upravne enote, Inženirsko zbornico Slovenije in 
Zbornico za arhitekturo in prostor Slovenije, 
napotuje udeležene, da se držijo pravila, ki je 
bilo uzakonjeno že s spremembo Zakona o 
graditvi objekta v letu 2008 . Takratni zakon je 
določal, da kot odgovorni vodja projekta nastopa 
odgovorni projektant iz stroke, ki pri nameravani 
gradnji glede na namen objekta prevladuje. V 
zvezi s to določbo je bili s strani MOB v vseh teh 
letih podanih veliko mnenj in navodil, ka j pomeni 
pojem prevladujoče stroke in kako se ta odraža 
pri vodenju projekta. Objavljeni so bili tako na 
spletni strani, v konkretnih odgovorih na 
postavljena vprašanja, v knjigi Zbirka predpisov 
o graditvi objektov z uvodnimi pojasnili in tako 
naprej. Uve ljavitev novega gradbenega zakona 
ni prinesla zakonskih sprememb pri vsebinski 
definiciji in o podelitvi odgovornega vodja 
projekta oziroma vodje projekta o zdajšnjem 
zakonu, saj je prišlo le do preimenovanja te 
osebe, torej iz odgovornega vodja projekta d o 
vodje projekta po novem gradbenem zakonu. Je 
pa res, da se obveznosti imenovanja vodj e 
projektov v skladu s prevladujočo stroko v 
preteklosti niso dovolj striktno izvajale niti 
nadzirale in je zaradi tega pri izvajanju predpisov 
prišlo tudi do odstopanj. MOP je znano, da se v 
določenih primerih na nekaterih upravnih 
organih v upravnih post opkih niso ugotavljale in 
sankcionirale napačne navedbe vodij projektov v 
projektni dokumentaciji glede na prevladujočo 
stroko. Če bi takšno prakso uporabili tudi v 
bodoče, bi to pomenilo zavestno kršenje 
predpisov, s tem pa se na MOP nikakor ne 
moremo str injati, zato smo tudi podali navodila 
za upoštevanje določb veljavnega gradbenega                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  69  zakona. Torej, ne gre za navodilo, pripravljeno 
na podlagi zgrešenega ali pa napačnega 
tolmačenja uradnikov, zaposlenih na ministrstvu, 
temveč za navodila v skladu s predpisi  in 
dolgoletno prakso, ki se je izvajala, kdaj se pa 
tudi ni izvajala, to je pa tudi res. Z navodili se 
tako ne favorizira ene stroke. Inženirska 
zbornica Slovenije pa v času sprejemanja tako 
ZGO kot Gradbenega zakona ni nasprotovala 
temu, da se določi, da  je vodja projekta, prej 
odgovorni vodja projekta, tista oseba, katere 
znanja so ključnega pomena za realizacijo 
projekta. Kar pomeni, da pooblaščeni inženirji s 
področja gradbene stroke še vedno lahko 
nastopajo enako kot v zadnjih enajstih letih kot 
vodja  projekta na objektih, kjer so gradbene 
rešitve ključne za realizacijo projekta. Ne morejo 
pa nastopati kot vodja projekta na objektih, na 
katerih so bistvenega pomena  druge stroke, 
recimo pri daljnovodu so to elektroinženirji, pri 
plinovodih strojni inžen irji, večina stavb arhitekti, 
ne pri vseh, pri večini, mostove imate vi, kar je 
bilo tudi do zdaj predpisano.  
 
PODPREDSEDNICA TINA HEFERLE:  Hvala, 
gospod minister.  
zahtevo za dopolnitev odgovora.  
 
MAG. ANDREJ RAJH  (PS SAB):  Hvala lepa.  
 Jaz se seveda z odgovorom ne 
strinjam. Temelji na nepoznavanju stroke in 
favoriziranju arhitekturne stroke. Treba je jasno 
povedati, da so na Ministrstvu za okolje in 
prostor zaposleni funkci onarji iz ZAPS, in ni res,  
da se Inženirska zbornica Slovenije strinja s 
samovoljno interpretacijo, ki jo podaja MOP. 
Inženirji izpolnjujemo osem bistvenih zahtev, ki 
so potrebne za to, da je gradnja skladna z vsemi 
varnostnimi predpisi. In nedopustno je, da 
uradniki na ministrstvu  uničujejo sto let 
inženirske tradicije. Jaz vas, minister, vljudno 
prosim, da to navodilo umaknete. Hvala lepa.  
 
PODPREDSEDNICA TINA HEFERLE: Hvala 
lepa.  
 Gospod minister, nimate več nobenega 
odgovora. Potem nadaljujemo. Vprašanje bo 
postavila mag. Boja na Muršič, in sicer ministru 
brez resorja pristojnemu za razvoj, strateške 
projekte in kohezijo dr. Iztoku Puriču.  
 Izvolite.  
 
MAG. BOJANA MURŠIČ : Hvala lepa, 
podpredsednica za besedo.  Spoštova ni 
minister, najprej najlepša hvala, da ste uspeli 
priti danes na to sejo, se posvetiti mojemu 
vprašanju, kajti danes ste se udeležili 
Razvojnega sveta kohezijske regije vzhodne 
Slovenije na Ptuju. Jaz mislim, da ste dobili 
dobra izhodišča, in upam, da jih  boste tudi 
upoštevali, kajti vzhodna kohezijska regija v 
primerjavi z zahodno je bistveno drugačna, 
ampak to mogoče na eni izmed naslednjih sej, 
vam bom mogoče tudi n a to temo postavila vprašanje. Danes pa tema črpanje evropskih 
sredstev. V Službi Vlade z a razvoj in evropsko 
kohezijsko politiko, ki jo vodite, ste nedavno 
prejeli pismo Evropskega komisije, v katerem 
vas opozarjajo na možnost začasne zaustavitve 
plačil sredstev Evropskega kohezijske politike iz 
bruseljske blagajne v slovenski proračun. 
Razlo g za to naj bi bile pomanjkljivosti v 
informacijskem sistemu e -MA, kar ste, cenjeni 
minister, v aprilu že tudi napovedali. V svojem 
javnem odzivu na pismo Evropskega komisije 
ste sporočili, da imamo dva meseca časa za 
pripravo odziva, prav tako pa ste poud arili, da 
potencialna začasna zaustavitev plačil iz 
bruseljskega proračuna ne bi vplivala na 
izplačila upravičencev, saj se ta zalagajo iz 
sredstev državnega proračuna, nato pa se 
izvajajo povračila iz sprejetih sredstev. Spomniti 
se moramo, da se je siste m za črpanje 
evropskega denarja vzpostavlja že dobrimi 
petimi leti. V njem še vedno prihaja do 
pomembnih težav, denimo na področju 
sistemskih kontrol, čeprav smo samo za razvoj 
in nadgradnjo informacijske tehnologije do zdaj 
porabili že kar 1,4 milijone ev rov in stroškov še 
danes ni konec. Februarja je SVRK sklenil še 
dobrih 800 tisoč težko štiriletno pogodbo za 
nadgradnjo in vzdrževanje sistema.  
 Zato vas, spoštovani minister 
 Kdaj lahko pričakujemo, da bodo 
težave z računalniškim sistemom odp ravljene in 
ne bodo več ovirale učinkovitega črpanja 
evropskih sredstev?  
 Zaradi zadržanih bruseljskih izplačil in 
zalaganja s strani države naj po vašem mnenju 
izvajalci projektov ne bi smeli biti prizadeti. 
 Kolikšna je vsota, ki bi jo moral založiti 
slovenski proračun zaradi zadržanih izplačil?  
 Kakšne bodo posledice zamud in 
zadržanih izplačil za tiste izvajalce EU projektov, 
ki niso del javnega sektorja in zato ne morejo 
računati na avtomatično in brezobrestno 
kreditiranje iz državne zakladnice?  
 Ali je realna možnost, da zadržanih 
plačil Slovenija sploh ne prejme?  
 Kaj boste storili, da preprečite to 
napoved?  
 
lepa.  
 Gospod minister, izvolite, beseda je 
vaša.  
 
DR. IZTOK PURIČ : Predsedujoča, hvala lepa za 
besedo. Spoštovana poslanka!  
 Kot ste omenili, se vračam s Ptuja, s 
seje vzhodne kohezijske regije. In ravno zaradi 
tega, ker je to vprašanje, sem ga v bistvu 
pričakoval, ker je tako aktualno. P rejšnji 
ponedeljek je Evropska komisija poslala na 
naslov Službe Vlade za razvojno in evropsko 
kohezijsko politiko opozorilo, da ima potencialno 
možnost zadržanja sredstev iz bruseljske                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  70  blagajne v slovenski proračun. O delu službe in 
zlasti o težavah z inf ormacijskim sistemom, 
mislim, da se ves čas mojega delovanja v tej 
službi ukvarjamo in pojasnjujemo to 
problematiko. Zgodba sama sega v leto 2013, 
kot ste omenili, vendar takrat še te službe ni bilo. 
Ampak nastavki za oblikovanje informacijskega 
sistema so  se pa v tistem času porajali in leta 
2015 je padla odločitev, da Slovenija za 
koriščenje evropske kohezijske politike oblikuje 
tri informacijske sisteme, eden je računovodski, 
tako imenovani MFERAC, drugi je ta naša 
zloglasna e -MA, in sicer v smislu delov anja 
organa upravljanja za delovanje kohezijske 
politike, in tretji informacijski sistem, ki ga 
podpira, tako imenovani eCA, organ za 
potrjevanje. Se pravi, trije informacijski sistemi, 
vse v funkciji delovanja in zagotavljanja 
evropske kohezijske politike .   
 Težko zdaj ocenjujem to odločitev 
izpred teh let. Ker gre za kompleksne zadeve, je 
tudi cena zunanjih izvajalcev takšna, kot je, in 
stroške in večna vprašanja, kaj bo s tem 
sistemom, je treba pojasniti tudi v smislu 
koncipiranja tega informacijskega siste ma. Nihče 
v tem trenutku ne želi in ne upa, da bi ta sistem 
na novo postavljali, ker gre za izrazito 
kompleksen sistem in tudi ustrezna potrebna 
dodatna finančna sredstva, vendar pa ga v tem 
trenutku uspešno nadgrajujemo, urejamo, tako 
da ta sistem v tem t renutku deluje.  
 Samo pismo temelji na ugotovitvah 
revizijskega organa, se pravi Urada za nadzor 
proračuna, iz maja lanskega leta. Kot ste 
omenili, sem že nekaj mesecev nazaj tudi na 
enem odboru Državnega zbora najavil, da 
pričakujemo to pismo. Saj ocena, ki jo je ta 
revizijski organ, se pravi Urad za nadzor 
proračuna, v lanskem letu določil, je ocena 3, za 
razliko od šolskega sistema, kjer smo navajeni, 
da višja kot je ocena, boljše stanje je, velja tukaj 
ravno obratno. Za zadovoljitev kriterijev, za 
verifikacijo tega sistema je potrebna ocena 2. V 
izogib vsem sedanjim ali prihodnjim razpravam 
na to temo, je služba v lanskem decembru 
pripravila akcijski načrt za odpravo ugotovljenih 
nepravilnosti. Lahko povem, da jih je bilo 
ugotovljenih 27. Mi smo pred dob rimi 10 dnevi, 
ker smo si tudi zastavili rok do zadnjega junija 
letošnjega leta, teden dni pred tem rokom smo 
poslali Uradu za nadzor proračuna tudi naša 
zagotovila, da smo teh 27 slabosti, če jih tako 
imenujem, odpravili. Sledi pa ponovna revizija 
tega si stema, in sicer glede na to, da urad ne 
poseduje strokovnjakov, se poslužuje zunanjih 
strokovnjakov za revizijo strukture 
informacijskega sistema.   
 Glede na to, da mi čas uhaja, bom pa v 
nadaljevanju dopolnil tisto, kar še želim 
povedati. Hvala lepa.  
 
lepa.  
 Gospa poslanka, imate zahtevo za 
dopolnitev odgovora.  MAG. BOJANA MURŠIČ  (PS SD): Hvala lepa 
za prvi del odgovora. Sicer to je bilo malo 
zgodovine.  
 Kdaj l ahko pričakujemo, da bodo te 
težave z računalniškim sistemom odpravljene?  
 Še enkrat, 1,4 milijone evrov je bilo 
danih v to nadgradnjo, v vzdrževanje tega 
sistema pa še dodatnih 800 tisoč.  
 Zanima me:  
 Ali imate v pogodbah kakršnekoli 
sankcije v primeru, da programi ne delujejo v 
skladu s predpisanimi zahtevami Evropske 
komisije?  
 Kolikšna je vsota, ki bi jo moral državni 
proračun zagotoviti zaradi zadržanih izplačil, na 
kar mi še niste odgovorili?  
 Kakšne so posledice zamud in 
zadržanih izplačil za tiste  izvajalce EU projektov, 
ki niso del javnega sektorja in žal ne morejo 
kreditiranje iz državne blagajn?  
 To zadnje vprašanje je sicer, bom 
rekla, malce nenavadno:  Ali je realna možnost, 
da državnih plačil Slovenija  ne prejme? 
 Kakšni bodo vaši ukrepi, da do tega 
sploh ne bi prišlo?  
 Kajti vsi si enostavno brez evropske 
kohezijske politike, brez teh sredstev vseh teh 
projektov ne moremo predstavljati. To so izredno 
izredno pomembna sredstva. Druge evropske 
države to  resnično dobro koristijo. Verjamem, da 
boste naredili vse, da do kakršnegakoli 
zadržanja sredstev ne bo prišlo. Kajti v nadaljnji 
finančni perspektivi se ta sredstva, ki jih bo 
prejemala Slovenija, še zmanjšuje. In to nam res 
ne bi bilo v ponos. Hvala lep a.  
 
lepa.  
 
DR. IZTOK PURIČ : Hvala za besedo.  
 Da nadaljujem. Ne bom se vračal v 
zgodovino. To je pa vezano na informacijski 
sistem, kdo , kaj, za koliko ga je naročil, kako ga 
je koncipiral. Mi smo tukaj danes, da to 
rešujemo. Vsi projekti tečejo, ne oziraje se na to 
pismo. Nihče od upravičencev ne bo oškodovan, 
kar pomeni, da ta distinkcija, ki jo vi navajate, 
javna podjetja ali pa javne ustanove in ostali 
zasebni sektor, ki je upravičen do evropskih 
sredstev za projekte na posameznih 
posredniških organih, če izpolnjuje vse tiste 
zahteve, dobi izplačilo. Koncept, sistem je tak, 
da izplačila se izplačajo iz slovenskega 
proračuna, izraz zalo ži, in potem gre zahtevek v 
bruseljsko blagajno in po kontrolah se to vrne v 
slovenski proračun. Eventualno, govorimo 
hipotetično, bi to pomenilo, čas zamrznitve, zgolj 
diskrepanco med založenimi sredstvi 
slovenskega proračuna in čakanje na odobritev 
Brusl ja. Kar pomeni zelo preprosto, nobene 
potrebne panike ni, vsi akterji na terenu delujejo, 
so pa veliki problemi, zlasti zaradi tega, ker so 
projekti v nekaterih delih Slovenije slabše                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  71  pripravljeni. Problem nastaja zaradi šibke 
ponudbe naših gradbincev in v zrok temu, da je 
ponudba večja od povpraševanja, je tudi 
dejstvo, da se cene izvajalcev dvigajo, kar zna 
biti v prihodnjih nekaj letih velik problem. 
Informacija, ki ste jo verjetno že slišali, sosednja 
Hrvaška ima na razpolago 7 milijard in zelo 
intenzivn o iščejo izvajalce na naši strani. Če 
bomo tisto, kar sem tudi na vzhodu poudaril in 
tem, bom rekel, meni osebno neprijetno in 
nerazumljivo, da vlada tako nezaupanje ali pa 
medsebojno nezaupanje, ker mislim, da 
delujemo vsi za isti cilj, da je cela Sloveni ja 
enako razvita glede na sredstva in da bomo vsi 
skupaj s skupnimi napori cilje evropske 
kohezijske politike dosegli, kar pa pomeni, 
počrpali vsa sredstva kot do sedaj.  
 Ker vidim, da imam še nekaj časa, 
govoriti o idealnem informacijskem sistemu je v 
tem trenutku brezpredmetno. Trenutno sistem 
deluje. Ukvarjamo se s starimi, bom rekel, 
nakopičenimi težavami. Iz tega mi osebno v 
službi, zlasti zaposleni, ne delamo težav, ker 
smo zavezani ciljem, da dosežemo tisto, zaradi 
česar smo tam. Enako pa v prvi vrs ti velja za 
mene. Če tega ne bo, nimam nobenega 
problema tudi ustrezne konsekvence izpeljati. 
Toliko. Hvala lepa.  
 
gospod minister.  Naslednji bo poslansko 
vprašanje predstavil gospod Jani Prednik, in 
sicer ministru za okolje in prostor gospodu 
 Izvolite.  
 
JANI PREDNIK  (SD): Predsednica, hvala. 
Spoštovani trije ministri!  
 Spoštovani minister za okolje, vsi 
vemo, da se podnebne spremembe dogajajo, in 
spričo te h sprememb nas tudi v Sloveniji čedalje 
pogosteje prizadenejo te vremenske ujme, ki pa 
jih zelo težko oziroma jih je skoraj nemogoče 
preprečiti. Se pa verjetno oba, minister, 
strinjava, da je naša obveznost, da sprejemamo 
vse razpoložljive preventivne ukre pe, da bi bila 
škoda teh ujm, ki jo povzročijo, čim manjša.  
 Koroška sodi med bolj izpostavljena 
območja. Na žalost je območje zapostavljeno, 
ampak kar se tega tiče, je bolj izpostavljeno 
območje. Ta močna neurja so prizadela širšo 
regijo, še posebej velik o škodo pa so povzročila 
na območji Mislinjske doline, kjer so se v zadnjih 
10 dneh že dvakrat soočali s poplavljenimi 
objekti in cestami, plazovi, točo in tudi drugimi 
nevšečnostmi, ki so za sabo pustila ogromno 
materialno škodo. Ob zadnjih neurjih 22. ju nija 
ter 2. julija sta že samo reka Paka s pritoki ter 
reka Mislinja s poplavljanjem na izpostavljenih 
območjih povzročili veliko škodo na cestah, 
komunalni infrastrukturi ter tudi na kmetijskih 
zemljiščih. Velika škoda pa je nastala tudi na 
samih vodotoki h. Voda je med drugim odnesla 
tudi manjši most preko reke Pake, zaradi česar 
sta dve hiši ostali celo brez dovoza. Sanacija nastale škode bo dolgotrajna in bo terjala 
ogromno sredstev. Sedaj se na terenu dela 
popis teh sredstev. Seveda bo to terjalo tudi 
ogromno napora ljudi in vseh pristojnih služb. 
Hkrati pa ponavljajoče poplavljanje tako reke 
Pake kot Mislinje pritrjuje opozorilom in tudi 
apele lokalne skupnosti in tudi župana občine 
Mislinje, gospoda Bojana Borovnika, da je za 
preprečevanje nadaljnje in  nove škode ob 
prihodnjih negativnih vremenskih pojavih 
potrebno očistiti te struge vodotokov, predvsem 
omenjenih rek Pake in Mislinje.  
 Zato vas, gospod minister, v zvezi s 
tem sprašujem:  
 Kako in v kakšnem časovnem roku 
namerava ministrstvo, ki ga vodit e, torej 
Ministrstvo za okolje in prostor,  oziroma organi v 
njegovi sestavi pristopiti k nujnim vzdrževalnim 
delom na območju omenjenih vodotokov?  
 Ali so načrtovani drugi posegi, s 
katerimi bi prispevali k poplavni varnosti na 
zadevnem območju?  
 Hvala.  
 
besedo.  
 
SIMON ZAJC : Ja, današnja moja vprašanja so 
kar v tem duhu. Preden sem prišel sem, sicer 
sem malo zamudil, sem bil danes v Ko čevju, v 
nedeljo smo imeli na Ptuju dogodek, vi ste jih 
imeli konec junija in v začetku julija, v dveh 
tednih, ker občina Mislinja je res na 
hudourniškem območju, kar pomeni ne samo, 
da se hitro zgodi, da se vode dvignejo, ampak ta 
vode prinese notri en ku p plavja, erozija je 
velika, poškodb objektov je zato toliko več. V 
vsakem takem primeru pride naša direkcija v 
času intervencije seveda takoj na kraj nesreče, 
da tisto plavje, ki je nujno za odstraniti, takoj 
odstrani, potem pa seveda pride sanacija. 
Najprej se popiše škoda, to naredi naša 
Direkcija pa uprava za zaščito in reševanje, 
potem gre pa po tistem relativno dolgem 
postopku, ker je treba ta program potem potrditi. 
Recimo samo za primerjavo: tisto, kar se je 
zgodilo lansko leto oktobra, mislim, da s te imeli 
tudi en primer, bomo letos začeli sanirati. Torej 
nekje do konca leta bomo urejali od odseka pri 
Mislinji, to se pravi, točno je Dolže 4, to je od 
lanskega leta. To, kar se je zdaj zgodilo, se 
lahko pričakuje, da se bo po programu sanacije 
popravi lo drugo leto.  
 Mi smo ocenili, da samo na vodotokih, 
to se pravi tisto, kar mi urejamo, je nekje za 
milijon in pol škode. Ti stroški so enormni in 
glede na to, da se nam taki dogodki po celi 
Sloveniji dogajajo in da imamo v bistvu sredstev 
manj, kot smo j ih imeli letos, za drugo leto 
pripravljenih. Za izvajanje gospodarske javne 
službe, torej za urejanje vodotokov, bi 
potrebovali nekje 25 milijonov na leto, da bi 
normalizirali stanje, imamo jih pa trenutno nekje                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  72  13. Morate razumeti, da vodotokov je, če se zdaj 
prav spomnim, 400 tisoč kilometrov ali 40 tisoč, 
skratka ena velika številka vodotokov, ki jih mi 
urejamo. S 13 milijoni je to kar težko narediti. 
Ampak kot sem rekel, tisto, kar je nastalo lansko 
leto, bomo sanirali letos iz tega programa. Vse 
gre po časneje, kot bi si želeli, ker to vse za sabo 
potegne enormna sredstva.  
 Prej je vaš kolega poslanec spraševal 
glede plazov. Tudi sanacija enega plazu je takoj 
500 tisoč. Se trudimo, ampak ne gre, ne gre 
povsod takoj. Drugega bolj optimističnega 
odgovora ta trenutek ne morem dati.  
 
 Gospod poslanec imate zahtevo za 
 Izvolite.  
 
JANI PREDNIK  (PS SD):  V bistvu bi se jaz 
samo zahvalil z a ta odgovor in ste že sami pač 
povedali, koliko denarja nanesejo vsi plazovi in 
poplave. In jaz bi tu upal na neko pomoč celotne 
vlade oziroma tudi razumevanje finančnega 
ministrstva, da se dodeli več sredstev za to 
sanacijo, ker Koroška ima hude probleme  od 
Črne do Mislinje, ali je to vetrolom ali so poplave 
ali karkoli drugega. In vem, da pač ta sanacija 
poteka precej počasneje, kot bi si želeli, seveda 
smo vsi veseli, da sploh poteka. Tako da jaz 
upam, da bo tu namenjenih tudi več sredstev v 
prihodnosti . Kot sem preje rekel, bi si želel, da bi 
bilo v prihodnosti tudi več preventivnih ukrepov. 
Jaz vem, da marsikateri vodotoki, tudi na 
Koroškem, so se uredili in tam v bistvu s 
poplavami in s podobnimi situacijami nimamo 
več težav, tako da jaz upam, da bo š lo v to smer 
in da bo šlo bolj hitro, kot je šlo sedaj. Hvala za 
odgovor in vso srečo minister.  
 
lepa.  
 
 Vsi razumemo dobro, d a se pri denarju 
velikokrat ustavi. Je pač tako, da imamo 
določene prioritete, da želimo biti tudi socialna 
država, to se pravi, prispevke tam dvigujemo, da 
so se plače dvignile, zato pa potem za nas malo 
zmanjka. Je v bistvu manj denarja, kot bi si ga 
želeli. Je pa res, da v preteklih desetletjih se je 
pa zelo zanemarjalo upravljanje in čiščenje 
vodotokov, kar se pa sedaj popravlja in se že 
pozna, recimo tudi pri vas. Saj pravim, mi bi bili 
najbolj zadovoljni, če bi prišli nekje na 25 
milijonov na leto za to vzdrževanje. Sedaj smo 
nekje na polovici. Upam, da bo v prihodnje kaj 
več posluha za to.  
 
lepa.  
postavil gospod Soniboj Knežak, in sicer ministru za finance dr. Andreju Bertonclju, k i je 
odsoten. Zato poslanca prosim še, da pove, ali 
želi pisni ali ustni odgovor. Hvala.  
 
predsedujoča.  
 Glede na to, da imamo vse seje 
Državnega zbora v glavnem planirane,  se mi zdi, 
da je skrajno podcenjujoče, da danes že drugi 
mesec zapored postavljam vprašanje ministru, ki 
svoje aktivnosti ni uskladil tako, da bi bil danes 
prisoten. Se pravi, da bom dobil odgovor na 
moje junijsko vprašanje ministru Bertonclju nekje 
v mes ecu septembru. Toliko, ker sem se moral 
skihati … Sedaj pa še druga neumnost, da bom 
prebral sedaj 150 stolom moje vprašanje, ne pa 
tistemu, kateremu je namenjeno, ampak tak je 
zaenkrat sistem.  
 Spoštovani gospod minister, Ustavno 
sodišče je 13. junija le tos z odločbo razveljavilo 
četrti odstavek 33. člena Zakona o bančništvu. 
Ta je določal izjemo od splošnega zakona o 
sodelovanju delavcev pri upravljanju, zaradi 
katerega zaposleni v bankah ne morejo kot 
zaposleni v drugih panogah, izvrševati svoje 
pravice , imenovati svojih predstavnikov v uprave 
in nadzorne svete družb, v katerih so zaposleni. 
Ustavno sodišče je zdaj razsodilo, da tako 
omejevanje pravic bančnih uslužbencev ni v 
skladu z ustavo. Za drugačno ureditev v bančni 
panogi in po mnenju Ustavnega so dišča ni 
nobenega razumnega in stvarnega razloga. 
Ureditev, ki delavcem v bančni panogi omejuje 
pravico do sodelovanja pri upravljanju, je bila 
sprejeta ob spremembah bančne zakonodaje v 
času bančne sanacije. Argumenti v podporo 
temu ukrepu so temeljili na  trditvah o posebni 
naravi in posebnosti bančnih dejavnosti in na 
sklicevanje na veljavna in nova evropska pravila, 
s katerimi naj bi se zaostrila regulacija v 
bančnem sektorju in preprečila slabe prakse. 
Vlada in finančno ministrstvo kot pobudnika in 
pripravljavca in branitelja take rešitve sta poleg 
tega ves čas zatrjevala, da tako ureditev 
zahteva tudi evropska direktiva 2013/36. Z 
odločbo Ustavnega sodišča je ta argument 
padel, saj direktiva v svojem 21. členu izrecno 
določa, da ne posega v zastopanost zaposlenih 
v vodstvih bank, da je to področje prepuščeno 
nacionalnemu pravu.  
 Spoštovani gospod minister, z 
odločitvijo Ustavnega sodišča je jasno, da imajo 
delavci v bančništvu pravico do sodelovanja pri 
upravljanju in do imenovanja svojih 
predstavnikov v uprave in nadzorne svete bank. 
Ker enaka omejitev sodelovanja delavcev pri 
upravljanju z enako argumentacijo vsebuje tudi 
Zakon o zavarovalništvu, je moč upravičeno 
sklepati, da je tudi na področju zavarovalništva 
zaposlenim neupravičeno preprečeno 
izvrševanje njihovih pravic do sodelovanja pri 
upravljanju podjetij, v katerih so zaposleni.  
 Zato vas kot odgovornega za izvajanje 
zakonodaje s področja bančništva in financ 
sprašujem sledeče:                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  73   Kako boste zagotovili, da bodo lahko 
zaposleni v bankah čim prej  izvolili svoje 
predstavnike v uprave in nadzorne svete bank?  
 Ali ima omenjena odločitev Ustavnega 
sodišča vpliv tudi na delavce v zavarovalništvu, 
ki jim je sodelovanje pri opravljanju 
onemogočeno na enak način in z enakimi 
utemeljitvami?  
 Ali ocenjujet e, da bodo potrebne 
prilagoditve področnih zakonov ali pa je mogoče 
na področju bančništva neposredno uporabiti 
veljavni in splošni Zakon o sodelovanju delavcev 
pri upravljanju?  
 Sodelovanje pri upravljanju je 
preprečeno tudi zaposlenim, ki delajo v 
hčeri nskih družbah poslovnih skupin in 
holdingov. Pri njihovem upravljanju lahko 
sodelujejo le zaposleni v krovni družbi. 
 Zanima me:  
 Ali boste predlagali spremembe 
zakonodaje, ki bi tudi s svetom delavcev 
kapitalsko povezanih družb omogočila 
zastopstvo pri or ganih vodenja in nadzora 
podjetij?  
 
lepa.  
 Če sem prav razumela, želite odgovor 
na naslednji seji?  
 
SONIBOJ KNEŽAK  (PS SD):  Ja, prosim.  
 
PODPREDSEDNICA TINA HEFERLE:  Ja, okej.  
 Naslednji je na vrsti gospod Žan 
Mahnič, ki bo postavil vprašanje ministru za 
okolje in prostor gospodu Simonu Zajcu.  
 Izvolite.  
 
ŽAN MAHNIČ  (PS SDS):  Hvala za besedo, 
podpredsednica.  
 Gospod minister, s prejet je bil 
interventni zakon o odvzemu zveri, volka in pa 
medveda. Zdaj, nekateri bi mislili, da smo s tem 
vse naredil, ampak nismo. V Poljanski in Sevški 
dolini pa na Cerkljanskem imamo še vedno 
problem, napadi volka so se zopet pojavili v 
zadnjih dveh  tednih. Dva dni nazaj je raztrgal 
ponija. Občina Gorenja vas - Poljane je 
dopolnjen predlog za izdajo odločbe za izredni 
odstrel poslala že 11. Junija, tudi Občina 
Cerkno, tudi Občina Železniki. Te odločbe še 
vedno ni. 3 tedne je čakala, če sem prav 
informiran, pri gospe Martini Kačičnik Jančar na 
Zavodu Republike Slovenije za varstvo narave. 
Zdaj ne vem, v čigavem interesu ta gospa 
deluje, sem bral nek intervju v Delu, kjer je 
vidno, da je očitno zelo naklonjena zverem. 
Potem je očitno čakalo na Zavodu za  gozdove, 
sedaj čaka na ARSO. Kdaj bo odločba za izredni 
odstrel? Ko smo imeli tukaj zakon, je Ministrstvo 
za kmetijstvo predlagalo, da se v ta interventni 
zakon da tudi enega volka za naše območje, 
ampak so koalicijske poslanske skupine 
nasprotovale temu amandmaju, tako da sploh ni 
prišel na mizo. V mesecu juniju je bila poslana tudi peticija s strani civilne iniciative Cerkno. Ni 
bilo ne odgovora, ni bilo nič. Zopet nek 
mačehovski odnos.  
 Zanima me, gospod minister:  
 Kdaj bo odločba za izredni odstrel?  
 Kaj boste naredil, da se ti birokratski 
postopki zmanjšajo?  
 Ker ni normalno, da če pride volk k hiši, 
večkrat trga živino, trga drobnico, govedo, konje, 
da traja več kot mesec dni, da se nekaj 
birokratov tam zgane in da izdajo odločbo za 
izredni odstrel.   
 Kje trenutno je ta zadeva?  
 Zakaj še ni izdana?  
 Kdaj bo izdana?  
 Kaj boste naredili, da bodo ti postopki 
tekli hitreje?  
 In pa še ena zadeva, dobil sem 
informacijo, da naj bi bil na Jelovico volk na črno 
naseljen.  
 Ali kaj o tem veste?  
 Domačini se pogovarjajo, da naj bi 
Zavod za gozdove Republike Slovenije volka tja 
načrtno naselil zato, da pokolje jelenjad. Tudi na 
Snežniku naj bi se to dogajalo. Ker če je to res, 
potem imamo hud problem.   
 In je to še eno vprašanje.  
 Ali ste bili kadarkoli seznan jeni oziroma 
ste slišal o tem, da bi bil volk nelegalno naseljen, 
da so ga nalašč naselili tja, da bi reševali druge 
težave za nekatere, zdaj so pa sami postali 
težava?  
 
lepa.  
besedo.  
 
 Glede te naselitve na Jelovici nisem bil 
nič obveščen niti ne vem, za kaj gre.  
 Za ta vaš primer je pa tako. Na ARSO 
so v reševanje prejeli tri vloge, in sicer 4. 6. in 3. 
junija. V postop ek se je priglasil en stranski 
udeleženec in ta dogodek zdaj čaka. Potem se – 
postopek gre tako, po ZUP – prosi za strokovno 
mnenje Zavod za gozdove, Zavod za gozdove 
še prosi Zavod za varstvo narave, potem to vse 
skupaj trajal, da smo dobili nazaj na ARSO , tri 
tedne, kot ste sam ugotovil. Ko smo to mnenje 
prejeli, ga moramo dati pa naprej, in sicer vse tri 
postopke bomo zdaj združil, to se pravi, da bo 
samo en postopek, ne bodo vsi trije ločeno 
vodeni. To mnenje se je zdaj poslalo strankam 
in pa stranskemu  udeležencu, en stranski 
udeleženec se je prijavil in se mora do njega 
izjasniti. Osem dni imajo rok, potem bo ARSO 
izdal odločbo, odvisno seveda od tega, kakšne 
bodo razjasnitve. Problem je v tem, če temu tako 
rečem, da moramo iti mi po ZUP, ker že ustava  
ti zagotavlja, da se osebam ali organizacijam, ki 
imajo pravni interes, omogoči pravno varstvo, in 
tukaj so okoljevarstvene organizacije, imajo 
pravni interes. Zaradi tega moramo to peljati po 
ZUP. Recimo, tista prva odločba na Blokah, se                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  74  nobeden ni prija vil in je takrat hitrejše to steklo. 
Zdaj imamo stranskega udeleženca in moramo 
to speljati po Zakonu o upravnem postopku.  
 Za naprej. Prav zaradi te ustavne 
določbe razmišljamo, kako bi te postopke 
optimizirali, ampak v vsakem primeru moramo to 
dopustiti , torej da je to pravno varstvo za tiste, ki 
imajo pravni interes izkazan. V tem trenutku še 
nimam ene dobre rešitve, kako bi v teh primerih 
pospešili. Razlika med volkom in medvedom je v 
tem, da pri medvedu lahko damo ustno odločbo 
brez stranskih udeležen cev, ker v primeru, da je 
ogroženo človeško življenje, to lahko storimo, pri 
volku pa tega ni in je treba vedno tudi utemeljiti, 
da je bilo vse ostalo storjeno, vsi ostali ukrepi 
zato, da smo v skladu s habitatom, direktivo in 
tudi z našo zakonodajo.  
 
POD PREDSEDNICA TINA HEFERLE:  Hvala 
lepa, gospod minister.  
 Poslanec, želite dopolnitev odgovora?  
 Izvolite.  
 
ŽAN MAHNIČ  (PS SDS):  Hvala.  
 Se pravi, če sem prav razumel, bo od 
zdaj naprej samo en postopek, bo skr ajšan, bo 
samo en organ odločal o odločbi za izreden 
odstrel. Ker to, da se trije organi v tej državi 
ukvarjajo s tem, ali bomo ustrelili enega volka na 
hitro ali ga ne bomo, to ni smiselno. To je 
neumno. Ne more najprej Zavod za gozdove, 
potem še Zavo… Ka j ima tukaj Zavod za varstvo 
narave? Kaj se imajo oni za ukvarjati z nekim 
volkom? / oglašanje iz dvorane/ Pa ni važno. 
Dajte tam spremeniti. Ministrici smo že zadnjič 
rekli glede te habitatne direktive, pa se nič ne 
naredi na tem. Trije organi se ukvarjaj o s tem 
samo zato, da imamo tam zaposlene neke 
birokrate, ki vlečejo denar iz državnega 
proračuna in otežujejo normalno življenje na 
podeželju.  
 Če imam prave informacije, ali drži, da 
je interes tukaj izrazilo društvo Dinarikum iz 
Ljubljane?  
 Zdaj mi pa  vi povejte, kaj se ima eno 
društvo iz Ljubljane tukaj za vmešavati, ali bomo 
uplenili enega volka v Poljanski dolini ali ga ne 
bomo. Nimajo se kaj vmešavati, ker ne živijo oni 
gor, ampak mi živimo gor. In prosim, dajte 
spremeniti zakon, da se bo to uredil o. Če bo 
prišel volk v Ljubljano, naj se oni z njim tukaj 
ukvarjajo, pa naj nasprotujejo odstrelu v 
Ljubljani. Podeželje pa naj pustijo pri miru 
oziroma če bi bilo kakšno naravovarstveno 
društvo na tistem koncu, naj se oni pritožijo. Ne 
more se pa nekdo, r ecimo, kaj jaz vem, zdaj bi 
bilo tam eno društvo na Primorskem in bi se 
pritožilo za Goričko, če bi bil nek izreden odstrel. 
Ne gre na ta način.  
 Kaj boste naredili, da ne bo potrebno 
trem organom odločati za to?  
 Kdaj bomo pri šli tako daleč, da bo tudi 
za volka ustna odločba za izredni odstrel?   Kaj boste naredili, da ne bodo te 
naravovarstvene organizacije diktirale, kako 
bomo živeli mi na podeželju?  
 
lepa.  
  
SIMON ZAJC : Ustne odločbe ne bomo mogli za 
volka dati nikoli. Dokler bo to zaščitena vrsta 
zveri, se ne bo dalo, zato ker volk ne ogroža 
življenja ljudi. Pri medvedu je to drugače in tam 
jih je tudi že bilo, misli m da, 11 letos danih.  
 Kar se pa tiče okoljevarstvenih 
organizacij. Vse tiste, ki delujejo v javnem 
interesu varovanja okolja, imajo tukaj pravni 
interes in jim je treba to zagotoviti. Kje jaz vidim 
največ možnosti za to, da se to spremeni, je, da 
se smer nice Evropskega komisije spremenijo, 
torej da se dopusti tudi za te zavarovane vrste 
državam večjo fleksibilnost. Ta skupina držav na 
ravni Evropskega unije se krepi. Zdaj se čaka 
predvsem odločitev Evropskega sodišča v 
primeru Finske in na podlagi tiste o dločitve se 
bodo začele stvari, se mi zdi, spreminjati. 
Problem je v tem, da tri leta nazaj, ko je bil 
fitness check narejen za to zakonodajo, se 
nobena država ni kaj pretirano oglasila, da so 
tukaj težave. Tri leta nazaj. Zdaj pa je situacija 
že drugačna in jaz pričakujem, da ko bo prišla ta 
odločitev sodišča, da se bodo tudi te smernice 
za to, kako lahko države upravljajo z zvermi, 
spremenile. Do takrat pa bo v skladu s habitatno 
direktivo postopek moral biti tak, ustno je pa, kot 
sem rekel, ne moremo dat i za volka.  
 
 Gospod poslanec, imate proceduralni 
predlog.  
 Izvolite.  
 
ŽAN MAHNIČ  (PS SDS): Druga opcija je pa 
tudi, da se določi nove kvantitativne pogoje za 
pridobitev društva v javnem interesu za področje 
varstva narave, bi bilo mogoče malo bolj 
enostavno. Ker enostavno to, kar se dogaja – 
saj, niso se še pritožili, jaz upam, da se v 
naslednjih osmih dneh ne bodo. Jaz upam, da 
Civilna iniciativa Cerkno mogoče  to društvo 
Dinarikum povabi v naše konce, pa da naj 
pogledajo, da se na lastne oči prepričajo, da je 
situacija res nevzdržna. Volkovi prihajajo v 
bližine hiš. Zdaj to peticijo, ki so jo poslali, so dali 
samo štiri zahteve, in sicer, da pristojni 
ministrst vi, se pravi vi in kmetijstvo, takoj 
začneta dialog za izboljšanje razmer glede škod 
po divjadi in zvereh. »Zahtevamo, da se 
sobivanje s prostoživečimi živalskimi vrstami 
vzpostavi tako, da bo omogočalo strpno in 
vzdržno sobivanje. Velikost populacij zveri  naj se 
vrne na leto 1990. Zahtevamo, da odgovornost 
za varovanje premoženja prevzamejo tisti, ki se 
zavzemajo za intenzivno varstvo prostoživečih 
živalskih vrst. Tega bremena ne morejo prevzeti                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  75  lastniki. In pa zahtevamo, da je sistem 
upravljanja z divjadj o in zvermi rezultat 
enakopravnega sodelovanja med različnimi 
deležniki in da se v upravljanje prostoživečih 
živalskih vrst v večji meri vključi tudi lokalne 
skupnosti.« Na to peticijo vaše ministrstvo, žal, 
niti odgovorilo ni. Jaz se ne bi zanašal ne vem 
koliko na to, da volk ni še nikogar napadel in da 
zaradi tega ne morete dati ustne odločbe, ker 
volk ne napada človeka. Kaj boste naredili, ko 
se bo to enkrat spremenilo? Otroci v Zgornjih 
Danjah in pa še kje se ne upajo več igrati zaradi 
tega, ker volk že  podnevi hodi k hiši. Potem pa 
pridejo naravovarstveniki in ponoči zganjajo 
ropot in kaj jaz vem kaj še vse in nadzorujejo, 
kje se ponoči gibljemo lovci – vemo zakaj. 
Ampak vi ste tisti, ki dobesedno silite državljanke 
in državljane, da se izvaja nelegalen  odstrel. In 
to je v škodo vsem. In nelegalni odstrel se 
izvaja, tako ali drugače se izvaja, ampak država 
k temu sili. Če država ne zagotovi nekih 
normalnih ukrepov, potem je logično, da ljudje 
stvari vzamejo v svoje roke, ne samo v tem 
primeru, tudi v dru gih primerih. In jaz resnično 
upam gospod minister, da naslednji teden, ko bo 
osem dni minilo, da bomo dobili odločbo, pa ne 
za kakšnega mladiča, ker vemo, kako je s to 
zadevo. Ker je tudi trop, se giblje drugje, težko 
bo šel nekdo na prežo čakati in če ra vno 
mladiča ne bo zraven … ne vem. Skratka, dajte 
te stvari spremeniti, ker si ljudje na podeželju 
zaslužijo mirno življenje, kot ga imajo tisti, ki ne 
živijo na podeželju. Samo za to gre.  
 
lepa, gospod poslanec. To je bi la dejansko vaša 
razprava, ker v vašem izvajanju nisem zasledila 
nobenega proceduralnega predloga. Tako da 
apeliram na vas, da drugič vseeno podate 
proceduralni predlog.  
 Nadaljujemo z vprašanji. Boštjan 
Koražija bo postavil vprašanje ministru za 
gospodars ki razvoj in tehnologijo gospodu 
Zdravku Počivalšku.  
 Izvolite.  
 
BOŠTJAN KORAŽIJA  (PS Levica): 
Spoštovana, hvala za besedo.  
 Gospod Počivalšek, pred 11 meseci ste 
na hearingu oziroma na predstavitvi z a 
kandidata za ministra za gospodarski razvoj in 
tehnologijo na moje vprašanje, če bodo Haloze 
med prioritetnimi nalogami kohezijske politike, 
odgovorili nekako takole oziroma bom zdaj kar z 
magnetograma prebral: »Da so prioriteta vsa 
obmejna problemska ob močja, niso samo 
Haloze. Je pa tam težka situacija, tega problema 
ne bomo mogli rešiti več samo z denarjem, 
ampak bomo morali najti en skupek ukrepov, s 
katerim bomo morali stimulirati ljudi, da bodo 
prišli nazaj živeti na to področje, ustvariti 
infrastruk turne in vse ostale pogoje za to, da 
bodo ljudje na tem področju lahko živeli.«  
 Ker čas hitro teče, me zanima:   Kaj je po enem letu na mizi od tega 
skupka ukrepov, ki ste ga imeli takrat v idejnih 
zamislih?  
 Kdaj bo ta vaša državna strategija za 
Haloze i n druga obmejna območja prinesla 
konkretne ukrepe?  
 Kdaj bodo prebivalci in tudi obrtniki in 
drugi gospodarski akterji v praksi začutili 
oziroma nekaj imeli od tega?  
 Strinjam se z vami, da ni vse odvisno 
od denarja. Ampak nekatere stvari pa je 
potrebno so financirati, še tako dobra volja pač 
ne more držati ceste skupaj. Iz preteklih stališč, 
tako vaših osebnih kakor vašega ministrstva, 
sklepam, da niste najbolj naklonjeni posebnim 
zakonom za zaključena geografska področja, saj 
naj bi sistemski Zakon o spodb ujanju skladnega 
regionalnega razvoja pokrival vse podobne 
primere za področja celostne države. Ampak ti 
sistemi očitno ne delujejo tako, kot bi bilo treba.  
 Zato še enkrat poudarjam in vas še 
enkrat sprašujem:  
 Kaj konkretno nameravate narediti za 
moje i n naše Haloze?  
 Kako boste k temu pristopili?  
 Kdo je zadolžen za posamezne faze 
ukrepov?  
 Ali bo za obmejna področja skrbela 
posebna služba?  
 Zanima me pač, kje smo pri teh 
zadevah.   
 Dostikrat predstavniki ministrstev tudi 
radi poudarjajo, kako je na vo ljo toliko in toliko 
denarja preko razpisov, a problem pri teh 
razpisih je, da so prilagojeni nekaterim drugim 
okoljem in zato tudi tisti, ki bi želeli kandidirati po 
preučitvi razpisa ugotovijo, da ne zadoščajo 
oziroma ne zadostijo kriterijem. Rešitev bi bila, 
po mojem, ali napisati kriterije drugače ali pa to 
rešiti v nekem krovnem zakonu, da imajo 
določena geografska področja, ki jih želimo 
ohraniti, pri vsakem razpisu neke posebne 
oziroma milejše pogoje. Razmisliti velja morda o 
dodatnih človeških resur sih, ki bi malim občinam 
pomagali pri neposredni pripravi in prijavi 
projekta za razpise.  
 Morda vas danes res sprašujem tako 
bolj na široko, ampak to počnemo ob zavesti, da 
je potrebno sodelovanje več ministrstev, in po 
vaši izjavi na hearingu, kjer sem vas razumel, da 
boste vi oziroma vaše ministrstvo koordinator 
priprave nabora rešitev. Hvala.  
 
lepa.  
 
poslanec, poslanke, poslanci, gospa 
predsedujoča! Hvala za vprašanje.  
 Za poljubna, ožja geografska 
zaokrožena območja kakor tudi neposredno za 
Haloze ne obstaja zakonske podlage, da bi jim 
lahko Ministrstvo za gospodarski razvoj in 
tehnologijo iz d elovnega področja ministrstva                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  76  namenilo posebna sredstva in postavilo 
poseben režim s pripravo celovitega, 
specifičnega programa, z zagotovljenimi sredstvi 
v proračunu. Slednje je skladno z Zakonom o 
spodbujanju skladnega regionalnega razvoja 
mogoče le na p roblemskih območjih z visoko 
brezposelnostjo s sprejemom programa 
spodbujanja konkurenčnosti na problemskem 
območju z visoko brezposelnostjo. Vendar pa 
Haloze kot celota ne izpolnjujejo zakonskih 
pogojev, kajti stopnja brezposelnosti ne presega 
kritične me je 17 % na strnjenem območju enega 
ali več naselij, na katerem živi najmanj 20 tisoč 
prebivalcev. Se pravi, ne izpolnjuje pogojev za 
razglasitev problemskega območja z visoko 
brezposelnostjo, da bi bilo mogoče pripraviti 
specifične namenske, dodatne začasn e ukrepe 
za območje Haloz. Tukaj govorim o tem, da 
imamo v Sloveniji tri ta območja, v Prekmurju se 
izteka zakon, Maribor s širšo okolico in Pokolpje 
ter občine Hrastnik, Trbovlje, Radeče.  
 Dodatni ukrepi za obmejna problemska 
območja. Sistemske rešitve so  mogoče v okviru 
drugega ukrepa endogene regionalne politike – 
dodatni ukrepi za obmejna problemska območja, 
kamor se uvrščajo tudi občine z območja Haloz, 
in v okviru novega inštrumenta regionalne 
politike, dogovora za razvoj regij, ki pa je v 
pristojnost i regije. Zakon o spodbujanju 
skladnega regionalnega razvoja v 24. členu 
določa, da se obmejna problemska območja 
prednostna območja vseh razvojnih oblik. Da 
proračunski uporabniki upoštevajo mejna 
problemska območja pri pripravi sektorskih 
programov in v razpisnih merilih javnih razpisov 
in jih izvajajo na območju cele države. In pa, da 
proračunski uporabnik del finančnih sredstev 
nameni za vlaganje obmejnih problemskih 
območij ali določijo projektom s teh območij 
dodatne točke pri izbiri. To je tista zade va, ki bi 
vam jo želel poudariti. Se pravi, pri vseh 
razpisih, ki jih imamo posebej za ta območja, so 
dodatne točke za obmejna problemska območja. 
In tukaj je narejena mala razlika, ne dovolj 
velika, ampak je pa favoriziran ta del.  
 Ministrstvo si prizade va, da bi, kjer je le 
mogoče, zagotovili sredstva za obmejna 
problemska območja in vključili obmejna 
problemska območja med merila javnih razpisov. 
To govorim pa tudi v ostalih razpisih, ki jih 
imamo za kakršnokoli zadevo, ali je to 
gospodarstvo, turizem, da damo prednost tem 
področjem.  
 Razen dodatnih točk pri merilih javnih 
razpisov je ministrstvo doslej že zagotovilo 
sredstva za izvedbo naslednjih ukrepov na 
obmejnih problemskih območjih. Mikrokredite 
imamo, od 5 do 25 tisoč, to izvaja Slovenski 
podjetn iški sklad, zelo hiter in zelo enostaven 
postopek, odobritve gredo v tisoče. Drugič, 
razvojna posojila začetniškim projektom od 25 
tisoč do 1 milijon, to izvaja Slovenski regionalni 
razvojni sklad iz Ribnice. In tretjič, razpis za 
podporo malim in srednjim  podjetjem na 
področju turizma v povezavi s snovno in energetsko učinkovitostjo, to izvajamo pa na 
ministrstvu z našim Direktoratom za regionalnim 
razvoj.  
 Slovenski podjetniški sklad je v obdobju 
2017 –2019 na območju Haloz podprl 12 
projektov v skupni vre dnosti 721 tisoč podeljenih 
sredstev v okviru ukrepov garancije in pa 
mikrokreditov. Slovenski regionalni razvojni 
sklad iz Ribnice pa je imel v letu 2018 za 
podjetniške projekte javni razpis z ugodnimi 
razvojnimi posojili začetnim podjetniškim 
projektom n a problemskih območjih z visoko 
brezposelnostjo in na obmejnih problemskih 
območjih Republike Slovenije, kamor spadajo 
Haloze. Med upravičenimi območji so bili 
vključeni tudi projekti iz občin na območju Haloz, 
razen občine Gorišnica, vendar po razpisu, ža l, 
ni bilo nobene prijave iz teh občin.  
 Trenutno je za podjetniške projekte iz 
obmejnih problemskih občin objavljen nov javni 
razpis za razvojna posojila na problemskih in 
obmejnih območjih z rokom do 19. 7. 2019, za 
obmejna problemska območja je na razp isu na 
razpolago 7 milijonov 200 tisoč evrov ugodnih 
posojil.  
 Drugi odprti razpisi. Hkrati so se lahko 
prijavitelji z območja Haloz prijavili tudi na druge 
odprte razpise sklada in razpis za projekte iz 
področju kmetijstva, razpis predfinanciranje 
projek tov z odobrenimi evropskimi sredstvi ter 
razpis za projekte občin.   
 
 Želite dopolnitev odgovora?  
 
besedo.  
 Saj to je ravno vprašanje, zakaj ne 
izpolnjujejo teh pogojev. Ker so upravno tako 
razdeljene, da spadajo vsaka v svojo upravno 
enoto, na območje, katere se računa preseganje 
kritičnega praga, ki je, da mora biti tri zapored ne 
mesece brezposelnost 18 % ob pogoju, da na 
razglašenem območju živi vsaj 20 tisoč ljudi. 
Haloze pa vsega tega žal ne morejo izpolnjevati.  
 Jaz menim, da si Haloze, tudi regija 
zasluži vsaj tolikšno finančno spodbudo oziroma 
podporo, kot je bila prerazp orejena z zakonom 
Pomurju . Še zlasti zato, ker smo v neprimerljivo 
slabši izhodiščni situaciji. Ampak da ne bi 
ponavljali napak, da se potem tudi s konkretnimi 
javnimi zavezami in varovalkami in 
odškodninsko odgovornostjo potem tudi to 
zadevo določi. Pa še , se bom ponovil, da se ne 
bo zgodilo, kot ste recimo glede teh pomoči, ki 
so bile dane po tem zakonu o Pomurju oziroma 
v razvojnem zakonu, saj veste, kaj se je zgodilo 
pred slabim tednom, je pač Arum, bi se reklo 
dedič bivše Mure, razglasil stečaj oziroma  
napoved stečaja. In na ulici oziroma na cesti je 
ostalo 250 delavk in delavcev, ki se bodo morali, 
žal, nekako znajti, in to je grozno. Takih                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  77  vzpodbud tudi mi v bistvu ne želimo oziroma ne 
rabimo.  
 Zanima pa me tudi:  
 Ali nameravate spremeniti zakonodajo  
pri računanju praga za vzpostavitev posebnih 
pomoči?   
 
lepa.  
 
ZDRAVKO POČIVALŠEK : Ja, hvala.  
 Najprej o Arumu. V javnosti se govori 
samo o eni plati resnice, o drugi pa ne. Mi smo 
Arumu želeli pomagati v tem kontekstu, da bi 
tudi država odložila plačila njegovih davčnih 
obveznosti, pa smo prišli do podatkov, da fantje 
niso igrali čisto čiste igre, da imajo prilive v tujini, 
doma pa teh  vseh zadev ne plačujejo. Poglejte, 
ni vse zlato, kar se sveti. Ob tem se zavedam 
težave, ki tam obstaja, in da je pomembno 
vsako delovno mesto.  
 Še nekaj o razpisih. Ministrstvo je 
objavilo tudi razpis za mikro, mala in srednje 
velika podjetja s področja  turizma, kar 
smatramo, da je lahko aktualno v Halozah, za 
povečanje osnovne energetske učinkovitosti na 
mejnem problemskem območju. Upravičeno 
območje po tem razpisu so samo občine, ki 
sodijo v obmejno problemsko območje, torej 
vseh sedem občin območja Ha loze. In pri tem 
javnem razpisu je bilo odobreno financiranje treh 
vlog upravičencev, ki imamo sedež na območju 
Haloz, vse tri v Občine Viden. Skupna vrednost 
teh odobrenih projektov je 395 tisoč, višina 
sofinanciranja pa je znašala 229 tisoč.  
 Zdaj imamo  pa v pripravi strategijo, in 
sicer uredbe o izvajanju ukrepov endogene 
regionalne politike, ki za uskladitev ciljev in 
osredotočanje resornih politik na območju 
problemskega območja predvideva pripravo 
štiriletnega programa razvojnih spodbud za 
obmejna pr oblemska območja. Program bo 
pripravilo ministrstvo ob sodelovanju z drugimi 
ministrstvi in regionalnimi razvojnimi agencijami. 
Pri pripravi programa se upoštevajo tudi 
dolgoročne primerjalne prednosti, usmeritve 
razvojnih regij ter posameznih resornih 
ministrstev.  
 Še nekaj zadev. Posamezne haloške 
občine sodelujejo tudi pri projektih, ki so 
vključeni v dogovor za razvoje regij podravske 
razvojne regije. Drava, reka za prihodnost, to je 
Natura 2000, revitalizacija gradu Borl je v tem 
programu. Odločitev o  izbiri projektov za 
vključitev v dogovor za razvoj regij in možnosti 
sofinanciranja sredstvi kohezijske politike je v 
pristojnosti regij in jaz verjamem, da se bo tudi iz 
tega naslova na tem področju dalo nekaj 
narediti.  
 Še enkrat pa bi ponovil, da tudi  pri 
ostalih razpisih s točkovanjem omogočamo 
obmejnim problemskim območjem, kamor 
Haloze spadajo, dodatne točke ali pa prednost, 
če pride do projekta. Tukaj bi rekel tako, da se zavedam, da ni področje Haloz v enakem 
položaju, kot so druga štiri območja. Vendar 
sprejeti zakon brez dovolj finančne podpore tudi 
ne daje rezultatov. Na konec koncev smo 
podaljševali za Pomurje in za Maribor, mislim 
da, dvakrat po eno leto, zato ker v tistem času 
nismo uspeli teh zadeve izpeljati. Hvala.  
 
PODPREDSEDNICA TINA HE FERLE:  Hvala 
 Gospod Koražija imate postopkovni 
predlog?  
 Izvolite.  
 
BOŠTJAN KORAŽIJA  (PS Levica):  Hvala za 
besed.  
 Rad bi v imenu tega, kar je gospod 
Počivalšek omenil, da se dela strategija oziroma 
da se v bistvu dela na tem, da se bo ta strategija 
razvila, predlagal, da v Državnem zboru 
opravimo ravno na to temo tudi širšo razpravo, 
ker so pač vsa ta območja potem tudi zajeta 
obmejno.  
 
PODPREDSEDNICA TINA HEFERLE:  Hvala z a 
vaš predlog. Državni zbor bo o njem odločal jutri 
 Sedaj pa še kot zadnji postavlja 
poslansko vprašanje mag. Andrej Rajh, in sicer 
ministru za javno upravo gospodu Rudiju 
Medvedu.  
 Izvolite.  
 
MAG. ANDREJ RAJH  (PS SAB):  Hvala lepa, 
gospa kolegica Tina Heferle.  
 Spoštovani gospod minister, v SAB 
vplive in posledice podnebnih sprememb 
jemljemo zelo resno, saj bodo vplivali tudi na 
bodoče generacije, na mlade. Stroka si je glede 
podnebnih s prememb zelo enotna, potrebno je 
medsektorsko reševanje. Vemo, da ob 
kmetijstvu, stanovanjski gradnji in ljudeh 
predstavlja promet enega od ključnih dejavnikov 
izpustov in posledic podnebnim sprememb. 
Ministrstvo za infrastrukturo tako izvaja številne 
ukrepe na področju trajnostne mobilnosti, 
posodablja železniško infrastrukturo, nabavlja 
nove vlakovne kompozicije, izboljšuje avtobusni 
promet z vpeljavo hitrih avtobusnih linij. Ne gre 
pa pozabiti, da je vpeljalo tudi enotno vozovnico 
za javni potniški prome t. In eden od možnih 
ukrepov, seveda na prvi pogled nepriljubljenih, 
saj gre za spremembo navad in, bom rekel, 
pravic in obveznosti, je tudi vezava povračila 
potnih stroškov javnih uslužbencev na to, ali 
bodo karto za javni potniški promet dejansko 
tudi ku pili. Ne gre pozabiti, da ob številnih 
vlaganjih, ki jih ministrstva in Vlada izvajajo, 
Ministrstvo za javno upravo za povračilo potnih 
stroškov namenja kar 130 milijonov evrov.  
Jaz se zavedam, da bo tak predlog naletel na 
neodobravanje. Bi pa še posebej o b dejstvu, da 
javni potniški promet ni razvit do te mere, da bi 
bil vsem dostopen, predlagali, da bi se vsaj v 
prvem koraku preučila možnost, da bi se javne                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  78  uslužbence spodbudilo k uporabi javnega 
potniškega prometa na način, da bi se jim 
omogočilo povrači lo potnih stroškov za nakup 
dražje enotne vozovnice, ne pa tako kot sedaj, 
kot so upravičeni do najcenejše vozovnice.  
 Zanima me vaše mnenje, še posebej v 
luči tega, da se je v Mariboru pojavila skupina 
javnih uslužbencev, ki nekako posredno zahteva 
vezavo  povračila potnih stroškov na dejanski 
nakup te vozovnice. Hvala lepa.  
 
besedo.  
 
RUDI MEDVED : Hvala lepa, spoštovana 
podpre dsednica. Spoštovana poslanka in 
spoštovani poslanci!  
 Ministrstvo za javno upravo nekako 
sistemsko skrbi za področje povračila potnih 
stroškov na ravni celotnega javnega sektorja. Ne 
samo v javni upravi, tudi drugod veljajo nekako 
ta pravila, ki jih uvaja mo. O povračilu potnih 
stroškov ravno zdaj teče debata, jaz moram reči, 
da tudi žolčna, pravzaprav, ker veste, da so v 
vseh teh zadevah, ko gre za prejemke javnih 
uslužbencev, partnerji v teh pogovorih tudi 
sindikati. Midva z gospo ministrico sva nekajkrat  
govorila o tej pobudi, ki jo tudi vi zdaj naslavljate. 
Seveda, stvar ni tako preprosta, da bi to lahko 
kar z nekim aktom uredili. Namreč, vedeti je 
treba, da so povračila potnih stroškov predmet 
kolektivnih pogodb. Mi po eni strani seveda z 
naklonjenostjo  gledamo na takšne predloge. To 
vse bi vodilo k temu, kar vi pravite, tako kot ste 
tudi zapisali v poslanskem vprašanju, k 
dekarbonizaciji družbe. Vsak tovrstni napor je 
treba podpreti in pozdraviti. Je pa po drugi strani 
to, kar sem vam ravnokar povedal, res stvar, ki 
je predmet pogovorov s sindikati. Mi smo že v tej 
prvi fazi, ko smo predlagali poenostavitev, v prvi 
fazi vsaj poenostavitev obračunavanja teh potnih 
stroškov, namreč, zdaj se v celotnem javnem 
sektorju cela armada ljudi ukvarja samo z 
izraču navanjem potnih stroškov, ker imamo 
sistem takšen, da je seveda cel kup 
administriranja, poleg tega imamo sistem 
takšen, da sta lahko celo dva iz iste družine 
zaposlena pri istem podjetju in imata lahko 
bistveno drugačno povrnitev stroškov, odvisno 
pač, ka ko je z javnim prevozom, kdaj je ta 
dosegljiv, kdaj ni dosegljiv, kdaj pride v poštev 
kilometrina. Skratka, ogromno nekega 
administriranja. Mi smo to želeli poenostaviti s 
tem, da se to spremeni v kilometrino in se 
ustrezna kilometrina povrne za to pot na delo in 
iz dela. Smo pa že naleteli na velike težave v 
dialogu s sindikati, ki to vidijo drugače. V velikih 
mestih, kjer je javni prevoz bistveno drugače na 
voljo kot v primeru, ko se je treba nekam v 
službo, lahko tudi v Ljubljano, pripeljati z javnim 
prevozom, so sindikati seveda hitro izračunali, 
da bi bili nekateri zdaj s tem na slabšem, 
nekateri neprimerljivo na boljšem. In je spet ta zadeva zaenkrat praktično na mrtvi točki in niti 
ne vidimo kakšne resne možnosti, da bi to 
zadevo v tem trenutku spreme nili. To z drugimi 
besedami pomeni, da bomo očitno ostali na tem 
sistemu, ki ga imamo zdaj, ki je pa slab, 
zanesljivo slab, predvsem pa se mi zdi 
nepojmljivo, da toliko ljudi v javnem sektorju 
izračunava samo potne stroške, ko bi lahko v 
tem času delali po vsem nekaj drugega.  
 Je pa ta vaš predlog oziroma predlog 
Ministrstva za infrastrukturo vreden vse 
pozornosti in o tem bomo zdaj v nadaljevanju 
seveda tudi spregovorili z Ministrstvom za 
infrastrukturo in poizkusili v ta postopek 
izračunavanja potnih stro škov vnesti tudi ta 
predlog oziroma ga dati v razpravo. Moram pa 
poudariti, da bomo vselej, dokler bodo potni 
stroški stvar kolektivnih pogodb, sogovorniki 
tukaj tudi s sindikati javnega sektorja.   
 
lepa, gospod minister .  
 S tem smo zaključili z vprašanji in se 
vsem prisotnim ministrom lepo zahvaljujem.  
 S tem tudi prekinjam 1. točko dnevnega 
reda, ki jo bomo nadaljevali jutri, 10. julija, ko bo 
Državni zbor v okviru glasovanj odločal o 
predlaganih sklepih.  
 Prekinjam 10.  sejo Državnega zbora, ki 
jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Lep pozdrav!  
 
 (SEJA JE BILA PREKINJENA 9. 
JULIJA 2019 OB 19.12 IN SE JE 
NADALJEVALA 10. JULIJA 2019 OB 9. URI.)  
 
kolegi p oslanci, gospe in gospodje! Začenjam 
nadaljevanje 10. seje Državnega zbora.  
 Obveščen sem, da se današnje seje ne 
Violeta Tomić, dr. Franc Trček, Luka Mesec od 
15.ure do 19.15, Iva Dimic in Boštjan Koražija  
do 12. ure.  
 Vse prisotne lepo pozdravljam!  
   
 Prehajamo na 11. TOČKO 
DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O 
SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA 
O POKLICNEM IN STROKOVNEM 
IZOBRAŽEVANJU PO SKRAJŠANEM 
POSTOPKU.  
 Predlog zakona je v obravnavo 
Državnemu zboru predložila Vlada, zato dajem 
besedo ministru dr. Jerneju Pikalu.  
 Izvolite, gospod  minister.  
 
DR. JERNEJ PIKALO : Spoštovani gospod 
predsednik, gospe in gospodje, vsi prisotni!  
Zakona o poklicnem in strokovnem 
izobraževanju predlagamo temu visoke mu zboru 
zaradi tega, ker je v vmesnem času prišlo do 
družbenih pa tudi siceršnjih sprememb, ki nas 
vodijo k temu, da je treba Zakon o poklicnem in                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  79  strokovnem izobraževanju prilagoditi, da bodo 
lahko srednje poklicne in strokovne šole 
delovale bolje in pre dvsem da bodo lahko 
delovale tako na vzgojnem kot tudi na kakšnem 
drugem področju.  
 Glavne spremembe, ki jih predlagamo, 
so naslednje. Tisto, kar se je izkazalo po GDPR, 
je bilo vprašljivo opravičevanje dijakov od pouka. 
Nastala je situacija, ki je na nek  način posledica 
uveljavitve GDPR, in sicer to, da so se dijaki 
lahko sami opravičevali od pouka. To se nam na 
ministrstvu ne zdi prav, zato bi radi in 
predlagamo tudi Državnemu zboru, da se 
izenači obravnava vseh dijakov v zvezi z njihovo 
odsotnostjo od p ouka ne glede na to, ali so 
polnoletni ali niso polnoletni, in da se starši in 
šola medsebojno obveščajo o dijakovih 
odsotnostih tudi po doseženi polnoletnosti.  
 Drugo je tisto, kar je tudi predsednik 
Vlade včeraj nakazal v enemu od svojih 
odgovorov na po slanska vprašanja, in sicer 
vprašanje spoštovanja učiteljev. Do sedaj je 
veljalo, da nismo imeli v zakonodaji stopnjevanja 
ukrepov. Govorim o vzgojnih ukrepih. S temi 
predlaganimi spremembami in dopolnitvami pa 
uvajamo točno to. Na eni strani bomo dijaka t udi 
po njegovi polnoletnosti obravnavali, kar se tiče 
ukrepanja, na enak način kot nepolnoletne. Na 
drugi strani bo učitelj lahko dijaku ali dijakinji 
prepovedal prisotnost pri določeni uri pouka, če 
bo ta dijak ali dijakinja bistveno ovirala izvajanje 
tega pouka. Namreč, do sedaj je veljalo, da 
samo takrat, kadar gre za vprašanje ogrožanja 
življenja ali življenja drugih oseb, samo v tem 
primeru se je dijaku ali dijakinji lahko 
prepovedalo prisotnost pri pouku. No, zdaj 
predlagamo, da Državni zbor to zakons ko dikcijo 
spremeni, in sicer, če bi prišlo do bistvenega 
oviranja pouka, potem se lahko tega dijaka ali 
dijakinjo odstrani pri določeni uri pouka.  
 Tretja stvar, ki jo predlagamo, je to, da 
se dijaka ali dijakinjo lahko izključi iz šole, če 
dobi četrti u kor. Do sedaj namreč tega ni bilo, in 
tudi to je pomembna sprememba v smislu 
vzgojnega delovanja posamičnih šol. In potem, 
mislim, da je petič, gre za vprašanje 
posredovanja osebnih podatkov staršem 
polnoletnih dijakov, ker je na to vezana 
zakonska dolžnos t preživljanja otrok v času 
izobraževanja. In prav je, da starši vedo, kaj se z 
njihovim dijakom ali dijakinjo pravzaprav dogaja 
v šoli, kajti to lahko bistveno vpliva na njegov 
kasnejši status.  
 Še ena stvar, to je vprašanje izrednega 
izobraževanja. Tudi tukaj nekoliko dopolnjujemo 
oziroma predlagamo dopolnitev zakonodaje. Če 
bo ta predlog v Državnemu zboru sprejet, se bo 
lahko izredno izobraževal tisti, ki je napolnil 16 
let, nima pridobljene izobrazbe oziroma 
opravljenih vseh obveznosti po izobraževalnem  
programu in ni hkrati vpisan v isti program v 
rednem in pa izrednem izobraževanju. To 
zadnje, kar sem povedal, je izključno za izredno 
izobraževanje. Tu dajemo možnost vsem tistim, 
ki na redni način niso, zato se lahko na izredni način udeležijo srednješo lskega izobraževanja. 
 
 Pristojno matično delovno telo je Odbor 
za izobraževanje, znanost, šport in mladino.  
 S tem besedo predajam predsedniku 
mag. Branislavu Rajiću.  
 Gospod predsednik, iz volite.  
 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  (PS SMC): Hvala 
lepa. Dobro jutro vsem!  
 Odbor za izobraževanje, znanost, šport 
in mladino je na 10. nujni seji 26. junija 2019 
obravnaval Predlog zakona o spreme mbah in 
dopolnitvah Zakona o poklicnem in strokovnem 
izobraževanju, ki ga je Državnemu zboru v 
obravnavo predložila Vlada. Kolegij predsednika 
je na 37. redni seji sprejel sklep, da se predlog 
zakona obravnava po skrajšanem postopku. 
Zakonodajno -pravna slu žba Državnega zbora je 
predlog zakona preučila z vidika njegove 
skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z 
zakonodajno tehničnega vidika in k njemu 
podala nekatere pripombe, njena predstavnica 
pa je opozorila na potrebo po večji jasnosti in 
določnosti d oločb. V zvezi s predlaganimi 
dopolnitvami, s katerimi se za dijaka obdeluje 
tako osebni podatek matične številke kot tudi 
davčne številke ter za starše osebni podatek 
davčne številke, pa je opozorila na 38. člen 
Ustave, ki zagotavlja varstvo osebnih podat kov 
in na s tem povezano ustaljeno ustavnosodno 
presojo. Svoje mnenje je podala tudi Komisija 
Državnega sveta za kulturo, znanost, šolstvo in 
šport, ki je predlog zakona podprla.  
 Uvodoma je predlog zakona predstavil 
minister za izobraževanje, znanost in š port dr. 
Jernej Pikalo. Sledila je razprava, v kateri je bila 
izražena podpora popravi neživljenjskih rešitev, 
do katerih je v preteklosti prišlo predvsem zaradi 
prilagajanja zakonodaje evropski uredbi o 
osebnih podatkih. Glede na to, da je predložena 
rešitev namenjena le glasbenim in plesnim 
smerem, pa je bilo predlagano, da bi se lahko v 
bodoče uporabila tudi na drugih področjih. 
Podpora je bila izražena tudi spremembam pri 
vzgojnem delovanju šol, nekaj pomislekov pa je 
bilo glede spremembe izenačevanja o bravnave 
vseh dijakov pri njihovih odsotnostih od pouka.  
 Po razpravi je odbor sprejel 
amandmaje poslanskih skupin LMŠ, SD, SMC, 
Desus in SAB. Po glasovanju o amandmajih je v 
skladu s 128. členom Poslovnika Državnega 
zbora glasoval še o členih predloga za kona in jih 
sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na 
podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika 
Državnega zbora pripravljeno besedilo 
dopolnjenega predloga zakona, v katerega so 
vključeni sprejeti amandmaji. Hvala.  
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN:  Hvala,  
gospod predsednik.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  80   S tem spoštovane poslanke, spoštovani 
poslanci, prehajamo na predstavitev stališč 
poslanskih skupin.  
 Kot prvi imate besedo gospod Marko 
Bandelli v imenu Poslanske skupine Stranke 
Alenke Bratušek.  
 Izvolite.  
 
MARKO BANDELLI  (PS SAB):  Predsedujoči, 
hvala za besedo. Spoštovani minister, 
spoštovane poslanke in poslanci!  
 Leta 2018 smo kot posledico evropske 
uredbe o osebnih podatkih sprejeli spremembi 
izobraževanju in Zakona o gimnazijah. 
Spremembi sta prinesli razlikovanje 
polnoletnega dijaka od nepolnoletnega in s tem 
nekatere povsem neživljenjske prakse. Ena od 
teh je pridobitev soglasja polnoletnega dijaka s 
strani njegovih staršev, da lahko dostopajo d o 
podatkov, povezanih s šolanjem. V javnosti je 
precej odmevalo tudi določilo, da se lahko 
polnoletni dijak sam piše opravičila o odsotnosti 
od pouka. Novela zakona pred nami ponovno 
izenačuje obravnavo mladoletnih in polnoletnih 
dijakov. Hkrati ureja prav ico staršev do vpogleda 
v podatke tudi po doseženi polnoletnosti otroka. 
To pravico predlagatelj veže na dolžnost staršev 
do preživljanja šolajočega otroka do 
dopolnjenega 26. leta starosti. Cilj, ki ga 
predlagane spremembe zasledujejo, je tako 
posodobitev  nekaterih določil zakona. Pri tem 
predlagatelj upošteva novonastale okoliščine 
zaradi spremenjenih družbenih razmer in 
uveljavljanje prakse, ki bodo olajšale 
organizacijo in izvedbo določil. Kot rečeno, je 
natančneje definirano opravičevanje odsotnosti 
polnoletnih dijakov od pouka in posredovanje 
podatkov njihovim staršem o vzgojnem 
delovanju dijakov in razlogi za izključitev. Zaradi 
novega zakona o izobraževanju odraslih pa je 
novelirano tudi področje izrednega 
izobraževanja. Pravica staršev do obveščenos ti 
je še posebej pomembna z vidika pravočasne 
reakcije v primeru neupravičenih odsotnosti, 
morebitnih vzgojnih ukrepov ali celo nevarnosti 
prekinitve šolanja.  
 V programu Stranke Alenke Bratušek 
smo zapisali, da bomo v tekočem mandatu 
pripravili tako imen ovani zakon o odpravi 
neumnosti in neživljenjska ureditev, ki je sedaj v 
veljavi, bi zagotovo sodila vanj. Strinjamo se, da 
je del vzgojno -izobraževalnega procesa dijakov 
tudi prebujanje zavesti o sprejemanju 
odgovornosti. Ne glede na polnoletnost morajo 
namreč tudi dijaki sprejeti nekatere pomembne 
življenjske odločitve, zato je prav, da pri tem 
sodelujejo tudi starši.  
 V Poslanski skupini SAB bomo predlog 
zakona podprli. Hvala.  
 
gospod poslanec.  Poslanec gospod 
Jurij Lep v imenu Poslanske skupine 
Demokratične stranke upokojencev Slovenije.   Izvolite, gospod poslanec.  
  
gospod predsednik. Minister z ekipo, kolegice in 
kolegi!  
 Sistem vzg oje in izobraževanja je 
izjemno pomemben, a tudi precej občutljiv 
sistem vsake države, ki je tako kot vsak sistem 
podvržen spremembam in zahteva ustrezno 
prilagoditev ter posodobitev. V zasledovanju 
posodobitve dveh zakonov, ki se nanašata na 
poklicno in s trokovno izobraževanje oziroma na 
gimnazijsko izobraževanje, je pristojno 
ministrstvo pripravilo spremembe, ki zadevajo 
obravnavo polnoletnih dijakov, bolj podrobno 
pravico razkritja njihovih osebnih podatkov 
njihovim staršem oziroma njihovim zakonitim 
zastopnikom. Kljub temu da so polnoletni dijaki z 
18 leti starosti v celoti odgovorni za svoja 
ravnanja, imajo pravice in dolžnosti. Na drugi 
strani pa so jih njihovi starši ali zakoniti 
zastopniki dolžni preživljati do njihovega 26. leta 
starosti. Zato je pr av in smiselno, da imajo 
zakoniti skrbniki pravico vedeti, kako uspešni ali 
neuspešni so njihovi otroci v procesu 
izobraževanja. Ko so mediji o tem javno 
povprašali polnoletne dijake, ali imajo starši ali 
drugi zakoniti zastopniki pravico izvedeti, kakšne 
so njihove ocene, so se dijakinje in dijaki v veliki 
večini strinjali in niso nasprotovali obveščanju 
staršev ali skrbnikov o njihovih ocenah. Seveda 
pa je smiselno, da polnoletnim dijakom, ki ne 
želijo, da se določen del njihovih podatkov 
razkrije staršem  ali zakonitim skrbnikom, pravica 
do nerazkritja ostane, ob tem da se zahteva 
pisno pojasni. Tudi na področju delovanja v 
primeru postopka vzgojnega ukrepa bo 
sprememba obravnavala nepolnoletne in 
polnoletne dijake enako, kar pomeni, da bodo v 
tak postopek  vključeni tudi starši ali drugi 
zakoniti zastopniki polnoletnega dijaka. Pri tem 
predlogu so še posebej opredeljeni razlogi za 
najstrožjo sankcijo, ki lahko doleti dijaka, kadar 
moti pouk in ima že štiri ukore.  
 V naši poslanski skupini smo mnenja, 
da je  vsekakor prav, da so starši in zakoniti 
skrbniki obveščeni o dijakovem napredku ali 
morebitnem nazadovanju. Prav v slednjem 
primeru lahko ustrezno priskočijo na pomoč, mu 
nudijo čustveno oporo, poiščejo ustrezno rešitev 
pri izobraževanju, kar lahko vsekak or prepreči, 
da bi tak dijak, če tudi je polnoleten, opustil 
izobraževanje. Več poudarka in energije pa bi 
bilo zagotovo smiselno nameniti večjemu 
sodelovanju šol in staršev v izobraževalnem 
procesu. Kljub temu da šole, ne zgolj srednje 
temveč že osnovne i zgubljajo vzgojni element, 
je po naši oceni skrajni čas, da ga vrnemo nazaj 
v hram izobraževanja. S tem ne mislimo na 
vzgojne ukrepe, ki so jih še predobro poznali 
naši starši in naši stari starši, še manj na oblike 
kaznovanja, ki imajo za posledico 
stereo tipizacijo ali soudejanjanje na podlagi 
etičnih, verskih, rasnih ali kakšnih drugih                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  81  predsodkov. Dejstvo je, da se predsodkov v 
družbi ne bomo znebili in se jim tudi ne moremo 
izogniti. Lahko pa poskrbimo, da bomo vsi v 
največji meri spoštovali temeljne vre dnote, po 
katerih si želimo živeti in tudi moramo živeti. 
Poleg domače družine, prijateljev in družbenih 
okolij, v katerih živimo in se gibljemo, nam te 
vrednote pomagajo privzgojiti prav vzgojno -
izobraževalne institucije že v vrtcu in nato v 
nadaljnjem šo lanju. Pohvalno je tudi to, da so pri 
spremembah in dopolnitvah zakona o 
gimnazijah predlagatelji prisluhnili umetniškim 
gimnazijam, ki bodo po novem posebno 
glasbeno ali plesno nadarjene učence vpisovale 
v svoj strokovni program, če bodo ti uspešno 
opravi li preizkus znanja na ustrezni umetniški 
gimnaziji. Pri tem bodo učenci upravičeni do 
pravice bivanja v dijaškem domu in 
subvencioniranega prevoza, kar bo takim 
učencem zagotovo olajšalo njihovo združevanje 
umetniške nadarjenosti in izpolnjevanje šolskih 
 V Poslanski skupini Desus podpiramo 
tudi bolj jasno definirane pogoje predlagatelja za 
izredno izobraževanje dijakov, ki mora 
zagotavljati enak standard kot redno 
izobraževanje, zato je smiselno, da se med 
izobraževalnim in šolo sklene pogodba  o 
izobraževanju, v kateri se jasno določi tudi 
finančni vir za izobraževanje. Res ni nobene 
osnove v tem, da bi imel nekdo, ki se izredno 
izobražuje na enakem programu kot njegov 
sovrstnik, zaradi tega slabšo ali boljšo 
izobrazbo.  
 V Poslanski skupini De sus se z 
napovedanimi spremembami strinjamo, zato 
bomo oba predloga sprememb in dopolnitev 
zakona o poklicnem in strokovnem 
izobraževanju ter zakona o gimnazijah podprli. 
Hvala.  
 
gospod poslanec, za predstavitev stališč a 
poslanske skupine.  
 Gospod Dušan Šiško v imenu 
Poslanske skupine Slovenske nacionalne 
stranke.  
 
DUŠAN ŠIŠKO  (PS SNS):  Spoštovani 
predsednik, vsi prisotni!  
 Lahko bi dejali, šols tvo v raznih 
odtenkih, ki so aktualni in pereči zadnjih nekaj 
tednov ter o katerih se na veliko govori in piše v 
raznih medijih. Mogoče bomo šli celo na 
referendum, kdo ve.  
 Dotaknil se bom določil vzgojnega 
delovanja in izključitve dijaka, ki se mi zdita  
relevantni. Kot ste verjetno razbrali iz gradiva, bo 
z novo spremembo zakonov dana možnost, da 
lahko učitelj dijaku prepove prisotnost pri 
določeni uri pouka tudi v primeru, ko dijak z 
neprimernim obnašanjem bistveno ovira 
izvajanje pouka, kar do sedaj ni  bilo predvideno 
z zakonom. To dejansko pomeni, da učitelj dijaku lahko prepove prisotnost pri pouku ne 
samo če gre za ogrožanje njegovega življenja ali 
zdravja oziroma zdravja drugih oseb, temveč 
tudi, če kljub opozorilu učitelja, naj preneha z 
motenjem p ouka, s tem nadaljuje, tako da 
močno ovira izvajanje pouka. Dejstvo je, da gre 
za dijake, ki so v cvetu mladosti, v puberteti, 
morda želijo izstopati od povprečja, vendar to 
naredijo na negativen način, mogoče hočejo biti 
kakšni frajerji. Lahko se pa ozadj e skriva tudi 
doma za varnimi štirimi stenami, kjer razmere 
med družinskimi člani niso urejene, rožnate, kjer 
so spori in konflikti na vsakodnevnem meniju in 
se to pri posameznih dijakih lahko pokaže 
navzven tam, kjer naj bi bil priden, miren in 
poslušen. Zato je treba takšnim dijakom posvetiti 
pozornost, se z njimi pogovoriti na štiri oči ter mu 
poskušati pomagati, seveda če je dovzeten za 
pomoč.  
 Same šole so podale tudi predlog, ki je 
v spremembah zakonov tudi predviden, da lahko 
dijaka izključijo iz šol e, če se mu izreče četrti 
ukor. Zanimivo bi bilo tudi dobiti podatek, koliko 
je bilo izključenih dijakov v posameznih vrstah 
izobraževalnih programov, da bi potem lahko 
potegnili kakšne paralele. Praksa je tekom let 
tudi vzgojno -izobraževalnemu sistemu pok azala 
svoje deficite. Je morebiti sistem kot celota 
izgubil svojo avtoriteto in so dijaki dobesedno 
lahko počeli kar se jim je v danem trenutku 
zazdelo? Pravijo, da kazen mora biti vzgojna, 
kar se mi ne zdi napačno razmišljanje v očeh 
starša, šole kot inšt itucije.  
 Kar se tiče odsotnosti dijaka od pouka, 
sta zadnji noveli zakonov določali, da polnoletni 
dijak svojo odsotnost od pouka opravičuje sam, 
za mladoletnega dijaka pa to naredijo starši. 
Potrebno je, da se bodo šola in tudi starši 
polnoletnega dijak a medsebojno obveščali kar 
zadeva njegovo odsotnost tudi po doseženi 
polnoletnosti. Tisti, ki ste starši, veste, da je vaša 
dolžnost, da preživljate svoje otroke do 
njihovega 26. leta starosti. Starši bodo tako imeli 
vpogled v ocene, opravičene in neopravi čene 
odsotnosti, sodelovali bodo pri obravnavi dijaka, 
ko bo šlo za vzgojni ukrep ter bo tvegana 
izključitev. Zdi se mi izjemno pomembno, da so 
starši obveščeni in da pravočasno ter na pravi 
način odreagirajo v primeru nevarnosti prekinitve 
šolanja. Vsi se  zavedamo, da to ni prijetna 
zadeva ne za dijaka, starše, ostale sošolce in 
sošolke, ki s prstom kažejo na takšnega dijaka 
ter ga še dodatno izključijo in stigmatizirajo. Da 
ne govorim o tem, da se mu tudi doma nič 
lepega ne obeta, kvečjemu kakšen house ar rest 
med vikendi in počitnicami, in to brez gledanja 
televizije, uporabe računalnika, mobitela in 
podobno.  
 V Poslanski skupini Slovenske 
nacionalne stranke bomo podprli predlog 
zakona, ker menimo, da moramo vedeti, kaj se 
dogaja z našimi otroki, ki so naš e največje 
bogastvo. Hvala.  
  82  PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN:  Hvala, 
 Gospod Tomaž Lisec v imenu 
Poslanske skupine Slovenske demokratske 
stranke.  
 
TOMAŽ LISEC  (PS SDS):  Hvala predsednik, za 
dano besedo. Spoštovani minister z ekipo, 
kolegice, kolegi, vsem skupaj lep pozdrav!  
 V Poslanski skupini SDS bomo Predlog 
zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o 
poklicnem in strokovnem izobraževanju podprli. 
Še en dokaz več, da z namo pri vsebinskih 
temah tudi na desni strani podpreti predloge 
leve strani. Zanimivo pa je dejstvo, da tako 
imenovana leva vlada popravlja neumnosti 
prejšnje leve vlade, ki je uvedla ta ukrep 
opravičevanja odsotnosti dijakov od pouka in 
razlikovala med p olnoletnimi in mladoletnimi 
dijaki. Po navadi neumnosti levih vlad 
popravljajo desne vlade.  
 Spoštovani minister, preden se 
dotaknem v poslanski skupini, vseh ciljev 
zakona, dovolite medklic – zakon je nujno 
potreben še drugih sprememb, ki so ne samo 
posle dica tega, da ste v prejšnjem mandatu 
naredili nov zakon iz Zakona o vajeništvu in vzeli 
posamezne določbe Zakonu o poklicnem in 
strokovnem izobraževanju iz konteksta, ampak 
je potreben še nekaterih drugih sistemskih 
sprememb in tudi tehničnih, na katere v as 
določeni učitelji in strokovni kadri že nekaj časa 
opozarjajo.  
 V poslanski skupini podpiramo vse štiri 
nove zadeve, ki jih ta zakon uvaja. Glede 
opravičevanja odsotnosti dijakov od pouka. V 
prejšnjem mandatu, spoštovani, spoštovane, 
tisti, ki ste bili člani koalicije in ste podprli tisti 
predlog zakona, ste verjetno sami videli, kakšen 
absurd ste naredili. Starši naj bi bili odgovorni in 
naj bi bili dolžni preživljati svoje otroke do konca 
izobraževalnega procesa oziroma do 26. leta. V 
praksi se je zače lo dogajati, ko so polnoletni 
dijaki sami sebi pisali opravičila. To je lahko le v 
banana republikah ali pa v Butalah. Tako da je 
zelo velika podpora temu, kar ste, spoštovani 
minister, danes predlagali, in upamo, da bomo 
tudi soglasno sprejeli.  
 Kar se ti če vzgojnega delovanja in 
izključitve dijaka. Nisem tako star, ampak tudi v 
naših časih sta veljala red in disciplina znotraj 
šolskega prostora in avtoriteta učitelja je bila 
spoštovana in avtoriteta učitelja je bila tudi 
zaščitena. Danes pa se dogaja, ko se dijaki 
smejijo drug drugemu, kdo ima več ukorov. V 
naših časih je bil ukor nekaj strašanskega. Ne 
samo znotraj izobraževalnega procesa, kaj šele 
znotraj družbenega procesa ali doma ali med 
prijatelji ali v širši družbi. Zato pozdravljamo to, 
da imajo uč itelji več avtonomije, da tukaj lahko 
sami poskušajo vsaj narediti red in disciplino in 
jih s tem zakonom tudi zaščitimo, da bodo imeli 
pravice in da se bodo na drugi strani tudi dijaki 
zavedali, da imajo dolžnosti, ne samo biti pri pouku, ampak tudi resno  sodelovati pri izvajanju 
šolskega kurikuluma. Podpiramo pa tudi zadeve, 
ki so bile danes že omenjene, tako glede 
posredovanja osebnih podatkov staršem in tudi 
glede izrednega izobraževanja.  
 Cilji in nameni zakona so pravi, upamo, 
da bodo čim prej zaživel i v praksi. In še enkrat, 
spoštovani minister, končno enkrat pričakujemo 
sistemsko novelo Zakona o poklicnem in 
strokovnem izobraževanju.Hvala.   
  
 Gospa Karla Urh v imenu Poslanske 
skupine Liste Marjan a Šarca.  
 Gospa poslanka, beseda je vaša.  
 
KARLA URH  (PS LMŠ): Spoštovani vsi prisotni, 
prav lepo pozdravljeni!  
 Pred nami je obravnava novele Zakona 
o poklicnem in strokovnem izobraževanju ter v 
nadaljevanju nove le Zakona o gimnazijah, v 
katerih se urejajo različna področja 
gimnazijskega in strokovnega izobraževanja, 
opravičevanja odsotnosti dijakov, vzgojno 
delovanje, obveščanje staršev polnoletnih 
dijakov ter izredno izobraževanje.  
 V noveli Zakona o gimnazijah se ureja 
tudi vpis učencev v vzporedni strokovni del 
umetniške gimnazije, s čimer se bo omogočilo 
nadaljevanje izobraževanja glasbeno ali plesno 
nadarjenih učencev. S predlaganima novelama 
se ponovno izenačuje obravnava mladoletnih in 
polnoletnih dijakov v  srednjih šolah, starši pa 
bodo lahko ponovno obveščeni o otrokovi 
odsotnosti oziroma njegovih ocenah. Tovrstna 
praksa ni novost ne za starše in učence, kot tudi 
za učitelje ne, saj se je izvajala vse do začetka 
letošnjega šolskega leta, ko je v veljavo st opila 
novost za polnoletne dijake. Staršem je bil 
namreč zaradi varstva osebnih podatkov 
polnoletnih dijakov brez soglasja polnoletnega 
dijaka prepovedan vpogled v njegove ocene, 
izrečene vzgojne ukrepe in odsotnosti.  
 S predlaganima novelama zakona pa 
bodo starši ponovno lahko opravičevali 
odsotnost od pouka tudi za polnoletnega dijaka, 
obveščeni pa bodo tudi o njegovih ocenah in 
vzgojnih ukrepih. Noveli zakona dajeta učitelju 
več avtonomije in ga razbremenjujeta 
administrativnih bremen, šolam pa za nemote no 
vzgojno in izobraževalno delo omogočata 
dodatne mehanizme za učinkovitejše vzgojno 
ukrepanje. Učitelj bo imel namreč dovoljenje, da 
bo lahko v primeru neprimernega obnašanja 
dijakov prepovedal prisotnost pri pouku, medtem 
ko bo imela srednja poklicna in  strokovna šola 
po izrečenem četrtem ukoru oziroma gimnazija 
po petem ukoru možnost izključiti dijaka iz šole.  
 V Poslanski skupini Lista Marjana 
Šarca pozdravljamo spremembe na področju 
poklicnega in gimnazijskega izobraževanja ter 
podpiramo predloga nov ele Zakona o poklicnem 
in strokovnem izobraževanju ter Zakona o 
gimnazijah. Hvala.                                                                                                                          DZ/VII I/10. seja 
  83  PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN : Hvala, 
 Gospod Matjaž Nemec v imenu 
Poslanske skupine Socialnih demokratov.  
 
MATJAŽ NEMEC  (PS SD): Hvala lepa, 
predsednik. Spoštovane in spoštovani!  
 S spremembami tega zakona 
popravljamo zakonske določbe, ki so se v 
vsakdanjem življenju in praksi izkazale za 
neživljenjske. Zaradi implementacije evropske  
uredbe o osebnih podatkih je bila lansko leto 
sprejeta novela zakona o poklicnem in 
strokovnem izobraževanju, ki je določila, da si 
polnoletni dijaki zaradi varovanja osebnih 
podatkov lahko sami pišejo opravičili za 
odsotnost od pouka in da morajo starši,  če želijo 
vpogledati v njihove cene, od dijaka dobiti 
soglasje.  
 »Nerazumno je, da človek sam sebi 
piše opravičila,« je povedal minister Pikalo, ko je 
nastopil svoj mandat. Socialni demokrati tako 
podpiramo predlagane spremembe s strani 
Ministrstva za izo braževanja, znanost, šport in 
mladino, ki je prisluhnilo tako opozorilom šolam 
kot tudi staršem o nesmiselnosti in 
problematičnosti teh določb.  
 S predlagano spremembo bodo lahko 
srednje šole polnoletne dijake spet obravnavale 
enako kot mladoletne. Po zako nu, ki ureja 
družinska razmerja, so starši namreč dolžni 
preživljati polnoletnega otroka do 26. leta 
starosti, zato imajo starši tudi pravico, da so 
obveščeni o otrokovem izobraževanju tudi po 
njegovi polnoletnosti. Tako bodo tudi starši 
polnoletnih otrok imeli pravico, da jim šola 
razkrije osebne podatke njihovih otrok, ki se 
nanašajo na izobraževanje, brez potrebnega 
izrecnega soglasja dijaka. Tako novela v zvezi z 
opravičevanjem dijaka od pouka izenačuje 
obravnavo tako mladoletnih kot polnoletnih 
dijakov , kar pomeni, da se bodo šola in starši 
dijaka lahko medsebojno obveščali v zvezi z 
njegovo odsotnostjo. Opravičila polnoletnim 
dijakom bodo tako kot tudi mladoletnim po 
novem spet pisali starši. Bo pa podobno tudi pri 
vzgojnih ukrepih, saj bodo starši lah ko 
sodelovali tudi v postopku vzgojnega ukrepanja 
proti mladoletnemu dijaku. Polnoletni dijaki bodo 
sicer lahko še vedno s pisno izjavo zahtevali, da 
se določeni podatki staršem ne posredujejo, 
vendar le, če ti ne bodo imeli za posledico 
izgubo statusa dij aka zaradi negativnega 
učnega uspeha, izključitve ali izpisa iz šole. 
Straši bodo tako lahko pravočasno reagirali, če 
bo nevarnost tveganja, da dijak prekine šolanje.  
 Novela zakona daje učitelju tudi 
možnost, da dijaka odstrani iz razreda, če z 
neprimern im obnašanjem moti pouk. Po 
dosedanji ureditvi je namreč učitelj dijaku lahko 
prepovedal prisotnost pri pouku le v primeru, če 
je s svojim ravnanjem ogrožal svoje življenje ali 
zdravje oziroma življenje ali zdravje drugih oseb. 
Na predlog šol pa se uvaja t udi možnost, da šola lahko dijaka izključi iz šole, če se mu izreče četrti 
ukor. Šole so namreč opozorile, da so z 
ukinitvijo stopnjevanja vzgojnih ukrepov v zdaj 
veljavni ureditvi vzgojni ukrepi izgubili pomen in 
učinek. Novela zakona bolj jasno opredelju je, 
kdo se lahko izredno izobražuje in kakšni so 
pogoji za vključitev ter natančneje določa ugovor 
dijaka na končno oceno.  
 Socialni demokrati bomo Predlog 
novele Zakona o poklicnem in strokovnem 
izobraževanju podprli. Hvala lepa.  
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN Ž IDAN:  Hvala, 
 Mag. Branislav Rajić v imenu 
Poslanske skupine Stranke modernega centra.  
 Izvolite.  
 
lepa.  
 Nedolgo nazaj so se za nekaj  več kot 
73 tisoč dijakinj in dijakov začele poletne 
počitnice. Z današnjima novelama Zakona o 
poklicnem in strokovnem izobraževanju ter o 
gimnazijah pa skušamo prihajajoče šolsko leto 
še bolj okviriti v zavedanju, da so za ohranjanje 
kakovostnega izvajanj a vzgojno -
izobraževalnega dela vedno znova potrebni 
premisleki, kako šolski prostor še optimizirati in 
izboljšati. Šola ni enolična in od širšega okolja 
izolirana entiteta, temveč ena od pomembnejših 
institucij, ki naše otroke in mladostnike vzgaja in 
uči samostojnega kritičnega presojanja in 
odgovornega ravnanja. Zato ni nepomembno, 
kakšne pogoje za njih ustvarja država, da lahko 
razvijejo svoje potenciale in uspešno ter 
predvsem smelo nadaljujejo svojo izobraževalno 
in poklicno pot. Danes s predlaganimi 
spremembami obeh ključnih srednješolskih 
zakonov se krepi predvsem vzgojna funkcija 
šole, ki je v zadnjih letih zaradi pretiranega 
vzpona permisivnosti precej izgubila na svoji 
vrednosti. Zato v Poslanski skupini Stranke 
modernega centra pozdravljamo rešitv e, na 
podlagi katerih bodo lahko učitelji dijakom 
prepovedali prisotnost pri določeni uri pouka tudi 
v primeru, ko bo dijak z neprimernim 
obnašanjem bistveno oviral njegovo izvajanje. 
Prav je, da se šolam vrne možnost strožjega 
kaznovanja neprimernega vede nja. Vsak 
udeleženec ima v šolskem prostoru svoje 
pravice in odgovornosti, zato sta zavedanje o 
tem in predvsem ravnanje v skladu z njimi 
bistvenega pomena za skladen razvoj naših 
otrok in mladostnikov v odgovorne in zavedne 
ljudi.  
 V predlagano spremembo  ureditve 
opravičevanja odsotnosti polnoletnih dijakov v 
Poslanski skupini SMC sicer nismo posegli, ker 
se z njo strinjajo vsi ključni deležniki, ki so del 
srednješolskega izobraževanja. Veljavna 
ureditev se sicer v vmesnem času ni izkazala za 
problematičn o, šole o večjih težavah niso 
poročale, večina polnoletnih dijakov pa je 
podpisala soglasja, da lahko njihov izobraževalni                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  84  proces še vedno spremljajo starši. Če vrnitev na 
staro ureditev za šole predstavlja eno 
birokratsko zagato manj, v naši poslanski sku pini 
z njo nimamo težav. A v prihodnje moramo kot 
družba resno premisliti o tem, kako mladim 
privzgojiti sprejemanje odgovornosti za lastna 
dejanja, ki so nedvomno del odraščanja in 
procesa osamosvajanja naših otrok, in to ne 
glede na njihovo starost.  
 V o kviru obeh novel zakonov 
pozdravljamo tudi jasnejše določbe o pogojih za 
vpis in organizacijo izrednega izobraževanja ter 
razvoju nadarjenosti in umetniškemu izražanju 
talentiranih. Ravno to je že sedaj eden ključnih 
ciljev splošnih in strokovnih gimnazij kot tudi 
poklicnega in strokovnega izobraževanja. S 
predlaganimi spremembami se bodo namreč 
lahko v strokovni del izobraževalnega programa 
umetniške gimnazije, glasbene in plesne smeri 
učenci vpisali še pred zaključkom osnovne šole. 
S tem jim omogočamo, da  pri razvoju svoje 
nadarjenosti ne bodo časovno prikrajšani, in to 
resnično podpiramo.  
 V Poslanski skupini Stranke 
modernega centra bomo oba predloga zakonov 
podprli, tako novelo Zakona o poklicnem in 
strokovnem izobraževanju kot tudi novelo 
Zakona o gimn azijah, ki bo obravnavana v 
okviru naslednje točke dnevnega reda, zato 
našega stališča pri naslednji točki ne bo.  
 Dijakinjam in dijakom, pa tudi njihovim 
učiteljem želimo sproščujoče in varne, vsekakor 
nepozabne počitnice, ki naj bodo ravno pravšnji 
»rese t« za jesenske šolske izzive. Hvala.  
 
 Gospod Željko Cigler v imenu 
Poslanske skupine Levica.   
 
ŽELJKO CIGLER  (PS Levica): Predsednik, 
hvala za besedo. Spoštovani gospod minister z 
ekipo, kolegice in kolegi!  
 Ena izmed ključnih sprememb 
predlaganih zakonov, ki sta danes pred nami, 
tako Zakona o poklicnem in strokovnem 
izobraževanju kot Zakona o gimnazijah je 
obravnava polnolet nih dijakov, katerih trenutni 
položaj je v javnosti sprožil precej polemik. S 
preteklim šolskim letom se je namreč začela 
uporabljati zakonodaja, ki je za polnoletne dijake 
vpeljala pravico do zasebnosti in varovanja 
osebnih podatkov. V praksi to pomeni, d a imajo 
dijaki pravico, da si opravičila za izostanke 
pišejo sami, in da imajo starški polnoletnih 
dijakov le še pravico do podatkov o njihovem 
statusu, ne pa do drugih, povezanih z njihovim 
izobraževanjem, denimo o tem, kakšne so 
ocene, vzgojni ukrepi ali  podobno. Do teh 
podatkov so starši upravičeni le, če jim njihovi 
otroci, dijaki za to dajo soglasje. Starši 
polnoletnega otroka tudi ne sodelujejo v 
postopku vzgojnega ukrepanja, šola pa jim tudi 
ne vroča različnih pisem, razen če dijaki to želijo. Čeprav  vse to mogoče zveni malce nenavadno, 
pa izkušnje šol pri tem le niso samo slabe. Kot je 
za medije povzel direktor mariborske srednje 
poklicne in strokovne šole, se odnos dijakov do 
izobraževanja z možnostjo samoopravičevanja 
ni bistveno spremenil. Podobno  tudi direktor in 
ravnatelj Tehniškega šolskega centra meni, da 
je večina dijakov dalo soglasje za vpogled 
staršev v pedagoški proces, in je to potrdil. 
Ravnateljica Srednje šole Črnomelj pa je za 
medije pojasnjevala, da se je šola v šolskem 
pravilniku zav arovala tako, da si morajo dijaki za 
daljše odsotnosti priskrbeti zdravniško opravičilo. 
Na drugi strani pa kar nekaj ravnateljev 
opozarja, da se je število odsotnosti na račun 
samoopravičevanja na njihovih šolah v zadnjem 
letu bistveno povečalo, posledičn o pa vse to 
vpliva na slabši učni uspeh oziroma na njegovo 
slabšanje. Moram pa reči, da je v zvezi s tem 
nenavadno, da pristojno ministrstvo, to je šolsko 
ministrstvo, podatkov o tem, koliko se je 
povečala odsotnost polnoletnih dijakov in kako 
je s tem pov ezan njihov učni uspeh, sploh ne 
zbira. Zaradi odsotnosti teh podatkov je dejanski 
učinek sprememb, ki bi se verjetno pokazal šele 
na daljši rok, v tem letu le težko oceniti.  
 Glede na povedano, v Levici nismo a 
priori proti vpeljevanju drugačnih pristopo v, ki bi 
dijakom podelili več odgovornosti in avtonomije 
tako v odnosu do staršev pa tudi do šole, kjer bi 
dijaki lahko imeli več besede. Zato nas v Levici 
trenutna ureditev ne moti z vidika povečane 
avtonomije polnoletnih dijakov, ampak z vidika 
njihove n eenakopravne obravnave, ker se glede 
na enak status ne bi smeli razlikovati. Če bi 
strokovna razprava pokazala, da so spremembe 
v smeri večje avtonomije dobrodošle, bi moralo 
to veljati enako za vse dijake posamezne 
generacije, letnika ali vsaj razreda. Ne  pa, da 
zgolj naključno dejstvo, datum rojstva, določa 
raven avtonomije posameznega dijaka.  
 Ker spremembe zopet vzpostavljajo 
enako odgovornost med dijaki in ker tudi 
učiteljem podeljujejo več avtonomije pri izrekanju 
vzgojnih ukrepov, v Levici oba predl oga 
podpiramo. Hvala lepa.  
 
  Prvič boste dobili možnost spregovoriti 
pred tem državnim zborom gospa Tadeja 
Šuštar.  
 Izvolite, v imenu Poslanske skupine 
Nova Slovenija – krščanski demokrati.  
 
TADEJA Š UŠTAR  (PS NSi):  Spoštovani 
predsednik, spoštovane poslanke in poslanci!  
 Predlog zakona o spremembah in 
izobraževanju vsebuje naslednje bistvene 
sprememb e.  
 Prvič. Opravičevanje odsotnosti dijakov 
od pouka, izenačuje se obravnavo mladoletnih 
in polnoletnih dijakov v zvezi z njihovo 
odsotnostjo od pouka, tako da se bodo šola in                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  85  starši medsebojno obveščali o odsotnosti 
dijakov od pouka tudi po doseženi poln oletnosti.  
 Drugič. Prisotnost pri pouku in 
izključitev dijaka. Po dosedanji ureditvi je šola 
dijaku prepovedala prisotnost pri pouku le v 
primeru, če je s svojim ravnanjem ogrožal 
življenje ali zdravje sebe oziroma drugih oseb. 
Po predlogu zakona se pris otnost dijaku 
prepove tudi, če s svojim neprimernim 
obnašanjem bistveno ovira izvajanje pouka. 
Šola dijaka lahko izključi, če se mu izreče četrti 
ukor. V postopku vzgojnega ukrepanja proti 
polnoletnemu dijaku bodo ponovno vključeni 
starši.  
 Tretjič. Posre dovanje osebnih podatkov 
staršem polnoletnih dijakov. Šola po predlogu 
zakona lahko razkrije osebne podatke staršem 
polnoletnih otrok v zvezi z izobraževanjem 
zaradi izvrševanja njihove zakonske dolžnosti 
preživljanja otroka do dopolnjenega 26.leta. 
Dijaki  pa bodo še vedno imeli pravico, da si 
opravičila pišejo sami in da od šole zahtevajo, 
da ocen in drugih podatkov staršem ne razkrije. 
Polnoletni dijak lahko to kadarkoli zahteva s 
pisno zahtevo. Ne glede na takšno zahtevo 
polnoletnega dijaka pa šola starš em razkrije 
podatke o odsotnosti dijaka, zaznanih hujših 
kršitvah šolskega reda, vzgojnih ukrepih ter 
osebne podatke, ki bi lahko pomenili izgubo 
statusa zaradi negativnega učnega uspeha, 
izključitev ali izpis. Bistvena novost je 
razveljavitev določenih sp rememb, ki jih je v 
Zakon o poklicnih šolah vnesla prejšnja vlada 
oziroma Ministrstvo za izobraževanje, znanost in 
šport v zvezi s pravicami polnoletnih dijakov. 
Spremembe so javnost takrat močno razburile, 
saj starši ne bi več smeli vpogledovati v ocene 
svojih polnoletnih otrok, po novem pa bi si lahko 
tudi sami pisali opravičila o odsotnosti. Takratna 
ministrica dr. Maja Makovec Brenčič je trdila, da 
gre za posledice sprejetja Evropskega uredbe o 
varstvu osebnih podatkov oziroma uredbe 
GDPR, ki ne dopušča  več dajanja splošnih 
soglasij, privolitev pa mora biti prostovoljna, 
specifična, informirana in nedvoumna. Vsak 
namen obdelave potrebuje ločeno privolitev. Na 
Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport so 
zatrjevali, da je omejevanje staršev pri vpogl edu 
otrokove ocene, dosežke, ukrepe in odsotnosti, 
ko gre za polnoletnega dijaka, nujno zaradi 
varovanja osebnih podatkov in uveljavitve 
GDPR. Medtem ko je na gimnazijah obrazec, s 
katerim so staršem dovolili vpogled v ocene in 
pisanje opravičil, podpisala  večina polnoletnih 
dijakov, pa je bilo predvsem na srednjih 
strokovnih šolah veliko takih, ki so si opravičila 
pisali sami. Po podatkih ravnateljev se je število 
odsotnosti na teh šolah v zadnjem letu bistveno 
povečalo, posledično pa se je poslabšal učni 
uspeh. Z novelo zakona se torej ukinejo 
birokratski nesmisli, ki jih je uvedla nekdanja 
vlada. Vsakomur je jasno in zdrava pamet nam 
govori, da imajo starši pravico vedeti, kaj se 
dogaja z njihovim otrokom, še zlasti zato ker za 
njega skrbijo in ga preživl jajo. Novela zakona dokazuje, da se da, če se hoče, hkrati pa jasno 
vidimo, da smo za številne birokratske nesmisle 
krivi sami in jih ne predpisuje niti ne zapoveduje 
Evropska unija.  
 S predlaganimi spremembami se v 
Poslanski skupini Nove Slovenije strinja mo, zato 
predlogu zakona ne bomo nasprotovali.  
 
gospa poslanka, za predstavitev.  
poslanci s tem smo zaključili predstavitev stališč 
 Ker amandmaji k dopolnjenemu 
predl ogu zakona niso bili vloženi, zaključujem 
drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o 
predlogu zakona bomo v skladu s časovnim 
potekom seje zbora opravili danes v okviru 
glasovanj, pol ure po prekinjeni 16. točki 
dnevnega reda.  
 
 S tem prekinjam to točko  dnevnega 
reda.  
 
 Prehajamo na 12. TOČKO 
DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA 
PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN 
DOPOLNITVAH ZAKONA O GIMNAZIJAH PO 
SKRAJŠANEM POSTOPKU.   
 Tudi ta zakon je predložila Vlada, zato 
dajem besedo gospodu ministru.  
 Izvolite, dr. Jernej Pikalo.  
 
DR. JERNEJ PIKALO : Spoštovani, gospod 
predse dnik, gospe in gospodje!  
Zakona o gimnaziji je, če smem tako reči, 
nekako analogen tistemu, o čemer smo ravnokar 
razpravljali, torej Zakonu o strokovnem in pa 
poklicnem izobraževanju. Ampak vendarle v tem 
predlogu spremem b Zakona o gimnazijah je 
nekaj posebnosti, ki jih v tistem drugem zakonu, 
o katerem smo ravnokar govorili, ni.  
 Prva od takih posebnosti, ki jo 
predlagamo Državnemu zboru, je vpis učencev v 
vzporedni strokovni del umetniške gimnazije. 
Doslej se nam je dog ajalo, da tisti najbolj 
nadarjeni, govorimo predvsem o glasbenikih in 
baletnikih, niso imeli več možnosti, ko so bili še 
učenci osnovne šole, da bi pravzaprav po tem t. 
i. strokovnem delu, torej v umetniškem delu, 
nadaljevali izobraževanje pravzaprav še pr ed 
zaključkom osnovne šole. Zaradi tega s to 
predlagano rešitvijo tistim najbolj nadarjenim, za 
katere tudi stroka ugotovi, da je primerno za njih, 
da se v strokovnem delu izobražujejo že na 
srednješolskem nivoju, to tudi omogočimo. To je 
ključna stvar in zdi se nam prav, glede na to, da 
se taki primeri dogajajo, da tistim najbolj 
nadarjenim to tudi omogočimo. Z vpisom v 
strokovni del programa umetniške gimnazije bo 
tak učenec ali učenka pridobil oziroma pridobila 
pravico do bivanja v dijaškem domu in tudi do 
subvencioniranega prevoza.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  86   Kar se tiče opravičevanja odsotnosti, je 
podobno. Kar se tiče vzgojnega delovanja glede 
dijaka je podobno. Je pa potem še ena 
sprememba, ki je drugačna od prejšnjega 
predloga zakona. In to je, kadar gre za 
gimnazije, da se iz redno izobraževanje lahko 
začne pri tistih, ki so stari 18 let. Pri strokovnem 
in poklicnem izobraževanju je 16 let, pri 
gimnazijah pa je 18 let, torej tisti, ki so stari vsaj 
18 let, nimajo pridobljene izobrazbe ali 
opravljanih vseh obveznosti po izobraže valnem 
programu, niti niso vpisani na redno ali drugo 
izredno izobraževanje.  
 Vse ostale rešitve pa so analogne 
rešitvam – kar se tiče vzgojnih rešitev, kar se 
tiče rešitev glede opravičevanja, izmenjave 
podatkov in tako naprej – ki so v Zakonu o 
strokovn em in poklicnem izobraževanju. Hvala 
lepa.  
 
 Pristojno delovno telo je Odbor za 
izobraževanje, znanost, šport in mladino.  
 Besedo ponovno predajam mag. 
Branislavu Rajiću.  
 Izvolite.  
 
MAG. BRANISLAV RAJI Ć (PS SMC):  Ponovno 
hvala, spoštovani gospod predsednik.  
in mladino je na 10. nujni seji, 26. junija 
obravnaval Predlog zakona o spremembah in 
dopolnitv ah Zakona o gimnazijah, ki ga je 
Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. 
Kolegij predsednika je na 37. redni seji sprejel 
sklep, da se predlog zakona obravnava po 
skrajšanem postopku. Zakonodajno -pravna 
služba Državnega zbora je predloženi zakon 
preučila z vidika njegove skladnosti z ustavo in 
pravnim sistemom ter z zakonodajno tehničnega 
vidika in k njemu podala nekatere pripombe, 
njena predstavnica pa je opozorila na potrebo 
po večji jasnosti in določnosti določb. V zvezi s 
predlaganimi dopolnitvami , s katerimi se za 
dijaka obdeluje tako osebni podatek matične 
številke kot tudi davčne številke ter za starše 
osebni podatek davčne številke pa je opozorila 
na 38. člen Ustave, ki zagotavlja varstvo 
osebnih podatkov in s tem povezano ustaljeno 
ustavnosodn o presojo. Svoje mnenje je podala 
tudi Komisija Državnega sveta za kulturo, 
znanost, šolstvo in šport, ki je predlog zakona 
podprla. Uvodoma je predlog zakona predstavil 
minister za izobraževanje, znanost in šport dr. 
Jernej Pikalo. Po njegovi predstavitvi  je odbor 
brez razprave sprejel amandmaje poslanskih 
skupin LMŠ, SD, SMC, Desus in SAB.  
 Po glasovanju o amandmajih je v 
zbora glasoval še o členih predloga zakona in jih 
sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na  
Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so 
 
 S tem prehajamo na predstavitev 
stališč poslanskih skupin.  
 Kot prvi imate besedo gospod Dušan 
Šiško, Poslanska skupina Slovenske nacionalne 
stranke.  
 Izvolite.  
 
DUŠAN ŠIŠKO  (PS SNS): Hvala za besedo, 
spoštovani predsednik. Vsi prisotni!  
 Gimnazija nam daje neko splošno 
srednješolsko izobrazbo, kjer se je treba dosti 
učiti predvsem teorije, prakse pa je bolj malo. Po 
končani gimnaziji se po navadi dijaki vpisujejo 
na visoke šole, fakultete, ker vemo, da ko 
končaš gimnazijo, nimaš praktično no benega 
poklica. Mogoče bi bilo bolje, da bi se bolj 
spodbujalo poklicno in strokovno izobraževanje, 
predvsem deficitarne poklice, kajti dejstvo je, da 
določeni poklici počasi izumirajo, pridejo pa še 
kako prav. Vedno so nam rekli, da se v 
gimnazijo vpišejo  tisti učenci, ki so odličnjaki in ki 
ne vedo, kaj bi radi počeli v življenju.  
 Pred seboj imamo sedaj predlog 
zakona, ki se v določenih segmentih pokriva s 
predlogom sprememb Zakona o poklicnem in 
strokovnem izobraževanju. V mislih imam 
vzgojno delovanje  šole in izključitev dijaka iz 
šole ter posredovanje osebnih podatkov staršem 
polnoletnih dijakom. Pogoj za vpis v prvi letnik 
umetniške gimnazije, ki velja sedaj, je uspešno 
opravljena osnovna šola in uspešno opravljen 
preizkus glasbeno -plesne nadarjenost i po 
programu glasbeno baletne šole. Razlikuje se 
po smereh in modulih. Nadarjeni dijaki so 
opredeljeni kot dijaki, ki izkazujejo visoko 
nadpovprečne sposobnosti mišljenja ali izjemne 
dosežke na posameznih učnih področjih v 
umetnosti ali športu. Novela zak ona omogoča 
vpis učencem osnovne šole v strokovni del 
izobraževalnega programa umetniške gimnazije 
glasbene in plesne smeri, in to še pred 
zaključkom osnovne šole. Z vpisom v strokovni 
del programa umetniške gimnazije bo učenec 
pridobil tudi pravico do biv anja v dijaškem domu 
in subvencioniranega prevoza. Na tem mestu se 
mi poraja misel, ali bodo vse to zmogli časovno 
uskladiti ne glede na njihovo nadarjenost. Za 
vpis v izredno izobraževanje šola objavi razpis 
prostih mest najmanj en mesec pred začetkom 
šolskega leta v skladu s soglasjem ministra. Kar 
se tiče izrednega izobraževanja se v 
predlaganih spremembah jasneje opredeljuje, 
pogoji za vključitev. Pomembno se mi zdi, da se 
stremi oziroma zagotavlja enak stand ard znanja 
kot v rednem izobraževanju. Včasih so nam 
dijaki govorili, da je lažje narediti izredno 
izobraževanje, in to mogoče ravno zaradi 
razmišljanja, da če šolo plačaš, potem je 
samoumevno tudi, da jo z lahkoto narediš, ker ti                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  87  profesorji po navadi tudi  malce pogledajo skozi 
prste. Strinjam se, da enak standard mora biti, 
ker je matura na koncu enaka tako za redne kot 
izredne dijake, ker šteje samo pridobljeno 
znanje. Logično pa je, da se prilagodi 
organizacija, časovna razporeditev 
izobraževanja, prever janje in ocenjevanje ter 
napredovanje. Pri tem se upošteva njegovo 
predhodno pridobljeno znanje, ki mora biti 
dokazano z javno listino. Brez sklenjene 
pogodbe o izrednem izobraževanju med šolo in 
posameznim dijakom seveda ne gre. 
Relevanten element pogodbe  je tudi osebni 
izobraževalni načrt. Slednji vsebuje podatke o 
predhodnem pridobljenem in priznanem 
formalnem in neformalnem znanju ter predviden 
način in časovni potek izobraževanja, 
opredelitev vsebin, načinov in rokov preverjanja 
in ocenjevanja znanja, ki so določeni z učnim 
načrtom oziroma katalogom znanja. Brez plačila 
tukaj ne gre, kajti šole in druge izobraževalne 
organizacije zagotavljajo sredstva za izredno 
izobraževanje z zaračunavanjem prispevkov. 
Nekateri, ki si lahko to privoščijo, če imajo 
bogate starše, delajo prek študentskega servisa, 
drugi spet ne. In smo zopet pri diskriminaciji in 
razlikovanju glede na družbenoekonomski 
položaj posameznika oziroma njegove primarne 
družine iz katere izhaja.  
nacionalne strank e bomo podprli predlog 
zakona, ker je dober ter si želimo, da se te 
spremembe in dopolnitve zakona začnejo 
uporabljati že z novim šolskim letom. Hvala.  
 
 Besedo imate mag. Marko Koprivc, 
Poslanska skup ina Socialnih demokratov.  
 Izvolite.  
 
MAG. MARKO KOPRIVC  (PS SD):  Predsednik, 
hvala lepa za besedo. Spoštovani minister, 
spoštovane poslanke, spoštovani poslanci!  
 Enako kot pri predlogu novele zakona o 
poklicnem in strokovnem izobraževanju tudi s 
spremembami tega zakona odpravljamo 
zakonske določbe, ki so se v vsakdanjem 
življenju in praksi izkazale za neživljenjske. 
Zaradi implementacije evropske direktive o 
varovanju osebnih podatkov je bila namreč 
lansko  leto sprejeta novela Zakona o 
gimnazijah, po kateri so starši polnoletnih 
dijakov morali dobiti soglasje dijaka, če so želeli 
pogledati, kakšne ocene ima, prav tako pa so si 
polnoletni dijaki lahko sami pisali opravičila. Da 
gre za nerazumno zakonsko dolo čilo, je že ob 
nastopu svojega mandata opozoril minister 
Pikalo. Starši so srednješolce dolžni preživljati, 
tudi ko ti postanejo polnoletni. Tako imenovano 
podaljševanje starševske pravice tako ni v 
nasprotju z varovanjem osebnih podatkov 
polnoletnih dijak ov. Socialni demokrati tako 
Ministrstva za izobraževanje, znanost, šport in mladino, ki je prisluhnilo tako opozorilom šol kot 
tudi staršem o nesmiselnosti in problematičnosti 
teh določb. S predlagano spremembo bodo 
srednje šole lahko polnoletne dijake spet enako 
obravnavale kot mladoletne. Tako bodo tudi 
starši polnoletnih dijakov imeli pravico, da jim 
šola razkrije osebne podatke njihovih otrok, ki se 
izrecnega soglasja dij aka. Tako novela v zvezi z 
dijakov, kar pomeni, da se bodo šola in starši 
dijakom bo do tako kot tudi mladoletnim po 
novem zopet pisali starši. Bo pa podobno tudi pri 
vzgojnih ukrepih, saj bodo starši lahko 
proti polnoletnemu dijaku. Polnoletni dijaki bodo 
sicer lahko še vedno s pisno izjavo z ahtevali, da 
izgubo statusa dijaka zaradi negativnega 
uspeha, izključitve ali izpisa iz šole. Starši bodo 
tako lahko pravočasno reagirali, če bo nevarnost 
tveganja, da dijak prekine šolanje.  
neprimernim obnašanjem moti pouk. Po 
je s svojim ravna njem ogrožal svoje življenje ali 
zdravje oziroma življenje drugih oseb. Na 
predlog šol pa se uvaja tudi možnost, da šola 
lahko dijaka izključi iz šole, če se mu izreče četrti 
ukinitvijo stopnjevanja vzgojnih ukrepov v sedaj 
pravi učinek.  
 Novela zakona med drugim omogoča 
tudi vpis učencem osnovne šole v strokovni del 
glasbene in plesne smeri še pred zaključkom 
osnovne šole . Učenci se bodo lahko na podlagi 
opravljenega preizkusa znanja in nadarjenosti 
vpisali v navedeni del izobraževalnega 
programa in opravljali samo strokovne predmete 
izobraževalnega programa, z vpisom pa bodo, 
kot že rečeno, učenci pridobili pravico do biv anja 
v dijaškem domu in subvencioniranega prevoza.  
 Socialni demokrati bomo predlagane 
spremembe zakona podprli. Hvala lepa.  
 
 Gospa Tadeja Šuštar v imenu 
Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski 
demokrati.  
 Gospa poslanka, izvolite.  
 
TADEJA ŠUŠTAR  (PS NSi):  Spoštovani 
predsednik, kolegice in kolegi.  
dopolnitvah Zakona o gimnazijah se bistveno ne 
razlikuje od Pre dloga zakona o spremembah in                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  88  dopolnitvah Zakona o poklicnem in strokovnem 
izobraževanju, o katerem sem že predhodno 
predstavila stališče. Zakonski predlog vsebuje 
spremembe, ki se nanašajo na opravičevanje 
odsotnosti dijaka od pouka, prisotnost pri pouku 
in izključitev dijaka ter posredovanje osebnih 
podatkov staršem polnoletnih dijakov.  
 Glede na zakonski predlog, si bodo 
dijaki še vedno lahko na pisno zahtevo sami 
pisali opravičila, prav tako bodo lahko od 
gimnazije zahtevali, da ocen in drugih podatkov 
ne razkrivajo staršem, zahteva dijakov pa ne bo 
veljala v primeru odsotnosti dijaka od pouka, 
zaznanih hujših kršitvah šolskega reda, vzgojnih 
ukrepih ter pri posredovanju osebnih podatkov, 
ki bi lahko pomenili izgubo statusa zaradi 
negativnega učnega uspeh a, izključitev ali izpis. 
Poleg tega zakon omogoča vpis nadarjenih 
učencev osnovnih šol v strokovni del 
izobraževalnih programov umetniških gimnazij 
glasbene ali plesne smeri še pred zaključkom 
osnovne šole. Natančneje se določa področje 
izrednega izobraže vanja na gimnazijah. 
Določajo se pogoji, starost 18 let, prepoved 
sočasnega vpisa v drug izobraževalni program 
in standardi. Za izredno izobraževanje velja 
enak standard kot za redno izobraževanje.  
 Tokratni zakon je torej samo 
sprememba in dopolnitev Zako na o gimnazijah, 
ki ga je sprejela prejšnja vlada v zvezi s 
pravicami polnoletnih dijakov, ozirajoč se na 
evropsko uredbo o varstvu osebnih podatkov, 
bolje poznano kot uredba GDPR, ki naj ne bi več 
dopuščala dajanja splošnih soglasij. Privolitev 
mora biti prostovoljna, specifična, informirana in 
nedvoumna. Vsak namen obdelave potrebuje 
ločeno privolitev. Večina polnoletnih dijakov na 
gimnazijah je podpisala obrazec, ki je dovoljeval 
staršem vpogled v ocene, izkoriščanj odsotnosti 
je bilo na gimnazijah manj kot na drugih srednjih 
in poklicnih šolah. Se je pa z določbami varstva 
osebnih podatkov precej nesmiselno povečala 
birokracija, nelogično je bilo tudi to, da starši 
niso mogli vpogledati v ocene ter druge podatke 
svojih otrok. Z novelo zakona se torej 
odpravljajo nekatere birokratske ovire v smislu 
varovanja osebnih podatkov, ki so bile plod dela 
prejšnje Vlade.  
Poslanski skupini Nove Slovenije strinjamo, zato 
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽI DAN:  Hvala, 
 Gospod Marko Bandelli, vi kot zadnji v 
imenu poslanskih skupin predstavljate stališče 
vaše stranke.  
 Izvolite.  
 
MARKO BANDELLI  (PS SAB):  Hvala za 
besedo, predsedujoči. Spošto vani minister, 
poslanke, poslanci. Hvala za besedo in ponovno 
lep pozdrav vsem skupaj.  
 Zakon o gimnazijah je neločljivo 
povezan z Zakonom o poklicnem in strokovnem izobraževanju, o katerem sem danes že govoril. 
Oba zakona namreč urejata isto materijo – to je 
šolanje otrok oziroma dijakov v okviru 
gimnazijskega ali poklicnega izobraževanja. 
 Tudi novela Zakona o gimnazijah 
izboljšuje jasnost zakonskih določil in bolje 
opredeljuje nekatere rešitve, ki so se oblikovale 
v praksi ali pa so nastale zaradi spreme njenih 
družbenih razmer. Govorim o opravičevanju 
odsotnosti polnoletnih dijakov od pouka in 
posredovanju podatkov njihovim staršem ob 
vzgojnem delovanju in razlogih za izključitev. 
Spremembe in dopolnitve se nanašajo tudi na 
vpis in organizacijo izrednega izobraževanja v 
gimnaziji, kjer se jasneje opredeljuje vpis in 
zagotavlja enak standard znanja kot pri rednem 
izobraževanju.  
 Poleg naštetega se novela loteva še 
nekaterih drugih izzivov. Predlog denimo 
osnovnošolcem omogoča vpis v strokovni del 
izobražev alnega programa umetniške gimnazije 
osnovne šole. Zakon bo tako omogočil 
nadaljevanje izobraževanja glasbeno in plesno 
nadarjenih učencev, ki so še pred zaključkov 
osnovne šole končali glasbeno ali plesno šolo.  
 V Poslanski skupini SAB tovrstno 
spodbujanje otrok in njihovih talentov 
pozdravljamo. Čeprav se nam včasih zdi, da je 
bila nekomu nadarjenost položena v zibelko, 
moramo vedeti, da je razvoj vseh potencialov 
otroka v veliki meri odvisen tudi od okolja, zat o 
je naša naloga, da otrokom in dijakom 
zagotovimo okolje, v katerem bodo svoje 
veščine lahko nemoteno negovali in razvijali.  
 V Poslanski skupini SAB bomo 
predlagano spremembo zakona soglasno 
podprli. Hvala.  
  
gospod p oslanec.  
spoštovani poslanci, zaključujemo predstavitev 
 Ugotavljam, da amandmaji k 
dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, 
zato zaključujem drugo obravnavo predloga 
zakona. Odločanje o predl ogu zakona bomo v 
skladu s časovnim potekom seje zbora opravili 
danes v okviru glasovanj, to je pol ure po 
prekinjeni 16. točki dnevnega reda.  
 S tem prekinjam to točko dnevnega 
reda.  
 
 Prehajamo na 13. TOČKO 
O ORGANIZACIJI IN FINANCIRANJU VZGOJE 
IN IZOBRAŽEVANJA (ZOFVI -L), DRUGA 
OBRAVNAVA V OKVIRU REDNEGA 
POSTOPKA.  
 Predlog je predložila Vlada, zato dajem 
besedo predstavniku Vlade ministru dr. Jerneju 
Pikalu.  
 Izvolite.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  89  DR. JERNEJ PIKALO : Spoštovan i gospod 
 Ko začenjamo obravnavo Zakona o 
organizaciji in financiranju vzgoje in 
izobraževanja, bi rad v imenu Vlade Republike 
Slovenije samo povedal stališče glede 
amandmaja, ki je bil vložen na to materijo. Na  5. 
člen tega predloga zakona je bil vložen 
amandma, da se črta že sprejeti amandma, ki je 
bil sprejet na samem odboru. Na samem odboru 
so poslanci sprejeli dikcijo, da se »vsebinsko« 
nadomesti z besedo »vsebinskega vidika«, kajti 
to je bilo eno od priporo čil Zakonodajno -pravne 
službe in sedaj imamo pred sabo amandma, ki 
predlaga črtanje vsega tega. Vlada tega 
amandmaja, ki bi črtal to spremembo, ne 
podpiral. V tem smislu tudi prosim Državni zbor, 
če bi bil ta amandma sprejet, da se v skladu s 
138. členom P oslovnika Državnega zbora tretja 
obravnava opravi na tej seji. Hvala lepa.  
  
 Pristojno delovno telo je ponovno 
Odbor za izobraževanje, znanost, šport in 
mladino.  
 Gospod poslanec, lahko si prostor kar  
rezervirate za pultom. Beseda je vaša, 
predsednik mag. Branislav Rajić.  
     
lepa, gospod predsednik.  
in mladi no je na 10. nujni seji 26. junija in na 
njenem prvem nadaljevanju 1. julija obravnaval 
Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah 
Zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in 
izobraževanja, ki ga je Državnemu zboru v 
obravnavo predložila Vlada. Državni  zbor je na 
9. redni seji 20. junija sprejel sklep, da je predlog 
zakona primeren za nadaljnjo obravnavo.  
 Zakonodajno -pravna služba Državnega 
zbora je predloženi zakon preučila z vidika 
njegove skladnosti z ustavno in pravnim 
sistemom ter z zakonodajno -tehničnega vidika in 
k njemu podala nekatere pripombe. Njene 
predstavnica pa je med drugim izpostavila glavni 
pomislek, ali je predlog zakona skladen z 
ustavo. Menila je, da se njegova temeljna 
pomanjkljivost kaže v tem, da ni sorazmernosti 
med njegovimi ze lo ozko določenimi cilji in 
predlaganimi zakonskimi ukrepi, ki pa globoko 
posegajo v obstoječi sistem vzgoje in 
izobraževanja. Na kratko se je dotaknila še 
predlagane uvedbe nove kategorije nedržavnih 
izobraževalnih programov, ki so pridobili javno 
veljavn ost, ki jih predlog zakona ločuje od 
obstoječe kategorije državno javnoveljavnih 
izobraževalnih programov. Svoje mnenje je 
podala tudi Komisija Državnega sveta za 
kulturo, znanost, šolstvo in šport, ki je predlog 
zakona podprla.  
 Uvodoma je predlog zakona  predstavil 
minister za izobraževanje, znanost in šport dr. Jernej Pikalo. Sledila je razprava, v kateri je bilo 
med drugim izpostavljeno, da se s predlagano 
novelo sledi ustavi, saj slovenski šolski sistem 
temelji na konceptu javnih šol, da je treba 
obvez ni del šolstva financirati v celoti, da imamo 
v Sloveniji široko dostopno šolstvo, ki ga imajo 
možnost obiskovati vsi otroci, da mora nosilec 
osnovnošolskega izobraževanja ostati mreža 
javnih šol ter da so zasebne šole dobrodošle, ko 
te pomenijo dopolnilo javnim. Drugi pa so menili, 
da gre pri obravnavani noveli za vprašanje 
spoštovanja ustave in ne za vprašanje javnega 
in zasebnega šolstva. Nadarjenim učencem je 
po njihovem mnenju treba nuditi najbolj 
kvalitetno izobraževanje, kar omogočajo 
zasebne šole. Z ahtevali so črtanje spremembe, 
ki uvaja razlikovanje med javnoveljavnimi 
programi in programi, ki so pridobili javno 
veljavnost, prav tako pa se niso strinjali z 
uvedbo razlikovanja med temi programi.  
 S strani Poslanske skupine LMŠ so bili 
podani tudi pr edlogi za amandmaje odbora, s 
katerimi so želeli odpraviti težave zaradi različnih 
razlag glede opredelitve in izvajanja razširjenega 
dela programa v programih zasebnih šol. S tem 
bi se odpravila še pomanjkljivost predloga, v 
katerem so bile v zvezi z domn evo izpolnjevanja 
pogojev navedene le zasebne osnovne šole, ki 
ob uveljavljanju tega zakona izvajajo program s 
pridobljeno veljavnostjo, ne pa tudi ostale 
zasebne šole. Amandmaja k 7. in 12. členu nista 
bila sprejeta.  
 Po razpravi je odbor sprejel predlog  za 
amandma odbora Poslanske skupine LMŠ le k 
5. členu. Po glasovanju o amandmajih je v 
zbora odbor glasoval še o členih predloga 
zakona in jih sprejel. Glede na sprejeti 
amandma je na podlagi prvega odstavka 133. 
člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno 
besedilo dopolnjenega predloga zakona, v 
katerega je vključen sprejeti amandma. Hvala.  
 
gospod predsednik, za predstavitev poročila 
odbora.   
 Ker je Državni zbor na 9. seji opravil 
splošno razpravo o predlogu zakona, 
predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna.  
 Prehajamo na razpravo o členu in 
vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na 
podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 9. 
julija 2019.  
 V razpravo dajem 5. člen  ter amandma 
demokrati. Ali želi kdo razpravljati?  
 Gospod Jožef Horvat, izvolite.  
 
JOŽEF HORVAT  (PS NSi): Hvala lepa, gospod 
predsednik Državnega zbora. Spoštov ani 
gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi!  
 Veliko smo o tej noveli zakona že 
povedali, še več o problemu, da preprosto 
zakonodajalec, torej ta hiša, torej mi praktično v 
štirih letih in pol nismo sposobni sanirati odločbe                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  90  Ustavnega sodišča, ki je  zelo jasno povedalo, da 
je treba javnoveljavni program enako financirati 
tako v zasebnih kot državnih šolah. Pravzaprav, 
gospe in gospodje, danes izgleda, da ne gre več 
toliko za problem šolstva, osnovnega šolstva, 
pravzaprav ne gre za ta problem, ki ga n ekateri 
vidite ob tem, da 0,84 % osnovnošolskih otrok 
obiskuje zasebne šole, tu gre za problem pravne 
države, kar najbrž vsak lahko razume. Če 
zakonodajalec ni sposoben v štirih letih in pol 
sanirati enega preprostega člena Zakona o 
organizaciji in financi ranju vzgoje in 
izobraževanja, potem je tu problem pravne 
države.  
 Lahko bi danes na dolgo in široko citiral 
razne razprave uglednih slovenskih pravnikov, 
pa boste rekli, ja, to nima smisla, ta je vaš, ta je 
z desnega svetovnonazorskega pola. Ampak ko 
sem prebral v Sobotni prilogi Dela razmišljanja 
pravnika, uglednega pravnika, ki sam pravi, da 
je levičar, to je gospod Matevž Krivic, potem mi 
to daje le neko upanje, da bo na današnjem 
glasovanju ta zakon padel. Ni toliko problem 5. 
člen, čeprav smo se odlo čili in zato smo 
predlagali amandma, da se ta člen dopolnjenega 
predloga zakona o organizaciji in financiranju 
vzgoje in izobraževanja črta, problem je zakon 
generalno. In tukaj, gospe in gospodje, zdaj 
imamo priložnost, da kljub vsemu vklopimo 
razum in te mu zakonu rečemo ne ter potem – 
vsaj mi ponujamo roko – stopimo skupaj in 
naredimo takšen zakon, ki bo sprejemljiv za vse, 
za vse tiste starše, za vse tiste otroke, ki 
obiskujejo, ja, tudi zasebne šole, kjer se izvaja 
javnoveljavni program. Mi vsi smo posl anci vseh 
državljank in državljanov te države. Tudi tistih 
otrok, ki obiskujejo zasebne šole. In minister dr. 
Pikalo je minister vseh. Jaz bi želel, da je 
minister vseh. Zakaj mora biti nekdo proti 
nekomu? Zakaj nihče ne prisluhne staršem, ki 
so tudi včera j pred začetkom seje državnega 
zbora tukaj protestirali pred našo hišo? Ali lahko 
kar z roko zamahnemo in rečemo, rečete, opa, 
to pa niso naši, pustimo jih? Ali smo za to, da 
delamo zakone za ljudi, za državljane, ki v tej 
državi plačujejo tudi davke?  
 Zato pozivam, če smem seveda, še 
enkrat k razumu, da, kot predlagamo v Novi 
Sloveniji, ta zakon danes odslovimo, mu ne 
damo podpore in takoj začnemo z novo novelo 
zakona, ki bo, prvič, skladen s slovensko ustavo, 
z mnogimi mednarodnimi konvencijami o 
otrokov ih, človekovih pravicah itn., ki sem jih 
zadnjič vsaj nekaj naštel, in jih je posvojila ta 
država, ko je nastala, in da resnično se tukaj ne 
gremo nekega ideološkega boja. Sem namreč 
trdno prepričan, da tukaj ne gre zdaj za teh 300 
tisoč evrov, ki bodo dod atno bremenili državni 
proračun, tukaj gre za ideološki boj. Tukaj gre za 
to, da se dejansko onemogoči vse, kar je 
zasebnega, vse zasebne iniciative, predvsem pa 
se onemogoči svoboda, o kateri toliko govorimo, 
govorite, svoboda, ko lahko starši izberejo za  
svoje otroke izobraževanje, kot si ga sami želijo, 
kar je nenazadnje zapisano v mnogih mednarodnih deklaracijah, konvencijah, ki jih je 
tudi ta državni zbor ratificiral. Hvala za enkrat.  
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN:  Hvala 
spoštovani poslanec.  
 Predvidev am, da je več želja po 
razpravi, zato bomo šli na listo. Spoštovane 
poslanke, spoštovani poslanci, prosim vas, da 
se tisti, ki želite razpravljati, prijavite. Postopek 
prijave poteka. Imamo osem prijavljenih.  
 Kot prva imate besedo gospa Mateja 
Udovč. Izv olite.  
 
MATEJA UDOVČ  (PS SMC):  Hvala lepa za 
besedo. Spoštovani kolegi poslanci, poslanke!  
 Danes imamo možnost, eno možnost, 
in sicer da naredimo korak iz mrtve točke naprej, 
da se približamo končni rešitv i problema 
financiranja zasebnih šol. Ta tematika že dlje 
časa buri duhove med politiki, strokovnjaki, 
strokovno in laično javnostjo. Tematika, ki 
razburja, razdvaja in meče slabo luč tudi na nas 
odločevalce, pa nič drugega nam ni treba kot 
implementirati ustavno odločbo Ustavnega 
sodišča o financiranju programov določene 
kategorije zasebnih šol. Ampak rešitev 
prestavite z mrtve točke na tem, da se podpre 
predlagani amandma, in sicer da se črta 5. člen 
– to ni rešitev. Rešitev je v tem, da bi morali v 
razpr avah pri razlagah in odločanju slediti tudi 
interesom otrok, pa ne bi imeli takšnih 
problemov, kot jih imamo sedaj. Diskusije na to 
temo so že zdavnaj presegle okvir izreka v 
odločbi Ustavnega sodišča, nekatere bolj ali 
manj posrečene izjave posameznikov p a 
odpirajo širše dimenzije naše družbene ureditve 
in še bolj polarizirajo našo družbo. Postavljajo se 
še jasnejše dileme, ali bomo imeli javno šolstvo 
ali pa povsem zasebno šolstvo, ki bo dostopno 
le elitam, in podobno. Vse to skupaj pa slabo 
vpliva na cel ovit šolski sistem, predvsem na 
zasebne šole.  
 Iz dosedanje razprave je razvidno, da 
skoraj vsi v globalu zasledujemo enake cilje: radi 
bi vzpostavili vsem dostopen in učinkovit šolski 
sistem, ki bo učinkovito zagotavljal kvaliteten 
prenos znanja na otroke  oziroma bodoče 
generacije. Zakaj imamo z implementacijo 
ustavne odločbe tako velik problem? Mar v 
prizadevanjih nismo povsem iskreni in 
zasledujemo neke druge politične ali 
politikantske interese? Sama odločba 
Ustavnega sodišča je dokaj enostavna, vendar 
pa smo si zadevo močno zakomplicirali, 
predvsem zaradi različnih razlag in razumevanja 
neobveznega dela izobraževalnega programa. V 
prejšnjem mandatu smo v Stranki Modernega 
centra predlagali rešitev, katero je Zakonodajno -
pravna služba ocenila kot ustavno  skladno … 
/zvonjenje v dvorani/  
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN:  Samo 
trenutek, gospa poslanka. Ugotovimo, kdo nas 
tu moti. Maša Kociper je ravnokar izgubila svoj 
mobitel.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  91   Gospa poslanka, imate zopet besedo.  
 
MATEJA UDOVČ  (PS SMC): Hvala lepa.  
 Da ponovim. V prejšnjem mandatu smo 
v Stranki Modernega centra predlagali rešitev, 
katero je tudi Zakonodajno -pravna služba 
ocenila kot ustavno skladno in da uresničuje 
odločbo Ustavnega sodišča. To je tudi razvidno, 
kot sem že večkrat poudarila, iz magnetograma 
prvega sklica 33. redne seje Odbora za 
izobraževanje, citata predstavnika Zakonodajno -
pravne službe, »Predlog zakona odpravlja 
različen obseg financiranja obveznega dela 
javno veljavnih programov osnovnošolskega 
izobraževanja in javnih in zasebnih šol. Zato s 
tega vidika tudi po mnenju Zakonodajno -pravne 
službe uresničuje odločbo Ustavnega sodišča, ki 
temelji na ugotovitvi, da je vsebina obveznega 
dela javno veljavnega programa 
osnovnošolskega izobraževanja enotno  
določena za vse izvajalce.« Zakaj novela takrat 
ni bila sprejeta, najbolj veste poslanci, ki ste 
imeli možnost o tem odločati. Kot pa sem že 
večkrat izjavila, sem človek, ki rada povezuje in 
išče rešitve, zato se bom še naprej zavzemala 
za spoštovanje odl očb, dogovorov in pogodb. 
Tudi z vlaganjem uradnih in neuradnih 
amandmajev na seji pristojnega odbora za 
izobraževanje, znanost, šport in mladino nismo 
dosegli ključnih rešitev. S predlogi amandmajev 
SD in LMŠ naj bi se predlagalo sofinanciranje 
razširjene ga dela programa, kot so dopolnilni, 
dodatni pouk, podaljšano bivanje do petega 
razreda in jutranje varstvo do prvega razreda, a 
žal amandma LMŠ ni bil sprejet, SD pa ga sploh 
ni vložila. Pri tem človek dobi občutek, da je šlo 
le za določene navidezne akci je posameznikov 
ali strank, da so dobro izpeljale svojo voljo in 
zastavljen cilj. Skratka, šlo je za vihar v kozarcu 
vode.  
 Zelo jasno moramo povedati, da se 
zavzemam za kakovostno in vsem dostopno 
javno šolstvo, zasebnim šolam pa moramo 
zagotoviti organiz acijsko -pravni okvir za njihovo 
kvalitetno delo, kot ga določa ustava, po drugi 
strani morata biti dodana dodana vrednost in 
zdrava konkurenca javnemu šolstvu. Izrecno pa 
nasprotujem vsem težnjam, da bi se skozi mala 
vrata v šolski sistem vnašale kakršneko li 
ideologije. V mnenju Zakonodajno -pravne 
službe pa še vedno pogrešam sklep oziroma 
povzetek, iz katerega bi bilo jasno razvidno, v 
kolikšni meri novela pokriva zahteve odločbe 
Ustavnega sodišča. Mnenje bi moralo biti 
pripravljeno tako, da bi ga razumele tudi širše, 
pravno neuke množice.  
 Želim si in upam, da bomo kmalu zbrali 
toliko znanja, politične modrosti in odgovornosti, 
da bomo končno uredili problem financiranja 
zasebnih šol. Hvala lepa.  
 
pripravite se gospod Tomaž Lisec.    Izvolite.  
 
MAG. MARKO KOPRIVC  (PS SD): Hvala za 
besedo, spoštovani predsednik.  
 Bom zelo kratek, namreč o tem 
konkretnem zakonu oziroma sprememb ah 
zakona je bilo že zelo veliko povedanega. Želel 
bi samo še enkrat izpostaviti, da v SD 
verjamemo, da je predlog dober, da sledi odločbi 
Ustavnega sodišča, ki je bila jasna in glasna. 
Namreč, da je treba tisti del, ki je obvezni del 
izobraževanja, financ irati 100 %, ko pa govorimo 
o razširjenem delu, je pa nekaj povsem drugega. 
Trdno sem prepričan, da država ni dolžna 
financirati razširjenega dela izobraževanja v 
zasebnih šolah predvsem zato, ker imamo v 
Sloveniji osnovnošolski sistem utemeljen na 
javnih šolah, imamo javno mrežo kvalitetnih 
osnovnih šol po celotni državi, ki so dostopne za 
vse. Ravno to je tisto ključno, za kar se borimo, 
da se ne bi ta mreža javnih šol razgradila. 
Namreč, javnem šole so dostopne vsem in so za 
vse – in to je ključno –, med tem ko so zasebne 
šole neko pozitivno, bi temu rekel, dopolnilo 
javni mreži osnovnih šol.  
 Še enkrat – verjamem, da s predlagano 
spremembo zakona sledimo odločbi Ustavnega 
sodišča oziroma Ustavi Republike Slovenije in 
hkrati ščitimo javni šolski sistem. V erjamem in 
upam, da se bo danes našla potrebna večina za 
sprejetje tega zakona in razrešitev tega 
gordijskega vozla. Namreč, že peto leto 
razpravljamo o tej ustavni odločbi, že kar nekaj 
poskusov oziroma predlogov zakonov, ki bi to 
razrešili, je bilo vlože nih, bila je predlagana tudi 
sprememba Ustave Republike Slovenije, žal za 
nobeno rešitev ni bilo potrebne večine. 
Verjamem, da bomo danes to večino dosegli v 
dobro otrok. Hvala lepa.  
 
 Gospod Tomaž Lisec , pripravite se 
gospa Jelka Godec.  
 Izvolite.  
 
TOMAŽ LISEC  (PS SDS): Hvala, gospod 
predsednik, za dano besedo.  
 Za dobro otrok tega zakona nikakor ne 
smemo sprejeti. Kot je bilo danes rečeno, 
odločba Ustavnega sodišča je zelo enostavna in 
v Poslanski skupini SDS nas žalosti, da štiri leta 
mrcvarimo tako enostavno odločbo Ustavnega 
sodišča in se zaradi ideologije levega pola 
politike dela nova diskriminacija in želi uvesti 
egalitaren sistem šolskega prostora.  
 V Poslanski skupini SDS smo vseskozi 
aktivno pristopali k spoštovanju odločbe tega 
Ustavnega sodišča. Petkrat novela zakona, 
interpelacija, s katero smo želeli prejšnjo 
ministrico prisiliti, da sprejme zakon, ustavna 
obtožba sedanjega predsednika Vlade, 
nasp rotovanje poskusu levega dela politike 
prejšnjega mandata po spremembi ustave in 
danes zopet aktivno delamo v smeri, da se ne                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  92  podpre tega zakona, ki ne samo da ne bi izvršil 
odločbe Ustavnega sodišča, ampak bi povzročil 
novo diskriminacijo. Povzročili bi n ovo 
diskriminacijo, na kar nas opozarjajo Služba 
Vlade Republike Slovenije za zakonodajo, 
Zakonodajno -pravna služba Državnega zbora in 
nisem slišal niti enega pravnika javno – razen 
par poslancev, ki so pravniki po izobrazbi –, 
govoriti o tem, da s to spre membo novele 
zakona uresničujemo odločbo Ustavnega 
sodišča. Niti s tistega famoznega sestanka 
predprejšnjo sejo Državnega zbora, ko so se 
trije ali štiri pravniki oglasili pri ministru, ni prišlo 
nobeno pozitivno sporočilo v obrambo temu 
zakonu, ampak očit no so tudi tisti pravniki 
spregledali, da ne morejo več dajati podporo 
temu zakonu, in so bili tiho.  
 Skratka, pred seboj imamo sicer 
amandma, ki govori o ključnih delih tega zakona, 
to je pa o javno veljavnih programih. Ne samo 
financiranje javno veljavni h programov, ki bi 
moralo biti po odločbi Ustavnega sodišča 100 -
odstotno, še nekaj drugih sprememb uvaja ta 
novela zakona, ki poslabšujejo stanje na 
področju sedanjih javno veljavnih programov ali 
pa pri poskusu novih uvajanj javno veljavnih 
programov.  
 Skratka, preberite si, spoštovani 
poslanci predvsem koalicije, pred glasovanjem 
še enkrat mnenje Službe Vlade Republike 
Slovenije za zakonodajo in mnenje 
Zakonodajno -pravne službe Državnega zbora o 
tem zakonu. Kolikokrat napišejo, da s tem in s 
tem členom je  kršen ta in ta in ta člen ustave? 
Skratka, tisti, ki so vas polna besedičenja o 
vladavini prava, o pravni državi, bi v bistvu 
morali imeti danes zelo enostavno odločitev biti 
za ta amandma sicer, ampak strogo biti proti 
temu zakonu. Težko me bo katerikoli  poslanec, 
ki bo danes glasoval za ta zakon, pri naslednjih 
obravnavah naslednjih zakonov – ali na tej 
julijski seji ali pa potem, tekom mandata – 
prepričeval, da razume in da dejansko zagovarja 
vladavino prava v Republiki Sloveniji, če pa bo 
danes načrtno , kljub vsem opozorilom ne 
politike, ampak stroke, glasoval proti vladavini 
prava.  
 Še eno stvar, ki jo premalokrat 
poudarjamo pri razpravah pri tem zakonu. V 
Sloveniji imamo delitev oblasti – izvršilna, 
zakonodajna, sodna – in Ustavno sodišče, 
vemo, kakše n organ je, in če boste danes 
poteptali spet njihovo mnenje, izdano v odločbi 
iz leta 2012, kako boste potem še lahko 
spoštovali odločitve Ustavnega sodišča, če – kot 
rečeno – ne boste zmogli spoštovati tako 
enostavne odločitve Ustavnega sodišča. Razlog, 
zakaj ne spoštovati odločbe Ustavnega sodišča, 
je v tem primeru zelo jasen – ideologija, 
zastraševanje predvsem, kar ni vašega, kar ni 
državnega. Karkoli je malo izven okvirčka, je 
nesprejemljivo. Vsa ta zasliševanja, ki so se od 
leta 2013 zgodila tako tuka j v Državnem zboru 
kot tudi na različnih drugih prostorih, kjer so bila 
– ja, vpliv zasebnega, vpliv cerkvenega, finančna slika tega zakona, je le blef. Res je 
izključno za eno stvar: ideologija. Nekdo, ki ima 
monopol nad nečem, ne upa niti 0,5 % nečesa 
spustiti v slovenski šolski sistem, kljub temu da 
je ta sistem zavarovan v Ustavi. Da je ta sistem 
zavarovan v ustavi, se predvsem zavedate tisti, 
ki ste ga v prejšnjem mandatu želeli spremeniti s 
spremembo ustave; ampak še enkrat. Za mene 
kot poslanca je us tava ključni element in 
spoštovanje vladavina prava ključni argument, 
zakaj ne podpreti tega zakona.  
 Končal bom, spoštovani, s tem, na kar 
sem večkrat opozoril. Če mi, poslanci ne 
spoštujemo ustave, kako lahko pričakujemo od 
državljanov, da spoštujejo vs e tisto, kar mi tukaj 
sprejmemo v obliki zakonov, kar ministri 
sprejmejo v obliki uredb, kar ministrstva 
sprejmejo v obliki pravilnikov ali pa, če želite, kar 
naši občinski sveti sprejmejo v obliki odlokov. Mi 
smo prvi poklicani, poleg ministrov, ki tamle 
podpišejo in izgovorijo, da bodo spoštovali 
ustavni red, da spoštujemo ustavo. Če mi ne 
spoštujemo ustave, ne pričakujmo, da 
slovenskih zakonov in slovenskega pravnega 
reda spoštujejo vsi ostali državljani in 
državljanke Republike Slovenije. Mi smo prvi 
poklicani. Danes imamo možnost, da rečemo 
stop temu zakonu in da rečemo: »Minister, 
počasi preberi še enkrat odločbo Ustavnega 
sodišča, še enkrat preberi mnenje Službe Vlade 
za zakonodajo, Zakonodajno -pravne službe 
Državnega zbora in pridi v Državni zbor z 
zakonom, ki bo stoprocentno financiral javno 
veljavne programe. Če tega ne boste naredili, 
vam grozi dvoje: ali interpelacija, ker slej ko prej 
bo prišla odločba Ustavnega sodišča, ena je že 
v teku in se pričakuje vsaj v roku pol leta, da bo 
izdano mnenje, in napovedujejo se nove. 
Spoštovani minister, sprašujem vas, če bo 
danes ta zakon sprejet in zakon ponovno pade 
na Ustavnem sodišču, katere bodo vaše 
poklicne, predvsem pa katere bodo vaše 
politične konsekvence, ki jih boste imeli, ali pa 
se boste skrivali  spet za predsednikom Vlade in 
se v nekem gentlemanskem dogovoru lotili 
vašega odstopa tako, da na koncu ne boste 
odstopili.  
 Še enkrat, minister, vi ste rekli, 
spoštoval bom ustavni red, mi poslanci pa ga 
moramo prav tako pri našem delu spoštovati. 
Glaso vanje proti temu zakonu je glasovanje za 
pravno državo. Hvala.  
 
 Besedo imate gospa Jelka Godec, 
pripravite se gospod Aljaž Kovačič.  
 Izvolite.  
 
JELKA GODEC  (PS SDS): Hvala.  
 Izognila se bom temu, da bom govorila: 
mi poslanci ne spoštujemo ustave oziroma mi 
poslanci bi morali spoštovati ustavo, ker 
zaenkrat še kot poslanka spoštujem ustavo in jo 
bom spoštovala še naprej.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  93   Me pa ta zadeva spominja na drug 
dogodek oziroma podobno zadevo v prejšnjem 
mandatu na začetku mandata, ko se je 
odvzemal mandat poslancu Janezu Janši, kjer je 
bila enaka situacija. Na eni strani smo imeli cel 
kup mnenj pravnikov, ki so govorili, da bo 
odvzem mandata protiustaven, na drugi s trani 
mogoče dva, trije pravniki, ki so govorili o tem, 
da pač naj le levica oziroma levi pol parlamenta 
sprejme takšno odločitev in da bo vse v redu. In 
tudi kvazi pravniki na tisti strani so govorili o tem, 
kako spoštujejo ustavo in kako jo bodo 
spoštova li in da odvzem mandata ne gre za 
kršenje ustave. Danes je popolnoma isto. Imate, 
če že želite, več pravnih mnenj, ki vas 
opozarjajo na to, da boste s sprejetjem zakona 
kršili ustavo, da podaljšujete stanje in da z 
nespoštovanjem odločbe Ustavnega sodišča 
tudi nakazujete na to, da je vam malo mar za 
Ustavno sodišče in za človekove pravice.  
 Ko je bila sprejeta Ustava Republike 
Slovenije, je bila sprejeta, če berete preambulo, 
piše notri, da je SFRJ bila država, ki ni 
spoštovala človekovih pravic in da se s  to ustavo 
zagotavlja varovanje človekovih pravic in 
temeljnih človekovih svoboščin. Danes vi po 
toliko in toliko letih, štirih in pol, še naprej želite 
to kršiti. Torej, ostajate nekje v letu 1970 s svojo 
ideologijo in za doseganje ciljev političnih in 
ideoloških se poslužujete različnih trikov. V 
prejšnjem mandatu tudi trika s spremembo 
ustave, v katero bi zapisali, da sploh se zasebno 
šolstvo ne sme financirati, pa seveda še verjetno 
zasebno zdravstvo in tako naprej. Danes pa s 
triki, kot so pravne sprem embe besed: iz javno 
veljavnega programa obveznega osnovnega 
šolstva v obvezni javno veljavni program in 
razširjeni – in začnete zadeve deliti.  
 Danes vas na to opozarjajo ne samo 
Zakonodajno -pravna služba Državnega zbora, 
vladna služba za zakonodajo, opo zarjajo vas 
Zobec, dr. Avbelj, potem dr. Krivic v Sobotni 
prilogi Dela, kot je bilo rečeno, včeraj 
Akademsko društvo Pravnik, danes pa še 
podpisani pravniki dr. Avbelj, dr. Čebulj, dr. 
Veronika Fikfak, dr. Borut Holcman, dr. Jernej 
Letnar Černič, ki je tud i v Svetu varuha 
človekovih pravic, dr. Andraž Teršek, dr. Jurij 
Toplak, dr. Verica Trstenjak z apelom 
poslankam in poslancem Državnega zbora k 
izvršitvi odločbe Ustavnega sodišča. In če si jo 
preberete – jaz vam je ne bom brala, ker 
verjamem, da ste si jo  sami –, ampak na kratko 
samo to, da je odločba Ustavnega sodišča do 
danes ostala neizvršena, pa ne le to; skuša se jo 
celo izigrati tako, da bi bili njeni pobudniki še na 
slabšem, kot so bili pred sprožitvijo ustavnega 
spora in tako naprej. Torej, ni vam dovolj 
Zakonodajno -pravna služba Državnega zbora, ki 
ste jo tudi oblatili na seji Odbora za 
izobraževanje, češ da je pristranska, da je 
desna; ni vam dovolj, da vam o tem govori 
Ustavno sodišče, ne, ker tudi tam so desni 
ustavni pravniki; ni vam dovolj, da  vam to reče 
vladna zakonodajna služba, ki pa po moje ni ravno desna, če jo tako označujete; ni vam 
dovolj, da vam to govorijo bivši ustavni pravniki, 
da vam to govorijo tudi ostali, ki se ukvarjajo z 
ustavnim pravom. Ne! Vi imate seveda pravnike 
z dolgole tnimi izkušnjami na tem področju in oni 
najbolje vedo, kaj je prav.  
 Zanimivo je to, da je minister Pikalo 
imel pri sebi ugledne pravnike, pa od tam ni bilo 
nobenega sporočila. Ker če bi od tam prišlo zelo 
jasno sporočilo, da je ta zakon v redu, da sledi 
odločbi Ustavnega sodišča, da ne krši ustavnih 
določil, potem bi bilo to danes na velik zvon 
obešeno v vseh medijih, danes bi s tem 
papirjem mahali v Državnem zboru in se 
sklicevali na to. Pa vendar, tega ni. Je pa 
minister dal dobro sporočilo na seji Odbor a 
izobraževanje, dvakrat je ponovil stavek, zakaj 
bi spreminjali nekaj, kar je dobro zapisano v 
zakonu. Dvakrat je ponovil ta stavek. To lahko 
interpretiramo različno, ampak ena od 
interpretacij je tudi ta, da minister sam pravi, 
pustimo zadevo trenutno ta kšno, kot je v ZOFVI -
ju; torej, 85 % financiranje javno veljavnih 
programov. To vam je na seji Odbora za 
izobraževanje dvakrat povedal. Mislim, da je to – 
pa je to zdaj moje predvidevanje – tudi mnenje 
uglednih pravnikov, ki so bili tisti dan pri njem. 
Torej, ne spreminjajte zadeve, ker boste zagazili 
več kot do kolen v protiustavnost.  
 Miti, ki se sprožajo o tem, in, moram 
reči, tudi laganja ter zavajanja, ki so bila na seji 
Odbora za izobraževanje pa tudi v javnosti, 
seveda najprej to, da gre za popolno i zenačitev 
financiranja javnih in zasebnih šol. Kakšna laž! 
Kakšna laž! Popolno financiranje niti ni danes in 
niti ga ne bo. Če bi bil sprejet predlog, ki je bil 
predlagan z naše strani, 100 -odstotno 
financiranje javno veljavnega programa – 
govorimo o finan ciranju javno veljavnega 
programa, ki naj bi se financiral 100 -odstotno, 
ne pa tudi investicije. Že danes je v 86. členu 
zapisano, da zasebne šole investicije za 
material krijejo same. Torej ne gre za 100 -
odstotno financiranje. Ne gre, ker javne šole, ki 
so v javni mreži, dobijo za investicije od občine, 
srednje šole od ministrstva oziroma iz 
proračuna. Torej, to je prvo zavajanje. Na drugi 
strani pa, če govorite, da gre za izenačevanje, in 
ne boste financirali v zasebnih šolah 
razširjenega programa, torej dopolnilnega, 
dodatnega, jutranjega varstva, neizbirnih vsebin, 
ali to pomeni – še enkrat vam postavljam 
vprašanje, ker zdaj pa boste menda ja povedali 
že enkrat odgovor –, da bomo tudi v javnih šolah 
starši plačevali ta del, če gre za izenačitev.  
 Torej, v besedah in teh razlagah ter 
argumentih se sami zapletate. Enkrat govorite 
izenačitev, drugič ne. Potem govorite, da se 
plačujejo zasebne šole – ne, ne plačuje se 
šolam, plačuje se staršem in gre za javno 
veljavne programe. Potem: v zasebnih šolah 
imajo u čitelji višje plače, ker jim plačajo država 
in starši. Kakšna laž! Učitelji v zasebnih in javnih 
šolah so v enotnem plačnem sistemu, ni razlik, 
to je povedal tudi minister. Seveda je pa treba                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  94  ločiti – tako kot je povedal – čiste zasebnike, 
torej tiste, ki niso v javni mreži, ne pa pri tistih, 
kjer govorimo, da izvajajo javno veljavni 
program.  
 Potem, da se stanje ne poslabšuje. 
Glejte, zdaj v zakonu ZOFVI, da se vse tiste 
šole, ki so v javni mreži, torej javne šole plus 
zasebne šole, ki izvajajo javno velja vni program, 
financirajo 85 -procentno. Torej celoten javno 
veljavni program. Zdaj ste pa vi iznašli nov način 
in ste rekli, ne, zdaj bomo naredili pa takole. 
Javno veljavni program, ki je po Zakonu o 
osnovni šoli ločen na dva dela, torej na obvezni 
in razš irjeni, to bomo zdaj lepo ločili, pa bomo 
rekli, da obveznega vam bomo dali 100 -
odstotno, ker smo se tako odločili, razširjenega 
pa nič.  
 Zdaj ste, če vse to skupaj seštejemo 
nazaj na zdajšnji zakon, spremenili stvar; ne 85 -
odstotno financiranje, ampak ne kje na 65 
odstotkov. Torej poslabšujete. Poslabšujete 
stanje, ki je danes v teh šolah. Še nisem slišala 
argumenta, da to ni res, da to ne drži, tega še 
nisem slišala. Noben mi še ni dokazal 
matematično, kakorkoli hočete, lahko se na 
glavo postavite, dokaži te mi, da to ni res, da z 
zdajšnjih 85 prehajate na 65. To ni res.  
 Naslednja stvar, ki je, je vprašanje 
tistega amandmaja oziroma kar se pojavlja v 
jasnosti, češ zdaj je pa opozicija kriva, ker LMŠ 
in SMC sta pa želela pa vendarle malo 
pomagati, pa malo se približati zadevi in so rekli 
takole: mi bomo financirali 100 -odstotno obvezni 
program, razširjenega bomo pa financirali – 
mislim, da – samo dopolnilni, dodatni in jutranje 
varstvo v prvem razredu. In zdaj smo pa mi krivi, 
ker vam tega amandmaja nismo p odprli! Ne, vi 
ste si sami v koaliciji krivi. Eni trdijo: mi 
spoštujemo odločbo Ustavnega sodišča, bomo 
100-odstotno financirali obvezni program – to je 
SD in ne odstopa od tega. V redi. Vi, LMŠ, SMC 
in Desus, vi bi pa malo drobtinic metali, da »mi 
smo pa le v redu, kako smo dobri, dali vam 
bomo 100 -odstotno, tako kot javnim šolam, pa 
še malo vam bomo vrgli zraven, da boste tiho«. 
Vi ste si sami krivi, ne opozicija! Mi že 5 let 
oziroma od 2015 januarja stojimo na istem 
stališču, tako kot SD v bistvu, s tem da oni bi še 
vmes ustavo spreminjali, da se sploh ne bi nič 
financiralo, ampak se točno ve: vi pa malo bi, pa 
ne bi, zato ker imate slabo vest. Predvsem v 
LMŠ. SMC je zdaj pač tako fer, kot je bilo 
napovedano v prvem branju, da če bo tudi ZPS 
drugače poved ala oziroma dejala, da se ne sledi 
odločbi Ustavnega sodišča, da bojo pač 
premislili o podpori zakona. Okej. Tudi pravim, 
SD je v redu, stoji na svojem stališču, ampak vi 
pa kar nekaj: bi, ne bi. Ne razumem. Dobro, če 
ne verjamete nam, poslancem, ker pač n e 
verjamete, ker gledate zadeve politično; tudi 
pravnikom ne verjamete, ki delajo na tem. Ne! 
Naj govorijo, kar hočejo, mi bomo pač naredili po 
svoje.  
 Torej miti in legende o tem, kaj vse v 
bistvu vi s tem zakonom rešujete, padajo kot domine, je pa res, d a se tukaj bije popolnoma 
nek drugačen boj. Tu ne gre boj za financiranje, 
za tisti denar, ampak gre za čisti ideološki, 
politični boj, ki traja že od takrat, ko je Cerkev 
izgubila primat v šolstvu in je to prevzela država, 
tam 1900 pa še nekaj, in od takr at se pač bije ta 
boj, da – bog nas varuj – bi Cerkev ponovno 
dobila kakršenkoli vpliv. Pri 6 zasebnih šolah sta 
2 katoliški in danes je celo bilo rečeno, da bomo 
imeli same zasebne šole. Vi ste … Ne morem 
drugega reči, kot da je kateri na glavo padel. 
Zdaj, ko bi financirali javno veljavni program, bi 
bile pa same zasebne šole! Od 6 seveda proti 
400 in še nekaj.  
 Torej, še enkrat. Gre za popoln 
ideološki boj, kar ste pripravili, pa tudi sami do 
tega političnega boja v državnem … in tudi 
izjave v smislu, da  ne gre za to, kar je reklo 
Ustavno sodišče, ampak gre zdaj za politično 
odločitev, temu seveda potrjuje.  
 Tako bom sama seveda podprla ta 
amandma Nove Slovenije, vendar pa sem 
odločno proti zakonu, ki definitivno ne sledi 
odločbi Ustavnega sodišča in je v sekakor v še 
več členih, ne samo tem 86. členu, v nasprotju z 
Ustavo Republike Slovenije.  
 
 Besedo imate poslanec gospod Aljaž 
Kovačič, pripravite se gospod Jožef Lenart.  
 
ALJA Ž KOVAČIČ  (PS LMŠ):  Hvala za besedo, 
gospod predsednik. Spoštovani minister, 
 Tako kot na odboru moram tudi tukaj 
začeti s svojim kolegom Horvatom, ki je bil 
nekoliko užaljen na odboru, ker je mislil, da se 
norčujem iz njega, ampak dejansko iskreno 
mislim, da je dober poslanec. Tako tudi danes 
mislim, da ste zelo dobro taktično, politično 
naredili, da ste vložili ta amandma, da lahko 
splošno debatiramo in povemo svoje mnenje, 
ker pa ste t udi sami omenili, da je bolj tehnične 
narave, bom glasoval proti.  
 Da vam odgovorim, tudi s temi starši, ki 
hodijo v zasebne šole, smo se – vsaj v LMŠ – 
pogovarjali in res je, da jih  nismo obiskali pred 
Državnim zborom na protestu, ampak smo se z 
njimi več krat oziroma vsaj enkrat, z enimi celo 
dvakrat, tudi usedli in pogovorili. Ampak to pa ne 
pomeni, da moramo imeti ista stališča. Sam sem 
zagovornik javnega šolstva, ki je s svojim 
odličnim delom in široko dostopnostjo utrdilo 
položaj v slovenski družbi kot  prostor skupnih 
temeljnih vrednot in raznolikosti. Tukaj govorim 
tako o osnovnih šolah, srednjih šolah kot tudi o 
samih fakultetah. Zasebno pa na drugi strani 
razumem kot dopolnitev javnega, pri čemer 
menim, da je javno javno, zasebno pa zasebno, 
neke vme sne poti pa vsaj po mojem mnenju tu 
ne more biti.  
 Večkrat se tudi omenja v razpravah, da 
gre le za 300 tisoč evrov za te šole. Moje                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  95  mnenje je, da ko financiramo šolstvo, ni 
pomemben denar, ampak se moramo vprašati 
za koncept, ki ga država hoče in ki je tu di 
preživel, lahko rečemo, dobri dve desetletji v 
Republiki Sloveniji. Država, se pravi naša 
Republika Slovenija, se je, ko sem imel, mislim 
da, okrog 3 leta, odločila, da bomo v Sloveniji 
imeli zasebno šolstvo. Čeprav Evropsko sodišče 
o človekovih pravica h govori, da država ni 
dolžna financirati zasebnega šolstva, so se 
prejšnje vlade odločile, da bodo to financirale in 
moram povedati, da čeprav tukaj govorimo le o 
šestih šolah v Republiki Sloveniji, je vseeno teh 
85 procentov višji rang, kar je v Evropi 
financirano glede zasebnega šolstva.  
 Od leta 1996 imamo tudi ZOFVI, ki je 
nastal – vemo, zaradi česa – med dogovorom 
med Vlado in – bom naredil tri pikice – in je 
nekako financiral teh 85 procentov. Lahko 
rečemo, da je bilo kar dolgo mir. Tudi vaše 
vlade, se pravi, vlada gospoda Bajuka in dve 
vladi gospoda Janše, tega nista spreminjali, 
ampak ste se dejansko s tem vsaj potihem 
strinjali. Potem je prišla odločba Ustavnega 
sodišča iz leta 2014. S to ustavno odločbo se 
lahko ne strinjamo, lahko tudi to naglas povemo, 
pomembno pa je, da dejansko ustavno odločbo 
spoštujemo. Tudi mene žalosti, da dejansko, 
glede na to, da je zdaj že 5 let od tega minilo, da 
prejšnji zbor Državnega zbora ni uspel tega 
rešiti, kajti tudi meni bi bilo veliko ljubše in lažje, 
da se s to temo ne bi ukvarjal. Ampak, žal vam 
to, tisti, ki ste v prejšnjem mandatu tukaj sedeli, 
ni uspelo, tako da se tudi novi poslanci moramo 
s to temo ukvarjati.  
 Veliko je tudi govora, da ne spoštujemo 
Ustavnega sodišča. Sam ga spoštujem in zato 
tudi menim oziroma menim, da moramo vsako 
ustavno odločbo tudi rešiti. Nikoli pa se ne bom 
postavljal v vlogo ustavnih sodnikov in vnaprej 
govoril, kako bo Ustavno sodišče odločilo, kajti 
potem lahko hipotetično se danes tukaj 
vprašam, v primeru, da danes potrdimo za kon v 
tej obliki – najverjetneje bo Državni svet, ki 
zadnje čase kar pogosto daje vete, spet nam 
vrnil v to dvorano in bomo, če bo zadostna 
večina, to izglasovali. Ne dvomim, da bo prišlo 
do ustavne presoje in da – hipotetično vas 
vprašam –, da Ustavno sod išče reče, da s tem 
zakonom ni nič narobe, potem so se 
najverjetneje vsi ti pravniki motili, ali boste potem 
tudi vi spoštovali novo odločbo Ustavnega 
sodišča? Kajti jaz sam ne vem, kako bodo 
odločili, niti si ne upam trditi, ker nisem pravnik, 
še manj pa ustavni sodnik.  
 Tudi nerad komentiram pisma, ki so v 
javnosti, ampak to pa vsekakor moram – se 
pravi, pisma nekdanjih ministrov, ki so sodelovali 
v desnih vladah, če lahko tako rečem. Dokler 
nisem videl, kdo so podpisani, niti nisem mogel 
verjeti, da so t o pisma ministru, kajti tam govorijo 
o vladnih in nevladnih šolah, ko nobena 
zakonodaja o tem ne govori. Potem celo: javno 
in državno šolstvo. V glavnem, veliko neresnice, 
če lahko tako rečem. Zapisali pa so tudi, da imamo podpovprečno finančno pismenost. Sam 
bi, če bi bil kdaj minister, bi to tudi sam … Potem 
bi morali oni del krivde prevzeti za to, ker ne 
nazadnje so tudi sami bili ministri za šolstvo in 
očitno niso te finančne pismenosti izboljšali, 
ampak potem ko sem prebral, kdo so podpisniki, 
sem deja nsko ugotovil, da eden izmed 
podpisnikov niti nikoli ni bil minister za šolstvo. 
Eden je bil pol leta minister za šolstvo, eden pa 
je bil super minister, ki očitno je imel ob tem, ko 
je bil tako super, malo časa, da se je ukvarjal s 
samim šolstvom.  
 Sedaj,  če lahko grem na sam predlog 
zakona. Glede na to, da je kar nekaj kolegov 
govorilo, da je ustavna odločba dokaj jasna – 
menim, da ni dokaj jasna, glede na to, da se že 
pet let ni rešila – ne v prejšnji sestavi 
parlamenta, ne v tej sestavi. Ker če bi bila tako 
lahka, kot vi trdite, bi najverjetneje vsi imeli 
enako mišljenje in bi bila ta zadeva rešena.  
 Govorili smo tudi o ustavni obtožbi, ki je 
doletela predsednika Vlade. Govoriti, da bi še vi 
čakali, čakali, da se to sprejme … Sami ste rekli, 
da ste že pe tkrat vložili predlog zakona, tudi 
ustavno obtožbo, tako da boste zdaj čakali – pač 
ni ravno najbolj pošteno, kar govorite.  
 Minister Pikalo s svojim predlogom trdi, 
da rešuje ustavno odločbo. Mi mu verjamemo in 
se s tem strinjamo, – vsaj sam se strinjam –, da 
s tem obveznim programom, se pravi 100 -
odstotno, nekako rešujemo ustavno odločbo. 
Medtem ko razširjeni program pa je nekako 
potem na sami državi, ali to hoče financirati. 
Govoriti, da bomo prišli skupaj – ne vem, tako 
kot ste sami ugotovili: SD bi dal  100 : 0, vi bi dali 
100 : 100 in niti sami niste nikoli nič popustili, če 
lahko tako rečem.  
 Sam bom še enkrat povedal, da 
menim, da nekako rešujemo s tem – in 
verjamem ministru Pikalu –, s 100 -odstotnim 
financiranjem obveznega programa, ampak 
vseeno smo  menili in zaradi tega smo tudi dali 
na samem odboru amandma, da bi – država 
seveda to lahko naredi, če hoče – , financirali 
tudi dopolnilni pouk, dodatni pouk in jutranje 
varstvo za prvošolčke. To pa zaradi tega, ker na 
to gledamo kot neko celoto, se prav i, da če 
hodiš v šolo, je tudi v redu, da imaš dopolnilni, 
dodatni pouk in tudi jutranje varstvo. Vsekakor 
pa nismo tega vložili zaradi slabe vesti, vsaj jaz 
ne, kajti danes bom brez kančka slabe vesti tudi 
potrdil ta Pikalov zakon, če ga lahko tako 
imenuj em. 
 Drugo, kar pa smo hoteli s tem 
amandmajem, ki na žalost ni dobil podpore niti 
koalicije, pa je ta, da bi bil člen odprt in bi bila 
tudi možnost, da še na sami plenarni seji 
predebatiramo zadeve in pri tako pomembni 
točki najdemo skupna stališča. Tako gospod 
Horvat, tudi tukaj lahko rečemo, da smo vam šli 
nekoliko naproti. Žal tudi vaša poslanska 
skupina ni tega podprla, kajti sam ne bom nikoli 
podprl 100 %, vi pa najverjetneje nikoli nič manj, 
ampak tu smo vam vseeno šli nasproti in če bi 
hoteli, bi la hko to potrdili in tudi ne nazadnje na                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  96  plenarni seji zavrnili zakon, tako kot ga boste 
najverjetneje danes.  
 Za konec pa bi se samo vprašal. Vsi 
govorite, da zasebne šole niso profitne, to, kar 
tudi verjamem za osnovne šole, se pa 
sprašujem za fakultete, zakaj so, recimo, 
ustanovljene bolj kot ne samo družboslovne 
fakultete, zakaj nihče ne ustanovi naravoslovnih 
ali tehničnih fakultet. Iz čisto preprostega 
razloga: ker se jim to ne izplača.  
 
 Besedo … / oglašanj e iz dvorane/ 
Replika ja, samo nisem videl, kdo je prej vzdignil 
roko, ker sta dva.  
 Izvolite, gospa poslanka.  
 
JELKA GODEC  (PS SDS): Kolega Kovačič, 
glejte, vaše stališče je bilo jasno povedano že 
na odboru, torej, vi ne bi imeli nobene zasebne 
šole in to je to.  
 Sedaj pa vam repliciram glede tega, da 
desne vlade niso rešile tega 100 -odstotnega 
financiranja. Prvo kot prvo, čistih desnih vlad ni 
bilo do sedaj še, tako da verjetno še bodo. Jaz 
ne vem, kol iko ste bili vi stari takrat, ampak 
predlog je bil za 100 -odstotno financiranje, 
vendar je opozicija grozila takrat, da bo, če se 
bo seveda to pojavilo v Državnem zboru oziroma 
se te zadeve sproducirale, grozila z nezaupnico 
predsedniku Vlade in to tik pre d 
predsedovanjem Evropski uniji – to veste, kdaj 
je bilo –, koliko ste bili stari, si pa tudi lahko 
izračunate.  
 Kar se pa tiče tega, zakaj to ni bilo prej 
rešeno. Odločba Ustavnega sodišča je bila 
decembra 2014. Takrat je Ustavno sodišče 
zapisalo jasno in  glasno, da je prvi stavek 
drugega odstavka od 86. člena protiustaven. 
Kdaj bi vi sedaj, da bi Janševa vlada to 
reševala? 2004, 2012, 2013? To je v prejšnjem 
mandatu! Saj govorimo, ampak v prejšnjem 
mandatu, veste, odločba Ustavnega sodišča je 
zelo jasna. In zato se ne izvrši! Ne zato, ker je 
nejasna, zato ker je zelo jasna in zato ker levi 
politični opciji to seveda ne odgovarja in zato to 
ni rešeno.  
  Kar se pa tiče bivših ministrov. 
Poglejte, ko boste vi minister, jih boste 
ocenjevali. Jaz si ne upam; ne  enega ne 
drugega pisma oceniti. Mi bi bilo pa zelo 
nerodno, če bi bil minister Gaber zadnjič v oddaji 
politični.  
 
 Izvolite, repliko, gospod Horvat.  
 
podpredsednik.  
 Spoštovani kolega Aljaž, tako kot na 
odboru tudi sedaj ponavljam, glejte, odločba 
Ustavnega sodišča je eksaktna. Čeprav slišim iz 
vaših krogov večkrat: trije pravniki, štiri mnenja, vseeno mislim, da vsaj ka r zadeva ustavno 
pravo, da gre za eksaktno vedo. Ustavno 
sodišče ni reklo, da je 86. člen samo majhno v 
neskladju z Ustavo. Ustavno sodišče je reklo, da 
86. člen ZOFVI -ja ni v skladu z Ustavo in mi se 
ne gremo barantanja, da bi tako majhno 
popravili. Pogle jte, gre za zelo jasno odločitev 
Ustavnega sodišča in če imamo ustavno 
demokracijo, jo moramo 100 -odstotno 
spoštovati, eksaktno spoštovati; kar pomeni, da 
se mora javno veljavni program v vladnih šolah 
enako financirati kot v nevladnih šolah, da 
uporabim t o terminologijo, ker če rečem 
»zasebna«, nekateri zaradi tega trpijo. Samo to 
sem vam želel pojasniti in upam, da sedaj 
razumete.  
 Je pa tako, naše edino orodje je 
beseda, je argumentirana razprava, hvala bogu 
ne uporabljamo drugih orodij v parlamentu in 
upam, da jih nikoli ne bomo; samo besedo, 
samo govor, samo argumentirana razprava. 
Nihče – kar je kolega Lisec zelo jasno povedal –
, nihče od eminentnih slovenskih pravnikov ni 
stopil pred slovensko javnost in povedal, da ta 
Pikalov zakon pa res eksaktno od pravlja 
neustavnost, ki jo je Ustavno sodišče zasledilo v 
okviru ustavne presoje. Hvala.  
 
 Besedo ima Jožef Lenart.  
 Izvolite.  
 
JOŽEF LENART  (PS SDS): Hvala lepa  za 
besedo, predsedujoči. Spoštovani gostje iz 
ministrstva, vsi prisotni poslanci in poslanke lep 
dober dan!  
 Danes torej ponovno razpravljamo o 
predlogu sprememb in dopolnitev Zakona o 
organiziranju financiranja vzgoje in 
izobraževanja, gre pa že za sedmi  poskus, da 
se dejansko uveljavi obvezna odločba 
Ustavnega sodišča o tem, kako naj se 
financirajo zasebne šole, ki izvajajo javni 
uveljavljeni obvezni šolski program. Kar pomeni, 
da bi  Ministrstvo za izobraževanje pod taktirko 
gospoda ministra Pikala sedaj  rado uredilo 
financiranje na osnovi delitve javno veljavnega 
programa, ki pa ga predlagatelj potem razdeli na 
obvezi in razširjeni, kar moram reči, da je zelo 
cenen trik za dosego cilja in seveda spet obvod 
in neizpolnjevanje ustavne odločbe. Obvezno bi 
se potem financiralo, za razširjeno pa bi se 
financiranje ukinilo. No, in kaj pravi služba 
Državnega zbora in kaj pravi Služba Vlade za 
zakonodajo? Služba Vlade za zakonodajo, ki 
odsvetuje podporo predlogu zakona, pravi: 
»Pobudniki ustavne presoje bodo s pr edlagano 
ureditvijo financiranja zasebnih osnovnih šol v 
slabšem položaju, kot so v skladu z veljavno 
zakonodajo.« No in slednjič je prišlo resno 
opozorilo tudi iz Zakonodajno -pravne službe 
Državnega zbora in najmanj, kar lahko 
povzamem od njih, je » predl og zakona ne sledi 
izpolnjevanju ustavne odločbe«. In še njen                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  97  pomislek, » …, ali je ohranjaje protiustavne 
ureditve financiranja vzgoje in izobraževanje 
skladno z načelom pravne države«. To se 
vprašajmo, kolegice poslanke in kolegi poslanci, 
in potem dejan sko, kaj porečejo starši teh otrok, 
ki so dejansko svoje otroke vpisali v zasebne 
osnovne šole! Pravijo, da je gospod minister 
spisal pobalinski predlog zakona. To so rekli 
starši in verjemite, da če starši nekaj plačujejo, 
verjamejo, da so te šole dobre, če ne, ne bi 
otrok vpisali vanje.  
 Torej vsi, ki demokratično razmišljamo, 
smo danes lahko okoli tega predloga v veliki 
dilemi in verjamem, da še pod največjim 
pritiskom nekateri poslanci koalicije. Danes 
dejansko ne boste mogli glasovati po svoji vesti 
in po svojem intimnem prepričanju o tem, kaj je 
prav in kaj ni prav. Gre za to, ali smo zavezani 
pravu, ustavi, demokraciji, državljanom in ne 
nazadnje sami sebi ter ali imamo hrbtenico in 
smo vredni svojega sedeža v tem prostoru. Eni 
bomo danes šli iz te hi še s pokončno držo in 
vzdignjeno glavo, eni bodo pa pogledovali bolj 
nizko. Upam pa, da bodo naši volivci videli te 
slike po tem glasovanju danes teh obrazov. 
Seveda odgovarjamo vedno in tudi verjamemo, 
da se bo naše delovanje tukaj in naša pravična 
in pok ončna drža za ustavo tudi pokazala na 
naslednjih volitvah, kajti imamo bivše 
neizpolnjene ustavne odločbe in veliko tistih 
poslancev, ki so glasovali tako, da so obšli te 
ustavne odločbe, danes ni več v parlamentu. 
Tako je tudi prav in bom rekel, da ta vol ja 
ljudstva, ki bi se morala z odločbo, na primer iz 
leta 1998, udejanjiti, je vzrok za to, da je tudi ta 
sklic parlamenta manj kvaliteten in manj ljudski. 
Če mislimo nadaljevati takšno pot, na naslednjih 
volitvah ne bi več kandidiral.  
 Moram tudi povedati , da so škodljive 
odločitve tega parlamenta v škodo našim 
državljanom tudi tem otrokom in ni mi jasno, 
zakaj takšna gonja proti tem šestim osnovnim 
šolam. Povzel bom besede enega kolega 
poslanca, ki je rekel, da če bi to dovolili, potem 
bi se te zasebne šo le razširile kot gobe po dežju. 
In zdaj reči, da je nepristranski – to je dejansko 
popolna neresnica. Še kar imamo, recimo, o teh 
otrocih povedati. Raznolikost otrok in raznolikost 
ljudi dejansko bogati vsako družbo. Tako v 
osnovnih šolah imajo sedaj starš i minimalno 
možnost, da lahko vpišejo otroke v šolo, v katero 
pač sami želijo in ki se jim zdi za njihove otroke 
najboljša. Če zmanjšujemo to vlogo zasebnih 
šol, potem smo na napačni poti. Če se 
dotaknem fakultet, zasebnih fakultet. Kaj je zdaj 
boljše za s tarša in za njegovega otroka, ki se 
vpisuje, da gre na eno šolo, po kateri potem pet 
ali deset let čepi doma, ker ne dobi službe, ali pa 
gre na zasebno šolo, ki mu pomaga v roku pol 
leta po zaključku, po diplomi in mu dejansko 
zagotovi na nek način ali pa ga poveže s 
pripravništvom in potem takoj dobi delo. To je to, 
kar nam manjka; se pravi zasebni bogatijo in ne 
si zatiskati oči in verjemite, danes si boste 
postavili ogledalo in se vprašali, kaj je najbolj po vaši vesti. Ker tu, ko se glasuje, če namerava mo 
zakon podpreti, potem je dejansko slabo za 
naše državljane, slabo za naše otroke in tudi 
nedemokratično. Hvala.  
 
 Besedo ima Maša Kociper.  
 
MAŠA KOCIPER  (PS SAB) : Hvala lepa.  
 Pravzaprav že tretjič debatiramo o tem 
vprašanju v Državnem zboru in tudi jaz bi se 
najprej odzvala na vse tiste poslance, ki so že 
več mandatov tukaj, pa so danes govorili, da 
nismo bili sposobni sanirati tega vprašanja do 
zdaj v petih let ih. Seveda, nismo ga bili oziroma 
niste ga bili, jaz sem samo slabo leto tukaj, 
sposobni sanirati, zato ker nihče ne želi 
popustiti. Tudi kompromisni amandma, ki ga je 
na seji odbora dala LMŠ, je pokazal, da je za to 
stran parlamenta sprejemljiva samo reši tev v 
celoti 100 -odstotno financiranje. Samo ta 
rešitev. To je razprava do zdaj pokazala.  
 Zdaj pa poglejmo. Ta razprava je vedno 
bolj pravna, vedno bolj se vsi na Zakonodajno -
pravno službo sklicujemo, pa na pravne 
strokovnjake, kar je normalno, jaz to tud i 
poudarjam, ker gre za uresničevanje odločbe 
Ustavnega sodišča, ki je pač napisana v 
pravnem jeziku. Ampak pojdimo zaradi naših 
gledalcev morda na začetek, kaj pravi 57. člen 
Ustave. 57. člen Ustave pravi, da 
»izobraževanje je svobodno« – okej – 
»osnovnoš olsko izobraževanje je obvezno in se 
financira iz javnih sredstev,« to je ta ključni del, 
»in država ustvarja možnosti, da si državljani 
lahko pridobijo ustrezno izobrazbo«. Te tri 
stavke je že dvakrat tolmačilo Ustavno sodišče, 
in to na dva diametralno na sprotna načina. Če 
povzamem bistvo odločbe iz leta 2001, je 
odločba številka 68/98 iz leta 2001 dejala: 
»Zakonodajalčeva odločitev, da država financira 
v celoti le javne šole, v katere lahko vpišejo 
svoje otroke vsi starši, je v polju njegove presoje 
in za to ni v nasprotju z Ustavo.« je reklo Ustavno 
sodišče. Potem pa pride ta odločba iz leta 2014, 
za katero pravijo, da je kristalno jasna in da je ni 
mogoče razumeti tako, kot jo razumejo oni, 
ampak če se pet let pogovarjamo, pa tako zelo 
kristalno jasna oči tno vendarle ni. Ker če bi bila, 
bi jo res lahko vsi razumeli samo na en način in 
samo na en način implementirali. Pri pravu je res 
tako, kar večkrat ponavljamo: pet pravnikov, šest 
mnenj, ampak pravo prepriča z argumentacijo.  
 Prebrala  sem obe ustavni odl očbi in 
moram reči, da me je prva argumentacija in 
argumentacija v ločenem mnenju ene od sodnic 
pri drugi odločbi bistveno bolj prepričala. V 
odločbi iz leta 2014, o implementaciji katere 
govorimo, je za glasovalo pet sodnikov, proti pa 
štirje. Se pravi, g ovorimo samo o enem sodniku 
razlike. Sodniki, ki so glasovali za, so bili gospod 
Jan Zobec, ki je bil tudi poročevalec, se pravi, on 
je pripravil vse gradivo za to ustavno odločbo, 
gospod Miroslav Mozetič, gospod Mitja                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  98  Deisinger, gospod dr. Ernest Petrič, mag. Marta 
Klampfer – so glasovali za. Tako, da bomo 
vedeli, pa ne bom nič več dodala k temu. Ampak 
kakorkoli, imamo to odločbo Ustavnega sodišča 
in kako jo zdaj implementirati. Če bi bilo tako 
zelo razumljivo, kot vi pravite, se tudi verjetno 
ministrstvo s svojimi strokovnimi službami ne bi 
upalo postaviti na stališče, da bo 100 -odstotno 
financiralo samo javno veljavni program, ostalih 
pa ne. Tudi vi lažete, ko pravite, da je naša 
država unikum. Naša država je do sedaj, do te 
odločbe Ustavnega sodišča, bil a povsem v 
skladu z mnogimi drugimi ureditvami v Evropi. 
To določbo ustave, ki sem jo prej prebrala, smo 
do te ustavne odločbe razumeli tako, da imamo 
javne šole, ki vsem otrokom omogočajo to, kar 
zahteva ustava. To je, da imajo vsi otroci – ne 
glede na to , kje so doma, v katerem delu 
Slovenije, kdo so njihovi starši, kakšen je njihov 
socialni položaj, kakšne posebne potrebe imajo 
v smislu učnih potreb in tako naprej – pravico 
dostopa do brezplačne javne šole. Naša država 
pa je šla celo en korak naprej in j e rekla, želimo 
si obogatitev tega prostora, sofinancirali bomo 
tudi javno veljavne programe v zasebnih šolah, 
vendar je odločitev te države, da bomo to 
sofinancirali samo v 85 %, ne v 100 %, ampak v 
85 %. Na ta način bomo omogočili tistim, ki pa 
poleg te javne šole, ki jo financiramo 100 -
odstotno, hočejo nekaj drugačnega, hočejo 
nekaj več, hočejo bolj krščansko vzgojo – pri 
štirih od teh šestih šol gre za šole s krščanskim 
poudarkom, nič hudega, nimam nič proti temu –, 
pri teh bomo pa financirali 85 %. Če pogledamo 
primerjalno, v kolikšni meri bo država financirala 
osnovnošolsko izobraževanje, je njena suverena 
odločitev, pravi dr. Etelka Korpič – Horvat, v 
svojem ločenem mnenju.  
 V EU imajo posamezne članice v 
ustavah določeno brezplačno osnovno 
izobraževa nje – tako kot mi –, in sicer, Belgija, 
Bolgarija, Hrvaška, Estonija, Finska – celo 
Finska! –, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, 
Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Portugalska, 
Romunija, Slovaška, Španija in tako naprej – 
finsko poudarjam, ker je eden naj boljših 
izobraževalnih sistemov –, kljub temu pa je 
financiranje zasebnih šol v teh državah 
praviloma omejeno. Praviloma omejeno. Za 
navedene države tudi velja, da je na ravni 
osnovnega izobraževanja delež zasebnih šol 
znatno manjši kot delež javnih šol. S e pravi, mi 
nismo prav noben unikum, prav nič posebnega 
nismo, mi smo se pač kot država odločili – 
zasebne šole so lahko, imajo lahko dodatno 
ponudbo, bogatijo naš prostor, ampak, kot 
država dajemo majčkeno večji poudarek 
javnemu in zato so te šole financi rane samo v 
85 odstotkih.  
 Če bo tukaj – upam, da bo zakon 
sprejet, in upam, da bo zakon sprejet, in upam, 
da bo sprejet tudi zato, da bo še ena ustavna 
presoja in da bomo videli, če bo pa tokrat 
izrecno reklo, ker izrecno to ni reklo, očitno, 
Ustavno sodi šče, da kar izenačimo, popolnoma izenačimo financiranje javnega programa v 
javnih in zasebnih šolah. To je za nasprotnike 
tega zakona edina možna rešitev. Na nobeden 
drug kompromis niso pripravljeni, kot so že 
povedali. Zame je to po eni strani dobro. 
Prep ričana sem namreč, da lahko Ustavno 
sodišče sprejme povsem drugačno odločitev, 
takšno kot jo je tisto 2001, in se opredeli. Kajti 
Ustavno sodišče ne tolmači starih odločb 
Ustavnega sodišča, ampak tolmači Ustavo. In 
Ustava govori samo to, kar sem prebrala. Tako 
po eni strani je to okej – naj sodišče odloči. Če 
bo sodišče še enkrat odločilo, da vse, dajmo 
vse; lahko odloči tudi popolnoma drugače – 
okej. Po drugi strani pa se sprašujem, ali res 
želimo državljanke in državljani, poslanke in 
poslanci, da o najpo membnejših družbenih 
vprašanjih – o tem, ali ena država daje prednost 
javnemu pred zasebnim, javnemu šolstvu pred 
zasebnim, ker to je lahko čisto politična odločitev 
– ali želimo, da Ustavno sodišče o tem odloča? 
Da o tem odloči devet ljudi? Včasih pet pro ti štiri 
desno, včasih pet proti štiri levo – saj ni važno! 
Ali želimo, da o tem odloča Ustavno sodišče? 
Mislim, da imamo pri nas načelo delitve oblasti, 
ki pove, kdo sprejema zakonodajo in kdo kroji 
politiko, in da to ni Ustavno sodišče. To izrazito, 
kot poslanka, nasprotujem predlogom, kot je bil 
predlog spoštovanega kolega Tonina, da kar 
Ustavno sodišče odloči tam, kjer se mi ne 
moremo zmeniti.  
 In te lepe besed gospoda Horvata: 
ponujamo roko, stopimo skupaj, mi smo poslanci 
vseh … Pa stopimo skupaj, sto pite vi 100 
odstotkov naprej! Stopimo skupaj, mi smo 
kompromisni predlog dali, pa ni bilo … Poslanec 
Horvat tudi pravi: »Ne pozabite, poslanci vseh 
otrok ste, ne samo enih.« Tudi jaz pravim: » 
Poslanci, ne pozabiti, poslanci vseh ste, tudi 
vseh tistih, ki menimo, da je javna šola boljša.« 
Obdržimo ta razmerja tako, kot so. Še to, »to je 
boj proti svobodi, onemogočiti je potrebno vse 
zasebno«. Nikakor ni to boj proti svobodi. 
Pravico imajo ti starši že do sedaj in tudi 
svobodno izbiro. Jaz jim te izbire ne odrekam. V 
85 % se je naša država odločila, da jim gre tukaj 
nasproti, pri čemer v mreži javni šol po odločbi 
Ustavnega sodišča sodijo javne zasebne šole in 
tudi šole s koncesijo, ki lahko s koncesijo 
rešujejo morebitne manke, ali glede na lokacijo, 
ali glede na po sebne pedagoške potrebe in tako 
naprej.  
 Skratka, ustavnosodna presoja in 
ustavno pravo ni eksaktna veda, gre za 
argumentacijo, ki lahko prepriča ali pa ne. Kot 
rečeno, odločbe Ustavnega sodišča spoštujemo, 
tudi jaz jih spoštujem, zato se aktivno trudim, d a 
bi tudi ta zakon sprejeli in odločbo Ustavnega 
sodišča realizirali, argumentacija me je pač 
prepričala – tista prva bolj, to je pa moja pravica. 
Za konec; za argumentacijo gre tudi pri mnenjih 
Zakonodajno -pravne službe. Mnenja 
Zakonodajno -pravne službe – veste, da niso 
obvezna – uporabljamo vsi po potrebi, če nam 
odgovarjajo, se nanje sklicujemo, če nam ne, se                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  99  ne. Včasih se mi zdi, da je kakšno mnenje bolje 
napisano, tako je pač v življenju, včasih je 
kakšno slabše, ampak dejstvo je, da mene ta 
argumentac ija ni prepričala. »Temeljna 
pomanjkljivost,« pravi mnenje Zakonodajno -
pravne službe, »predloga ZOFVI se kaže v 
strogi usmerjenosti predlagatelja k uresničitvi 
zelo ozko opredeljenih ciljev, ki niso sorazmerni 
širini in naboru predlaganih sprememb ZOFVI.« 
Tega stavka sploh ne razumem. »Če se namreč 
uresničitev odločbe Ustavnega sodišča nanaša 
le na uskladitev obstoječe zakonske določbe, bi 
pričakovali, da se v skladu z načelom 
sorazmernosti tudi predlagane spremembe 
ZOFVI nanašajo le na uskladitev določbe, ki jo 
je Ustavno sodišče spoznalo za protiustavno.« 
Se pravi, najprej reče, da temeljna 
pomanjkljivost, da je preveč usmerjena k 
uresničitvi zelo ozkih ciljev, potem pa v istem 
stavku reče, da bi pričakovali, da se bo uresničil 
samo del, ki se nanaša na us tavno odločb. Pri 
čemer vsi vemo, in ponavljam še enkrat, da 
vedno, ko se nek zakon odpre, se običajno 
uredijo še druga vprašanja, ki se nanašajo na to 
tematiko. Tako je bilo vedno v zgodovini 
parlamentarizma in mislim, da to ni prav nič 
narobe.  
 Skratka, zame je pomembno, da bi bil 
ta zakon sprejet. Vsi oporekate, da ustavna 
odločba ni bila do zdaj realizirana, realiziral jo je 
minister Pikalo, meni in stoji s svojim strokovnim 
timom ministrstva za tem, da je s to odločitvijo 
odgovoril na dilemo, ki jo je Ustavno sodišče 
izpostavilo, in naj Ustavno sodišče še enkrat 
pove, ali je temu tako. S tem, ko boste ta zakon 
zopet vrgli, boste onemogočili to ustavno 
presojo. Jo boste onemogočili in bomo mogli iti v 
novi krog usklajevanj, kjer pa vidite, da ne 
pridemo skupaj. Že pet let ne pridemo skupaj. 
Bila sem med tistimi – in sem še zdaj –, ki zelo 
obžalujem, da predlog za spremembo ustave, ki 
je bil podan v prejšnjem mandatu, ni bil sprejet. 
Ko gre za takšne dileme, je potem sprejetje 
nove ali pa boljše, izboljšan e določbe ustave 
neka rešitev, ki da vse skupaj na novi 
imenovalec, ki bolj jasno opredeli voljo 
ustavodajalca – in ustavodjalci ste vi tukaj –, 
ampak zdaj tega pač ni. Tako lahko ta zakon ali 
sprejmemo in vidimo, kaj bo reklo Ustavno 
sodišče, ali pa spet začnemo jovo na novo, 
iščemo morda spet kompromis za novo ustavno 
spremembo ali pa kompromis, ki pa ni mogoč, 
ker je za vas edini možni kompromis 100 -100. 
 Sama bom, in naša celotna poslanska 
skupina, ta zakon podprla. Hvala lepa.  
 
PODPREDSEDNICA TINA HEFE RLE:  Hvala 
lepa.  
 Repliko ima gospod Jožef Horvat.  
 Izvolite.  
 
JOŽEF HORVAT  (PS NSi):  Hvala lepa, gospa 
podpredsednica. Spoštovani poslanki Maši 
Kociper!   Ja, kolegica Maša, mi roko ponujamo, 
smo ponujali,  lahko vam pokažem 
korespondenco, ki smo jo imeli z gospodom 
ministrom. Že januarja letos smo odprli vrata 
poslanske pisarne, ponudili datum, ne me držati 
za besedo, ne vem, kateri datum, je bilo 
odgovorjeno, da nam bodo sporočili, kdaj bo 
gospod minister s sodelavci prišel. Pa ga ni bilo, 
gospa Maša! Kako naj zdaj mi to razumemo – 
da se minister z nami ne pogovarja. Edino tako. 
In ponujena roka je bila zavržena, tako se to 
dela s strani te vlade z opozicijo, kolegica Maša!  
 
lepa.  
 Besedo ima sedaj že mag. Matej Tonin.  
 Izvolite.  
 
MAG. MATEJ TONIN  (PS NSi):  Drage poslanke 
in poslanci, dober dan!  
 Sem vesel, da sem prišel na vrsto 
natančno po poslanki Maši Kociper, k i je na 
mizo vrgla nekaj stvari, o katerih je treba 
pošteno predebatirati in jih razčleniti. Najprej, kaj 
jaz mislim, da je najbolj enostavna rešitev – 
zaradi tega, da se ne bo ta ideološki boj 
nadaljeval, da se ne bodo bitke bile na hrbtih 
staršev in otro k –, da ta zakon danes pade in da 
enostavno Ustavno sodišče samo realizira svojo 
odločbo. Ta praksa obstaja. To se je zgodilo v 
primeru Občine Ankaran, ko je bila odločba 
Ustavnega sodišča jasna. Večina v tem 
parlamentu pa tiste odločbe zaradi ideoloških 
političnih razlogov enostavno ni želela realizirati 
in je Ustavno sodišče samo poseglo. Jaz jim 
dam tukaj prav in se v enem delu s poslanko 
Kociprovo ne strinjam, ker nobena izmed vej 
oblasti v Sloveniji ni superiorna, nobena, ampak 
sta enakovredni in sta d olžni delovati v skladu s 
pristojnostmi in pooblastili. Ko se zgodi, da 
enostavno po dolgih letih parlament ne želi 
realizirati tistega, kar je v skladu s pristojnostmi 
in ustavo dolžan, potem se mi zdi nujno, da 
Ustavno sodišče odreagira. To mislim, da je  v 
dani situaciji, ko je, bi rekel, vsaka stran precej 
močno vkopana v svoje jarke, edina logična in 
za državo najbolj enostavna rešitev, da ta 
problem pospravimo z mize. Tukaj bi aktivna 
vloga Ustavnega sodišča bila zelo dobrodošla.  
 Naslednja stvar, s k atero se zelo zelo 
pogosto manipulira, je, da sta bili v preteklosti 
dve odločbi Ustavnega sodišča, ki pa sta zaradi 
različnih večin Ustavnega sodišča o isti zadevi 
razsodili drugačno. Ne drži, to je popolno 
zavajanje! Iz leta 2002 ustavna odločba 
obravnav a šolstvo na splošno, v celoti. Ne 
govori o javno veljavnem programu. Razlika med 
odločbama ustavnima med letom 2012 in 2014 
je ta, da 2012 Ustavno sodišče odloča o šolstvu 
na splošno, kamor spada tudi srednja šola pa še 
kaj drugega, in leta 2014, ko govor i o javno 
veljavnem programu. 2002 je bilo rečeno, da 
država pač šolstvo – razen osnovnega, ki je 
obvezno – financira v skladu s svojimi 
zmožnostmi. Leta 2014, ko pa se je govorilo                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  100  samo o javno veljavnem programu, ki je v 
osnovnih šolah, ki je z ustavo pre dpisan, je 
Ustavno sodišče reklo, da je ta javno veljavni 
program, od države potrjen, treba enako plačati, 
ne glede na to, ali se izvaja za zidovi šol, ki jih je 
zgradila občina, ali šol, ki jih je zgradil nek drug 
zasebni zavod. Torej, gre za dve različni  zadevi; 
v eni stvari je javno veljavni program, v drugi 
stvari je šolstvo na splošno.  
 Naslednja stvar, dve mnenji 
zakonodajno -pravnih služb; vladne in 
parlamentarne. Tisti, ki hočete to prikazati kot 
izrazit desni boj proti ne vem čemu še vsemu – 
mislim , težko si predstavljam, da je vladna 
služba opozicijska, da je parlamentarna 
zakonodajno -pravna služba opozicijska –, je pa 
zanimivo, da sta ti dve službi usklajeni in pravita 
jasno, da to, kar dela minister Pikalo, ni dobro in 
ni prava rešitev. Dve služb i, ne opozicija! Dve 
službi pravita to.  
 Nekaj dilem še naprej. Saj, če stvari 
logično pogledate, mislim, da tukaj ima največji 
dobiček stranke SD, da so oni izjemno spretno 
to vsebino izrabili za krepitev svoje politične 
podpore in da ste praktično druge koalicijske 
stranke tukaj enostavno žrtev, ki ste nasedle na 
to igro, z izjemo SMC, ki je po moji oceni 
odreagiral pametno. Tukaj ne boste imeli vi 
nobenega političnega dobička, seveda se vam 
pa kolegi v SD smejijo, ker jim ta tema ustreza, 
ker v tej temi uživajo in ker v tej temi pridobivajo 
svojo politično podporo, ker je uspelo vsem vam, 
pa tudi večjemu delu javnosti vsiliti neko dilemo, 
da se tukaj pogovarjamo o javnem in zasebnem, 
pa se ne. Mi se pogovarjamo o javno veljavnem 
programu, ampak oni so pa ustvarili vtis, da se 
mi pogovarjamo o javnem in zasebnem. 
Seveda, logika v Sloveniji zaradi preteklih 
izkušenj pa je, tudi oni poudarjajo takšen vtis, da 
vse, kar je seveda javnega, je dobro in zastonj, 
ob tem ne povedo, da je to treba plačati iz 
davka, a mpak vse, kar je javnega, je dobro in 
zastonj, vse, kar je pa zasebnega, je pa slabo in 
drago. Logično, ko ljudje dobijo takšen vtis in ko 
je stvar komplicirana, kot je v tem primeru, 
pristanejo na enostavne razlage. Ko vam v SD 
razlagajo, da se borijo za javno proti 
zasebnemu, ja normalno, oni na ta račun 
dobivajo, ker je njihova volilna baza temu 
naklonjena. Ampak v resnici se pa ne 
pogovarjamo o tem in zato pravim, da so vas 
tukaj speljali na enkratne limanice, ker bodo oni 
to stvar politično kapitalizir ali, vi in predsednik 
Vlade bo pa zaradi tega plačal politično ceno.  
 Naslednja dilema, ki ne drži. Ves čas 
se govori, da gre za financiranje šol. Ne gre za 
nobeno financiranje šol, ampak gre za 
financiranje javno veljavnega programa. Treba 
je zelo jasno povedati, da ne gre za financiranje 
šol zaradi tega, ker te zasebne šole, ki imajo 
javno veljavni program, je zgradil nek zasebnik, 
svoj denar je vložil za to, da je zgradil šole. Svoj 
denar je vložil za to, da je opremil to šolo, in da 
jo vsako leto vzdrž uje z ogrevanjem, z 
vzdrževalnimi deli. Povsod drugje po državi te stroške prevzema – veste kdo? Občine! In če 
kaj, potem bi morali vi takim šolam in takim 
zasebnikom hvaležni, da investirajo svoj denar v 
zidove, zgradijo šole in notri ne poučujejo 
svojega  programa, ampak poučujejo program, ki 
ga je predpisala država. Zato je treba biti pošten 
tukaj, da ne govorimo o financiranju šol, ampak 
o financiranju javno veljavnega programa. To je 
vsa resnica. Seveda, SD pa poskuša to 
predstaviti, da gre za financira nje zasebnih šol, 
in ljudje skočijo v zrak, ko rečejo, čakajte, 
čakajte, ali zdaj bomo pa mi nekim bogatunom 
plačevali iz naših žepov za to, da bodo neki 
dobro situirani bogati otroci hodili na zasebne 
šole in zdaj bo to plačevala država vsem. Do 
takih ner esnic pa do takih zamegljevanj pride. 
Ampak to so čiste izmišljotine in spretno 
uporabljeni spini, zato da – še enkrat poudarjam 
– oni krepijo svojo bazo.  
 Ustavno sodišče je presojalo o javno 
veljavnem programu in tisti, ki se zavzemate za 
enakost, za ena kopravnost – tukaj apeliram na 
SD in na Levico – resnično ne razumem, kako 
da ne podpirajo dejstva, da za enako delo sledi 
enako plačilo, ko je Ustavno sodišče reklo, da za 
isti program, za isto vsebino mora priti enako 
plačilo. Težko razumeti iz njihovega  programa, 
da prav temu nasprotujejo v Levici in v SD.  
 Naslednja manipulacija, ki se tukaj 
dogaja, je, da gre za cerkvene šole. Cerkev v 
Sloveniji je nepriljubljena, vse, kar počne, je za 
nekatere narobe, in seveda, najlažji argument je, 
da rečeš, gre za  financiranje cerkvenih šol. 
Cerkev je itak že dovolj bogata, bog ne daj, da bi 
karkoli dali in to je treba absolutno preprečiti. Še 
ena laž, da gre za financiranja cerkvenih šol. 
Med temi šolami, o katerih govorimo, mi 
govorimo o šestih šolah, in med temi  šestimi sta 
dve cerkveni. Niti vseh šest ni cerkvenih, ampak 
sta dve. Tako da bo jasno, kakšna manipulacija 
se tudi na tej točki dogaja.  
 Naprej, še hujša manipulacija je pa to, 
ker nekateri pravijo, pa rečejo, veste kaj, da 
bomo mi zdaj iz javnih sredste v plačevali tem 
zasebnim šolam zaradi tega, da bodo imele one 
zdaj verouk, da bomo mi iz javnih sredstev 
plačevali verouk – to je pa še hujša 
manipulacija, ki absolutno ne drži! Tudi v teh 
cerkvenih šolah, ki bi jim morali 100 -odstotno 
plačati javno veljav ni program, program, ki ga je 
država potrdila, ne bo nikoli plačan verouk, ker 
verouk ni del javno veljavnega programa. Tako 
se tu dogaja še eno res nesramno, podlo 
zavajanje, vse v funkciji političnega spopada in 
krepitve svoje baze. Ampak eno je resnica,  
drugo so pa, kako že pravijo, alternativna 
dejstva. Če tu malo parafraziram poslanca 
Hana, je SD izjemno spretno dobil svoj šov, 
seveda mu pa pri tem izdatno asistira tudi del 
koalicije; svojo napako bodo spoznali kasneje. 
Tu moram pa izpostaviti poštenos t poslanca 
Desusa Polnarja, ki je včeraj jasno in glasno 
povedal, da absolutno ne gre za denar, ne gre 
za nekih pol milijona evrov, da pri dveh 
milijardah proračuna, kot ga ima Ministrstvo za                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  101  šolstvo – on je to rekel, ga citiram –, »je to 
zanemarljiv znese k«. Torej, absolutno ne gre za 
vprašanje denarja, kot se poskuša v nekaterih 
delih predstaviti. Ne gre za vprašanje denarja. 
Če tu dodate, da za neko rusko šolo na Obali 
daje država ravno toliko ali pa še več, potem so 
stvari popolnoma jasne.  
 Dva nekdanj a pravnika. Poslanka 
Kociper je citirala, kateri ustavni pravniki so 
takrat glasovali za to ustavno odločbo, in 
najverjetneje, ker se je ustavila, je hotela tudi 
povedati, da svetovnonazorsko bi ti sodili bolj, 
recimo, na konzervativno stran; ampak tega ni  
povedala, bom jaz povedal namesto nje. V 
zadnjem obdobju se je v javnosti pojavil tudi 
nekdanji ustavni sodnik, ki ga pa zelo težko 
postavite na konzervativno stran, ga celo ne 
morete, ker on sam pravi, da je na drugi strani, 
da voli drugo stran. Gospod K rivic je jasno sesul 
to, kar počne zdaj vladna koalicija z ministrom 
Pikalom na čelu. Kaj pa to? Pač, nič – kajne? 
Tako kot tudi pri dveh zakonodajno -pravnih 
službah in njihovih mnenjih.  
 Poslanec LMŠ se je spraševal, ali 
bomo mi spoštovali morebitno novo  odločbo 
Ustavnega sodišča. Ja, seveda jo bomo! Tu se 
morda ločimo od ostalih, da mi bomo spoštovali 
odločbo Ustavnega sodišča, četudi bo ta za nas 
neprijetna ali četudi se s to odločbo Ustavnega 
sodišča ne bomo strinjali.  
 Kompromis. Kakšen kompromis je 
mogoč. Veste, če Ustavno sodišče reče, da je 
treba za enako delo zagotoviti enako plačilo, 
potem se mi ne moremo pogajati, ali je zdaj to 
85, ali je zdaj to 65, ali je nič, ali je 25. Ker ko se 
začnemo enkrat pogovarjati in pogajati o teh 
številkah, potem a bsolutno v samem temelju 
izničimo odločbo Ustavnega sodišča, ki je reklo, 
da je to stvar treba odpraviti in izenačiti, mi bi se 
pa zdaj o teh stvareh pogovarjali in pogajali. O 
teh stvareh se ne moremo pogajati. Se pa lahko 
nekje drugje pogajamo, in to sem  sam ministru 
Pikalu tudi ponudil – in mislim, da pred kakšnim 
letom smo te stvari tudi uskladili, celo državni 
sekretar, mislim, da Štromajer, je bil na tistih 
usklajevanjih takrat zraven –, mi lahko to 
odločbo Ustavnega sodišča v celoti realiziramo – 
100 : 100. Smo pa seveda se mi pripravljeni 
pogajati o tem, kako široko pa so lahko tovrstne 
šole potrebne in doprinos k pluralnosti našega 
šolskega sistema. Takrat je bila debata o tem, 
da odločbo realiziramo v celoti, da pa se lahko 
dogovorimo, da do nadalj njega, dokler se ne 
pokažejo drugačne potrebe, je tovrstnih šol 
lahko nekje 5 odstotkov v celotnem naboru šol. 
To pomeni, da bi s sedanjih 6 šol lahko nekih 
tovrstnih šol imeli 30 v Sloveniji. Ampak seveda 
o tem kompromisu se ni bil pripravljen noben 
pogov arjati, pa noben pogajati zaradi tega, ker 
politično ni zanimiv, ker politično za SD ni 
zanimiv, ker ne motivira ljudi. To je, mislim da, 
bil glavni razlog, zakaj se o teh stvareh niso bili 
pripravljeni realno pogovarjati.  
 Kot sem rekel, tem je še veliko . 
Bistveno pa se mi zdi, da je iz dane situacije najbolje iziti tako, da ta zakon danes zavrnemo, 
potem počakamo, če bo morda Ustavno sodišče 
samo odreagiralo in odločbo samo realiziralo. 
Če je ne bo, potem je seveda na mizi 
kompromis, o kakršnem sem govor il sedaj.  
 
lepa.  
 Repliko ima najprej gospod Krivec. 
Izvolite. Ne, se opravičujem …  Gospod 
Koprivc.  
 Izvolite.  
 
MAG. MARKO KOPRIVC  (PS SD):  Hvala lepa 
za besedo, podpre dsednica.  
 Gospod Tonin, navrgli ste kar nekaj 
zadev. Naj vam najprej povem, da se Socialni 
demokrati nikakor nikomur ne smejimo. Minister 
je šel v to zadevo z dobrimi nameni in dobil tudi 
popolno podporo koalicije. Predlog novele 
zakona je bil tudi na Vl adi soglasno sprejet, tako 
da prosim lepo, ne zavajati! So se pa potem 
določena razmerja spreminjala. Ampak kot 
rečeno, še enkrat: trdno stojimo na stališču, da 
je zakon dober in da odpravlja protiustavnost.  
 Sedaj pa konkretno, ko ste vi govorili o 
mnenj ih Zakonodajno -pravne službe in o tem, 
da ni nobene dileme o tem, da se govori o vseh 
javno veljavnih programih, ne zgolj o obveznih, 
bi vam pa prebral ponovno mnenje ZPS z 2. 11. 
2018, ki jasno in nedvoumno govori o tem, da je 
Ustavno sodišče razsojalo zg olj obvezne javno 
veljavne programe v zasebnih šolah. In 
verjamem, da je tudi temu mnenju minister in 
seveda ekipa pri pripravi dokumenta sledilo. Pa 
vam preberem, citiram: »…,vendar pa je treba 
poudariti, da so pobudniki ugovarjali le obsegu 
državnih sred stev za financiranje delovanje 
osnovnošolskega izobraževanja. V tem okviru je 
Ustavno sodišče v odločbi presojalo le prvi 
stavek drugega odstavka 86. člena ZOFVI v 
delu, ki se nanaša na obvezni javno veljavni 
program osnovnošolskega izobraževanja, in le z 
vidika drugega odstavka 57. člena Ustave. To 
pomeni, da Ustavno sodišče izpodbijane 
zakonske odločbe ni presojalo v delu, ki se 
nanaša na razširjeni del javno veljavnega 
programa osnovnošolskega izobraževanja.« Še 
enkrat ponovim, da bo jasno: »To pomeni, d a se 
ni nanašalo na razširjeni del javnoveljavnega 
programa, niti ni presojalo z vidika morebitnih 
drugih protiustavnosti.« To je bilo mnenje ZPS iz 
novembra 2018, 2. 11. 2018. Lepo prosim, vsaj 
ne govoriti, da so zadeve popolnoma jasne.  
 Kar se pa tiče m nenj teh tako 
imenovanih, kot je bilo prej v razpravi rečeno, 
uglednih pravnikov, s katerimi sem tudi jaz sedel 
na Ministrstvu za izobraževanje pred dnevi, pa 
naj citiram sledeče mnenje glede odnosa 
Zakonodajno -pravna služba in odločevalci. 
»Mnenja ZPS nis o ne notranje ne zunanje 
pravno zavezujoča, imajo pa lahko zaradi svoje 
javnosti pomemben vpliv na javno mnenje, 
zaradi predpostavljanja politične nevtralnosti in                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  102  neodvisnosti pa tudi pomembno strokovno težo 
…« 
 
PODPREDSEDNICA TINA HEFERLE:  Gospod 
poslanec , vas čas za repliko je potekel, tako da 
… 
 
MAG. MARKO KOPRIVC  (PS SD):  … samo 
dokončam misel…  
 
PODPREDSEDNICA TINA HEFERLE:  Lahko 
kar končate. Hvala.  
 
MAG. MARKO KOPRIVC  (PS SD):  Cilj … / 
izključen mikrofon/  
 
poslanec, čas vam je potekel.  
 Za naslednjo repliko je prijavljena 
gospa Maša Kociper.  
 Izvolite.  
 
MAŠA KOCIPER  (PS SAB):  Hvala lepa. 
Repliciram gospodu Toninu.  
 Na začetku naj pa povem, kako cenim 
in uživam v razpravah, ki so argumentirane in so 
ad rem in ne ad personam, ker tukaj jim zmanjka 
argumentov in začnejo z žalitvami, vi tega ne 
počnete, gospod Tonin, in se m vam zelo 
hvaležna. Z velim veseljem sem prisluhnila vaši 
razpravi, ki je bila v večini točna, razen v delu, 
ko tudi vi pravite, da je vse jasno. Tukaj mi je 
zdaj pomagal kolega, ki je prebral diametralno 
nasprotno mnenje ZPS -ja, ki je pri obravnavi te 
problematike v prejšnjem mandatu rekel, da je 
Ustavno sodišče odločalo samo o tem delu 
programa, o katerem zdaj govori zakon ministra 
Pikala. Jaz bi vas pa na vašo razpravo popravila 
glede odločitev Ustavnega sodišča. Rekli ste, da 
Ustavno sodišče od leta 20 01 ni odločalo o tej 
zadevi, pa vam bom prebrala zdaj iz te odločbe 
Ustavnega sodišča tole: »Iz 57. člena Ustave 
izhaja obveznost države, da ustvari potreben 
pravni okvir za ustanovitev in delovanje zasebni 
šol in da prizna javno veljavnost izobrazbe, 
pridobljene v zasebnih šolah. Odločitev države, 
da ne dovoli zasebnih šol, temveč samo javne 
prakse, zaradi izredne rigidnosti ni več 
sorazmerja s pojmovanjem demokratične 
družbe. Nadaljnje vprašanje pa je, ali mora 
država zagotoviti tudi njihov dejanski obsto j, se 
pravi, ali mora zagotoviti sofinanciranje. Ob 
upoštevanju ustavne zahteve, da mora biti 
zagotovljena možnost učinkovitega in 
dejanskega izvrševanja človekovih pravic,« – kar 
tudi vi pravite, »je odgovor pritrdilen. Če naj bo 
ustavno zagotovljena plur aliteta nosilcev 
izobraževanja dejansko uresničena, je država 
dolžna ustvariti tudi finančne možnosti za to. 
Njen prispevek je sicer odvisen od tega, koliko 
zmore, vendar pa mora biti podpora taka, da 
omogoči dejanski obstoj zasebnega šolstva.« 
Mislim, da 85 % to je. »Pomislek, da so starši 
otrok, ki pošiljajo otroke v zasebne šole in 
morajo plačevati šolnino, v neenakopravnem položaju v primerjavi s tistimi, katerih otroci 
obiskujejo javne šole, z vidika Ustave ni 
utemeljen. Zakonodajalčeva odločitev, da 
država financira v celoti le javne šole, v katere 
lahko vpišejo svoje otroke vsi starši, je polje 
njegove presoje in zato ni v nasprotju z Ustavo.« 
Tako kot vidite, se je ustavna odločba nanašala 
točno na to vprašanje, o katerem se 
pogovarjamo.  
 Samo še nek aj bi rekla. V praksi je 
zadeva taka. V zasebnih šolah otroci dobijo nek 
nadstandard, takšno je dejstvo, otroci imajo tam 
v razredih po 14, 15 otrok, kot rečeno, moja 
hčerka 30, imajo lepše infrastrukture, boljše 
telovadnice, vse organizirano znotraj pouka . 
Odlično. Jaz in moja stranka, ki me podpira pri 
teh razpravah, želi, da bi takšne standarde imeli 
vsi otroci tudi na javnih šolah, ampak zaenkrat to 
pač ni mogoče. Kar se dogaja …  
 
lepa, gospa poslanka. Vaš čas za repli ko je 
potekel, tri minute. Hvala.  
 
MAŠA KOCIPER  (PS SAB):  Hvala.  
 
PODPREDSEDNICA TINA HEFERLE:  Glede 
na to, da smo izčrpali seznam prijavljenih in ker 
vidim, da je interes za razpravo še, odpiram nov 
krog pr ijav. 
 Prosim, da se prijavite. Imamo 12 
prijavljenih.  
 Prava dobi besedo gospa Eva Irgl.  
 Izvolite.  
 
besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani 
poslanci!  
 Saj nisem nameravala ra zpravljati pri 
tej točki dnevnega reda, ampak glede na 
razpravo, ki jo uprizarjajo poslanci iz vrst 
koalicije, se mi zdi pa prav, da nekaj tudi sama 
rečem, glede na to, da smo slišali veliko 
sprenevedanja in tudi nepravičnega in 
nepoštenega ravnanja, ko go vorimo o odločbi 
Ustavnega sodišča. Tukaj moram seveda izvzeti 
edino Stranko modernega centra, ki, kot kaže, 
kot so napovedali, bodo glasovali proti zakonu, 
ki ga je pripravil minister Pikalo, zato ker menijo, 
da gre za nepošteno in nepravično rešitev, ki ni 
v skladu z Ustavo Republike Slovenije.  
 Odločba Ustavnega sodišča je jasna in 
tukaj ne gre kar tako manipulirati ali pa jo 
interpretirati na različne načine, kot to počnete v 
koaliciji. Ustavno sodišče je namreč povedalo, 
da 86. člen ZOFVI -ja ni v sklad u z Ustavo, in 
jasno je, da je ustavne odločbe potrebno 
spoštovati in pa potem tudi upoštevati, kar 
pomeni tudi izvrševati. Ustavno sodišče je torej 
tisti, ki presoja o tem, ali je Ustava kršena ali ne 
in ali so posledično s tem kršene človekove 
pravice al i ne. 
 Danes tukaj ne govorim samo kot 
poslanka Slovenske demokratske stranke, 
ampak tudi kot predsednica Komisije za peticije,                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  103  človekove pravice in enake možnosti. Zdi se mi 
namreč prav, da tudi kot predsednica, ki gleda in 
spremlja, kje so kršene človeko ve pravice, 
opozorim takrat, ko menim, da so človekove 
pravice kršene. In v tem primeru so bile kršene, 
kajti Ustavno sodišče oziroma odločba 
Ustavnega sodišča je jasno povedala, da 86. 
člen ZOFVI ni v skladu z ustavo. Ampak zakaj vi 
tega problema ne rešit e? To neskladje z ustavo 
oziroma ta protiustavnost traja že od leta 2014, 
torej pet let. Vaš problem je, ker izhajate pri tem 
zakonu, spoštovani gospod minister in 
spoštovana koalicija, iz ideoloških razlogov. 
Ideologija je pri vas nad ustavo in zakoni, am pak 
to ne samo v tem primeru, to se dogaja tudi pri 
veliko drugih zakonih, ki jih sprejemate v 
Državnem zboru. Tukaj lahko mirno rečem, da 
sta v tem primeru ideološko zaslepljeni, sicer pa 
so vas vedno polna usta spoštovanja človekovih 
pravic in spoštovanj a Ustave Republike 
Slovenije. V resnici pa v tem primeru, spoštovani 
gospod minister, ravnate skrajno nepošteno, 
ravnate nepravično in ravnate v nasprotju z 
Ustavo Republike Slovenije, ki bi jo morali vi prvi 
spoštovati. Hvala.  
 
PODPREDSEDNICA TINA HEFERL E: Hvala 
lepa.  
 Naslednji ima besedo gospod Gregor 
Perič.  
 Izvolite.  
 
GREGOR PERIČ  (PS SMC):  Hvala lepa. Lep 
 Meni je tudi žal, da se že ne vem 
kolikokrat pogovarjamo o tej materiji, ko bi j o 
lahko že zdavnaj rešili, sploh pa ni to globalno 
gledano nek velik problem, če gledamo v 
številkah. Dotika se zgolj 0,7 % vseh 
osnovnošolcev in kot smo že verjetno 
ničkolikokrat ponovili, ta obseg ljudi oziroma 
otrok na noben način ne more ogrožati javne ga 
šolstva kot takega, predvsem pa se mi zdi vsa 
debata precej deplasirana, ker v končni fazi se 
spotikamo ob to, čigavo je lastništvo zidov te ali 
one šole, ali je ustanovitelj lokalna skupnost 
oziroma država ali pa nekdo drug. Iz tega potem 
smo naredili ogromno zgodbo, ki se je 
spolitizirala in potem še prenesla na neke 
ideološke okope in zato se enostavno ne 
premaknemo z mrtve točke. Zdi se mi, da sploh 
ni želja, da bi se premaknili, ampak da je prej 
namen, da se okrog tega obmetavamo in te 
jarke še čeda lje bolj izkopavamo, delamo globlje 
in izvajamo nek boj.  
 Ne morem se strinjati s kolegi iz SD, ko 
pravijo, da je koalicija enotna glede podpore 
temu zakonu in ministru, ker nismo. Tukaj smo 
tudi jasno že ničkolikokrat v SMC povedali, da je 
naš pogled na r ešitev tega problema drugačen, 
da smo imeli že v prejšnjem mandatu na mizi 
rešitev, ki je bila taka, da je šla tudi skozi vse 
postopke tudi pri državnozborski zakonodajno -
pravni službi. Zakonodajno -pravna služba je 
rekla, da odpravlja vse tiste pomanjkljiv osti in uresničuje, torej implementira, tisto, kar tudi 
Ustavno sodišče pravi, da je treba urediti. 
Predlog, ki ga imamo danes na mizi, je daleč od 
tega oziroma niti spominja ne na tisto, kar bi 
morali narediti, zato da ta problem odpravimo. 
Še celo več, m i gremo korak dlje in pravimo, na 
eni strani naj Državni zbor ne naredi nič in 
potem naj namesto nas odloči Ustavno sodišče, 
kar se mi zdi zelo slaba rešitev, ker mi smo tukaj 
plačani za to, da poiščemo neko rešitev, ki bo 
ustavno skladna in bo hkrati odgo varjala na vse 
izzive, ki jih imamo. Ne pa, da ustvarjamo nove 
in nove probleme in potem našo nesposobnost 
odločanja prekladamo na neke druge institucije 
in potem spet generiramo neko novo dinamiko, 
namesto da bi se ukvarjali s tistimi realnimi 
problemi, k i jih imamo v Sloveniji, in verjamem, 
da jih ne manjka. Ena stvar.  
 Druga stvar. Da se pogovarjamo v 
Državnem zboru tudi o tem, da sprejmimo 
oziroma potrdimo ta zakon in naj potem tisti, ki 
so prizadeti, spet sprožijo nek postopek pred 
Ustavnim sodiščem i n naj potem Ustavno 
sodišče zadrži izvajanje tega zakona in naj 
ponovno odloči. Kot da prosimo Ustavno 
sodišče, da naj nam da eno zaušnico. Ne vem, 
ali sploh slišimo, kaj govorimo, ali ne.  
 Da smo šli tako daleč pri tej temi 
zasebnih šol, je še toliko bolj  čudno, ker v 
preteklosti – malo sem poiskal po internetu en 
zapis ministra dr. Lukšiča, ki je dejal, verjetno v 
enem intervjuju, citiram: »Kljub temu pa učenci 
waldorfskih šol na preverjanjih znanja dosegajo 
dobre rezultate.« In če sem dobro informiran, j e 
tudi sam svoje otroke, enega ali več, zdaj točno 
ne vem, koliko, imel vpisanega ali pa vpisane v 
waldorfsko šolo. /  oglašanje iz dvorane/ Ne drži? 
No, kakorkoli, me boste že popravili v replikah, 
če sem zgrešil. Skratka, zadevo smo pregnali do 
samih skra jnosti in zato se ne premaknemo 
naprej. Hkrati pa si želimo sprejetje slabega 
zakona in bi ga poslali potem skoraj gotovo v 
ustavno presojo. In potem nam bo druga stran 
oziroma Ustavno sodišče povedalo, da smo 
naredili neko neumnost, da smo sprejeli nek 
slab zakon, in se bomo spet gledali in spet bomo 
kazali s prstom drug na drugega, kdo je bolj kriv, 
kdo je manj kriv, kdo bi lahko kaj naredil, kdo bi 
lahko kaj preprečil, kdo česa ni naredil. Ljudje 
nas bodo gledali in se bodo spet vprašali, zakaj 
jih plaču jemo – ali zato, da naredijo kaj 
pametnega, ali zato, da se medsebojno 
obkladajo z nekimi očitki?  
 Spet nočemo slišati niti opozoril 
zakonodajno -pravne službe ne Vlade ne 
Državnega zbora. Resda niso obvezujoča, 
ampak verjamem, da tam notri sedijo pravniki , ki 
imajo že kar nekaj kilometrine in so tam notri 
plačani ravno zato, da preprečijo, da mi 
zanemarimo kakšen pravni vidik, ki ga v samem 
procesu morda nismo videli, in preprečijo, da bi 
sprejeli take odločitve, ki bi bile škodljive, 
negativne, ki bi imel e tudi negativne finančne 
posledice ali pa ki bi posegale v že pridobljene 
pravice. In ravno v tem primeru, v primeru tega                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  104  zakona gre ravno za to – posega v neke že 
pridobljene pravice. V tem trenutku imamo 
financiranje nastavljeno na 85  %. Če sprejmemo 
ta zakon, se bo ta nivo znižal, torej bomo že 
posegli v neke pridobljene pravice. 
Zakonodajno -pravna služba je že v prejšnjem 
mandatu z oceno tistega predloga dejala, da 
mora dejansko Državni zbor oziroma 
zakonodajalec zelo tehtno utemeljiti in pojasniti, 
zakaj posega v neke že pridobljene pravice, in 
da mora biti argument na njegovi strani izredno 
močan, predvsem pa podkrepljen z nekim 
prevladujočim javnim interesom. Jaz tega 
prevladujočega javnega interesa in teh 
argumentov nisem slišal, pa tudi nisem sliša l, in 
verjamem, da javnost še bolj kot mene zanima 
tudi argumentacija na strani kolegov iz SD, ki ste 
v prejšnjem mandatu zelo trdno stali na stališču, 
da je edina rešitev, ki je možna v tem primeru 
ZOFVI, torej financiranja, sprememba ustave. 
Danes ravnat e nekoliko drugače. Tako da me 
zanima, kaj se je moglo zgoditi v tem času, v 
tem slabem ali pa dobrem letu, da ste od 
spremembe ustave kot edine možne rešitve 
prišli na stališče, da je sedaj pa vseeno, kljub 
vsem različnim mnenjem, primerno financirati v 
100 % obvezni program in v 0  % razširjeni 
program. Verjamem, da bo kakšno tako 
pojasnilo tudi javnosti zelo dobrodošlo, da vsaj 
malo bolje razume, zakaj smo tukaj in zakaj ne 
naredimo koraka naprej. Hvala lepa.  
 
lepa.  
 Naslednji ima besedo mag. Marko 
Koprivc.  
 Izvolite.  
 
za besedo, podpredsednica.  
 Kolega Gregor, kar nekaj zanimivih 
misli si izrekel. Sicer vem, da ti v prejšnjem 
mandatu  nisi bil poslanec, je pa vaša stranka 
vodila vlado in imela 36 poslank in poslancev. 
Kot vidim, se tudi v tem vprašanju skoraj v celoti 
ujemate z desno opozicijo, tako da me res čudi, 
kako, da vam ni uspelo že v prejšnjem mandatu 
najti neke rešitve, ki bi  v parlamentu pač dobila 
potrebno večino za sprejetje. Tako da to mi je 
zdaj res neverjetno. Vaša kritika na nas, zakaj 
smo v prejšnjem mandatu oziroma so – namreč, 
tudi jaz nisem bil poslanec – zagovarjali 
spremembo ustave, sedaj pa nekaj drugega. 
Seveda,  Socialni demokrati smo pripravljeni na 
kompromise in si želimo najti rešitev, ki doseže 
večino v parlamentu. To je ključno. Vsekakor pa 
ne bomo šli preko svojih sidrišč. Ta sidrišča so 
pa jasna – ne želimo pristati na popolno 
izenačevanje javnih šol in za sebnih šol. Pa 
gospa Godec, da me ne boste popravili, 
govorimo o programih, ne o financiranju 
infrastrukture in pa investicij. Na to pač Socialni 
demokrati ne bomo pristali. Mi smo prepričani, 
da je ta predlog, ki ga je vložil minister Pikalo, 
primeren, da  odpravlja protiustavnost, in upamo, da bomo za to v parlamentu našli nek konsenz 
in pridobili potrebno večino.  
 Gospod Tonin je prej govoril o tem, da 
je obvezni del v javnih in zasebnih šolah enak. 
Temu ni tako, gledam program katoliške 
osnovne šole v Z avodu sv. Stanislava, kjer jasno 
in nedvoumno piše, citiram: »Posebnost 
katoliške osnovne šole je verski pouk kot 
obvezni predmet. V smislu celotnega 
izobraževanja ima verski pouk spoznavne, 
doživljajske in dejavnostne cilje, ki glede na 
katoliško pojmovan je človeka vodijo k temu, da 
odkriva svojo naravnanost v preseženost. Zato 
dobijo temeljna človekova vprašanja o 
prihodnosti in smislu svojo religiozno dimenzijo. 
V prvem vzgojno -izobraževalnem obdobju se 
predmet imenuje spoznavanje vere, v drugem 
pa vera in kultura.« No in v teh šolah na stenah 
visijo križi. Spoštovane kolegice in kolegi, naše 
stališče je, da se teh šol nikakor ne more 
financirati enako kot javnih šol. Kot rečeno pa 
podpiramo, da se tisti obvezni del, ki je enak v 
javnih in zasebnih šolah,  financira v celoti, se 
pravi 100 -procentno.  
 Zdaj pa, če mi dovolite, bi se vrnil 
nazaj. Namreč, prej v repliki sem presegel čas, 
mi je bila odvzeta beseda. Želel bi povzeti 
mnenje sestanka s pravniki na ministrstvu za 
izobraževanje pred nekaj dnevi, kjer  je bilo 
govora predvsem o odnosu do ZPS oziroma 
odločitve zadnjega mnenja Zakonodajno -pravne 
službe Državnega zbora. Mnenja ZPS niso ne 
notranje - ne zunanjepravno zavezujoča, imajo 
pa lahko zaradi svoje javnosti pomemben vpliv 
na javno mnenje, zaradi pred postavljene 
politične nevtralnosti in neodvisnosti pa tudi 
pomembno strokovno težo. Cilj mnenj ZPS 
Državnega zbora o ustavnosti in siceršnji 
pravnosistemski ustreznosti predlogov zakonov 
bi moral biti širši kot le odkrivanje potencialnih 
protiustavnosti, m oral bi se razširiti tudi na 
iskanje ustavnoskladnih razlag predlaganega 
besedila, s čimer bi zakonodajalcu pomagal 
ohranjati izvorno besedilo in omogočil manjše 
posege vanj, ter predlaganje konkretnih 
izboljšav zakonskega besedila, ki bi 
zakonodajalcu v n adaljevanju zakonodajnega 
postopka omogočilo odpravo morebitnih 
protiustavnosti. Se pravi, mnenje te skupine, ki 
ste jo prej omenjali, je, da bi 
Zakonodajno -pravna služba lahko predlagala 
bolj konkretne rešitve, ki bi lahko konkretni 
zakonodajni predlog iz boljšale. Je pa zanimiva 
še ena zadeva glede načelnosti stranke nasproti 
nas – SDS. Gospod Grims, vi ste še januarja 
govorili: »Nevladne organizacije naj bi po svoji 
izvorni definiciji bile nevladne prav zato, ker naj 
ne bi bile financirane iz javnih sreds tev, z 
denarjem davkoplačevalcev. To naj bi 
garantiralo njihovo neodvisnost od vladne 
politike oziroma oblasti.« Očitno tega strahu pri 
tako imenovanih nevladnih šolah, kot jih vi 
imenujete, nimate.  
 Še enkrat, da se ne bom več oglašal, 
Socialni demokrati  smo prepričani, da je                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  105  zakonska rešitev dobra, da odpravlja 
protiustavnost, in jo bomo seveda podprli. V 
kolikor se ne bo našlo zadostne večine, bomo 
naprej iskali konsenz za neko novo, primerno 
rešitev. Hvala lepa.  
 
lepa. 
 Prijavljeno imam repliko.  
 Gospa Je lka Godec, izvolite.  
 
JELKA GODEC  (PS SDS): Kolega Koprivc, vi 
lahko konsenz iščete že z lučjo tukaj po DZ. Tu 
ni konsenza in tu ni mnenja Ustavnega sodišča. 
Tu gr e za odločbo Ustavnega sodišča in ne za 
mnenje. In vi bi zdaj, da vam kar ZPS pove, 
kako naj delate, in ne vem, kdo vse. Ustavno 
sodišče vam je povedalo, odločba je to. Tu ne 
gre za mnenje. Če ne priznavate Ustavnega 
sodišča, koga potem priznavate? In govo rite, da 
nikakor ne boste financirali šol, ker visijo križi. To 
ste povedali spet vse tako kot že zadnjič. 
Poslušajte: dodatni program verstvo in kultura, ki 
zasleduje interese te zasebne šole, se ne 
financira, že danes ne in se tudi ne bo financiral 
v primeru, da gre za 100 -procentno financiranje 
javnoveljavnega programa. Ker verstvo in 
kultura ni del javnoveljavnega programa, je 
razširjeni del v tistem delu, ki zasleduje interese 
zasebnih šol in se tega ne bo financiralo nikoli. 
Tudi mi govorimo o tem, da  se to ne financira in 
to plačajo starši. Torej, ne zavajajte.  
 Financirate pa javne šole, kjer otroke 
oblačijo v pionirčke, kjer visijo zastave z rdečo 
zvezo, to pa financirate. Zdaj vas pa jaz 
sprašujem: Ali bomo financirali naprej tudi javne 
šole, kjer  se otroke oblači v pionirčke? Ne, ne 
bomo jih – ali kaj? Torej, dajmo si naliti čistega 
vina. Zdaj je pa dosti tega! Ta ideologija, ki jo vi 
izražate, je neverjetna! In na tem slonite in ne na 
odločbi Ustavnega sodišča in na mnenju mnenju 
ZPS, ki ni točno  določeno. Ustavno sodišče je 
povedalo. Ustava govori. Vi pa s svojo ideologijo 
obračate besede Ustavnega sodišča, zanikate 
ustavo in govorite o križih v šolah in da tega ne 
boste financirali. Nihče ne financira in tudi ne 
misli tega financirati. Še enkrat : financirate pa 
ideologijo v javnih šolah.   
 
lepa.  
 Repliko ima gospod Perič.  
 Izvolite.  
 
GREGOR PERIČ  (PS SMC): Hvala za besedo.  
 Čisto kratka replika. Mene veseli, da 
ste tudi kolegi v SD pripravljeni na kompromise, 
škoda pa, da niste bili pripravljeni na 
kompromise tudi v prejšnjem mandatu, ker 
verjamem, da bi potem hitreje in lažje prišli do 
neke rešitve in tudi danes ne bi sedeli tukaj 
oziroma bi sedeli pa bi se ukvarja li s čim ravno 
tako ali pa še bolj pomembnim za Slovenijo kot 
tako.   Iskanje večine onstran koalicije pa vsi 
vemo, kaj pomeni. Pomeni neko nezaupnico tudi 
koalicijskim partnerjem, po drugi strani pa se 
lahko tudi koalicijski partner potem temu 
primerno od zove. Tako da jaz verjamem, da če 
je dovolj volje in če je ta namera o iskanju 
kompromisov dovolj resna, to ni potrebno. Je pa 
tudi dejstvo, da Državni zbor lahko vedno deluje 
dovolj široko. Tukaj teh možnosti še nismo v 
celoti izčrpali, to drži. Hvala.  
 
lepa.  
 Nadaljujemo z razpravo. Besedo ima 
gospod Franc Breznik.  
 Izvolite.  
 
FRANC BREZNIK  (PS SDS): Najlepša hvala.  
 Kaj je temeljno vprašanje sedanje 
razprave? Temeljno vp rašanje je, ali bomo 
izničili ideološko zadrtost, ali se bomo postavili 
na stran svetovnonazorskega pluralizma ali 
bomo nadaljevali z mišljenjem, da tam, kjer vsi 
enako mislijo, nobeden ne misli, ali bomo 
interpretirali odločbo v smeri resne politike, ki j e 
državotvorna, ki se zaveda konkurence, 
prostotržnega gospodarstva, ali bomo ustavno 
odločbo interpretirali tukaj kot ljudje, ki tega ne 
razumemo in ki razumemo odločitev v smeri 
tako imenovane balkansko -mešetarske 
miselnosti, ki jo predstavlja v najlepši  obliki 
ravno recimo župan tega glavnega mesta. Torej, 
vi bi se pogajali. Tu se ne moreš pogajati. V 
pravu so zadeve tudi odločilne. Če si boste 
pogledali Zakon o ustavnem sodišču – mislim, 
da je kolega Tonin nekaj o tem povedal – tam 
okrog od 47. do 50. č lena govori, kaj se bo 
potem zgodilo. V kolikor bo Ustavno sodišče 
ponovno dobilo zadevo na mizo, bo po vsej 
verjetnosti s tako imenovano interpretativno 
odločbo odločilo in nam pokazalo, da je naše 
črkobralstvo, predvsem črkobralstvo ljudi, ki 
prihajajo i z levice, neumorno. In potem bodo 
seveda govorili, da bodo prevzeli politično 
odgovornost. Kakšno? Lahko smo jo videli že 
nekaj zadev nazaj.  
 Še ena zadeva, ta strah pred cerkvijo. 
Kolega tam na drugi strani, glejte, leta 1676 so 
ustanovili Knafljevo usta novo, ravno slovenski 
župnik Luka Knafelj. To je podatek, ki si ga velja 
zapomniti, če boste želeli vsaj malo neke 
intelektualne širine. Knafljevo štipendijo so dobili 
med drugimi tudi France Prešeren, Henrik 
Tuma, Jožef Stefan, Miklošič. Ne vem, če ste 
slišali za te ljudi. Mogoče ste kdaj slišali, če ne, 
vas peljem enkrat na Dunaj, okrog prvega 
becirka, vam tudi pokažem nekaj grobov, lahko 
vam tudi govorim še o drugih umetnikih. Upam, 
da ste se tudi v osnovni šoli v socialističnem 
šolstvu učili tiste osnov ne življenjepise vseh 
velikih, največjih umetnikov. Začeli so zgodbo 
tako, da so bili slabega materialnega statusa in 
da jim je cerkev dovolila študij na Dunaju, in to 
ne samo študij tistega, kar bi vi govorili, ampak 
študij filozofije, prava in vsega osta lega. Da ne                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  106  ponavljam, lahko vam enkrat eno predavanje 
naredim. Ne nazadnje je bila tudi slovenska 
katoliška cerkev ena izmed glavnih, teološka 
fakulteta je bila celo glavna ustanoviteljica tudi 
ljubljanske univerze, katere sto let obstoja bomo 
letos prazn ovali. Toliko o tem.  
 Glede te politične zadrtosti bom 
nadaljeval o vseh izumih, ki jih je prinesel 
spopad duhov. Kot sem povedal, tam, kjer vsi 
enako mislijo, nobeden ne misli. Vse iznajdbe od 
parnega stroja do vašega Facebooka, kjer boste 
sedaj poskušali napisati, da imate p rav, so 
naredili ljudje, ki so se spopadli, ker je prišlo do 
pluralizma in do tega, zato je prišlo tudi do 
največjih iznajdb človeštva. Zaradi tega je tudi 
človek ravno v kapitalizmu preživel od 20 do 30 
let več kot v socializmu. In poglejte, vse to je 
človeštvo peljalo naprej. To, kar pa vi danes 
delate, kot je rekla kolegica Godec, je pa, da se 
vračamo v leto, jaz mislim, da še ne v leto 1970, 
ki je začetek mojega rojstva, morda še v 
svinčena leta, tam okoli leta 1954, 1955. Torej, v 
Sloveniji ni dopuščen a odprava 
vzgojno -izobraževalnega monopola, ni 
dovoljeno tudi ne nazadnje medijskega 
monopola, kar delate z ostalimi sedanjimi 
zadevami glede tako imenovanih nagobčnikov, 
kjer boste poskušali zakonodajo narediti, da se 
ta monopol ne sme ustvariti, ljudje m orajo imeti 
samo eno misel. Jaz se spomnim nekaterih 
mojih zadev še iz mladosti, ko sem moral pri teh 
tovarišicah v tem zdravem okolju, kot vi pravite, 
kazati s prstom na karto Evrope in govoriti, kje 
so razvite socialistične države, od režima 
Živkova v Bo lgariji do Ceausescuja v Romuniji, 
Jugoslaviji in tako naprej, in kasneje kazati na 
Nemčijo, Avstrijo in Švico, da gre za nerazvit, 
slab, izkoriščevalski kapitalizem. Moj prvi ukor v 
osnovni šoli je bil ravno v tistem času, ko sem 
vprašal, zakaj noben iz t ega grdega kapitalizma 
ni zbežal k nam v ta raj socializma. Ampak je 
bilo ravno obratno.  
 Tako da vračate nas v popolno 
preteklost. Tudi karkoli boste danes naredili, 
sem prepričan, da bo Ustavno sodišče naredilo 
približno isto odločbo, kot je bila v prim eru 
ustanovitve Občine Ankaran, kjer nam bo 
naložilo in nam dalo jasno vedeti, da ste 
črkobralci, da negativno, ideološko, črkobralsko 
interpretacijo izvajate tukaj v Državnem zboru, in 
to pred slovensko in svetovno javnostjo. 
Slovenijo vračate v težka svi nčena leta, v kolikor 
ne dovolite spopada duhov v slovenskem 
vzgojno -izobraževalnem sistemu, kar je osnovni 
pogoj razvoja in tudi ne nazadnje blaginje neke 
države. Toliko z moje strani. Najlepša hvala.  
 
lepa.  
 Naslednji  ima besedo gospod Boris 
Doblekar.  
 
BORIS DOBLEKAR  (PS SDS):  Hvala za 
besedo. Spoštovane in spoštovani!   Ponovno smo pri eni in isti temi in ne 
vem, koliko časa bomo še tukaj sedeli in 
izgubljali čas za neke stvari, ki so popolnoma 
jasne. Tukaj se nekateri poslanke in poslanci 
postavljate nad Ustavno sodišče. To je 
nenormalno za moje pojme. Točno je jasno, da 
86. člen ZOFVI ni v skladu z ustavo. Pika.  
 Jaz nisem proti javnemu šolstvu, pa 
tudi verjetno več ina nas ne. Podpiramo javno 
šolstvo, ampak dajmo podpreti tudi teh ubogih 
šest zasebnih šol, ki opravljajo javnoveljavni 
program in ki jim po zakonu in ustavi pripada ta 
delček državnega denarja. Lansko leto je bilo 
1,13 % prvošolčkov vpisanih v te zasebne  šole. 
Dostikrat pozabljate, pozabljamo, da vsak, ki 
ustanovi zasebno šolo, vloži svoj denar, ki ga je 
sam zaslužil z lastnim delom, v objekt, torej v 
infrastrukturo. Poleg tega tukaj doplačujejo tudi 
starši, ne tega pozabljati. Financiran s strani 
države je zgolj program. To je treba ljudem jasno 
povedati in tukaj ni treba nikogar zavajati. Prav 
tako so na udaru in bodo verjetno še tudi 
zasebni vrtci. Spet neka tema. Pri nas v Litiji 
imamo velik problem, nimamo v občinskem 
proračunu denarja za vrtec Najdih ojca, ki 
dobesedno propada pred nami. Prav tako je 
problem z osnovnimi šolami. Denarja v občinskih 
proračunih ni. Premalo ga je. In dajmo reči tem 
zasebnikom, ki so pripravljeni vložiti denar, 
dajmo jim več pristojnosti, dajmo jih spustiti 
zraven, naj vlož ijo svoj denar in bomo vsi skupaj 
lažje živeli. Koliko denarja je šlo preko javnih 
podjetij, državnih podjetij, preko javnih bank – 
milijarde so izginile. Pa se tukaj nihče ne sekira 
kaj dosti. Ni denar izginil preko zasebnih šol, 
preko zasebnih vrtcev, pr eko zasebnih podjetij. 
Torej ne vem, zakaj tak strah in tak odpor, borba 
proti tem ubogim šestim zasebnim šolam. 
Po navadi se vsi borimo, poslanci pa državne 
institucije, ki jih je cel kup, se borimo za 
manjšine, se borimo za ranljive, tukaj v tem 
primeru pa delamo ravno obratno. Ravno 
obratno. Tolčemo po teh ranljivih, po manjšini, 
po teh ubogih šestih šolah, v Sloveniji imamo pa 
700 javnih šol. In tu se mi zdi, da, ne vem, 
po navadi, če se s človekom, poslancem tudi 
tako pogovarjaš, pa je lahko iz druge p olitične 
opcije, malo drugače govori in razmišlja, kakor 
potem slišimo tukajle v klopeh, ko so nekateri za 
100-procentno zavezani neki ideologiji in nekim 
usmeritvam.  
 Na koncu bi rekel samo še to. Ko ste ali 
pa ko so – predvsem kakšne kronane glave 
po navadi – v prvi vrsti v cerkvi pri sveti maši, ni 
nikoli problem. Ko je vprašanje na primer Zavod 
sv. Stanislava, takrat pa skočimo v luft, takrat je 
pa problem. Sveta maša ni problem, smo tam, 
seveda, se pokažemo, je fino, ko je vprašanje 
Zavoda sv. Stanisl ava, potem so pa problemi 
tukaj. Mislim, da je iz tega jasno prav vsem, da 
je ta saga v parlamentu okrog teh ubogih šestih 
šol ena navadna ideologija in popolnoma nič 
drugega.  
 Toliko z moje strani. Hvala lepa.  
  107  PODPREDSEDNICA TINA HEFERLE: Hvala 
lepa.   
 Naslednja ima besedo gospa Anja Bah 
Žibert.  
 
ANJA BAH ŽIBERT  (PS SDS): Hvala lepa za 
besedo.  
 Največji problem predlagatelja – 
predvsem stranke SD, se mi zdi, da LMŠ vseeno 
ostaja bolj tihi podpornik – je, da tega predloga, 
se pravi te odločitve Ustavnega sodišča, ne 
jemljete z vidika javnega dobrega, ampak za vas 
predstavlja to grožnjo. In to je vaš temeljni 
problem. Ničkolikokrat, mislim, da skoraj na 
vsaki seji, ko je bil tema tako imenovani 
javnove ljavni program v nedržavnih šolah, ste 
začeli s stavkom: »Zaščitimo javno šolstvo.« Ja 
pa pred kom, za boga?! Pred kom ga morate 
ščititi? Pred državljankami in državljani? 
Javnoveljavni program oziroma javno šolstvo je 
v sistemu šol, je vse v redu, deluje,  in zdaj ko 
pravite, da je tako odličen, ne vem, pred kom ga 
morate ščititi. Jaz mislim, da če je nekaj tako 
zelo odlično, tega ne rabiš prav nič ščititi. Ampak 
seveda, vi imate tukaj ene druge interese, in 
sicer da ni in ne sme biti ničesar, kar diši po n eki 
nedržavni obliki šole, ne glede na to, da izvaja 
javnoveljavni program. Zdaj vam bom nekaj 
povedala. Zakaj mora starš otroka, ki hodi v 
Svetega Stanislava, plačevati 15  % za učenje 
matematike? Zakaj? Zato, ker je takrat bila neka 
odločitev, za katero s e je potem s časom videlo, 
da ni poštena. Danes vi predlagate še slabšo – 
da bodo plačali še več. Poglejte, govorimo o 
javnem programu in o razširjenem programu. Vi 
nečesa ne ločite. Vi ne ločite parcialnih interesov 
tako imenovane nedržavne šole, za kar 
programe že tako in tako plačujejo in jih bodo 
tudi v prihodnje plačevali. Zmotil vas je, ne vem, 
verski pouk. To bodo plačevali tudi v prihodnje. 
Ja, ne ločite. In to je vaš osnovni problem. 
Oziroma nočete ločiti.  
 Zdaj vam bom še nekaj povedala. 
Poglejte , otroci so različni. Te šole prinašajo 
neke alternativne vzgojno -izobraževalne 
koncepte. Jaz ne vem, če jih vi poznate, jaz jih 
dobro poznam. Ti koncepti, verjemite mi, 
določenim otrokom pomagajo premagovati tudi 
težave, na katere so naleteli, ko so bili v tako 
imenovanih javnih šolah. Tukaj pa so z nekimi 
drugimi koncepti za iste predmete našli rešitev 
za te otroke in danes so uspešni, izobraženi. 
Morda tega ne bi bilo, če bi ostali v tisti šoli, v 
kateri so bili prej. In drugo stran vam bom 
povedala. So tudi otroci, ki se v takih šolah ne 
znajdejo in gredo potem v drugo. Ampak to je 
izbira! To je dobrodošla izbira! Potem pa, saj 
vem, mi boste takoj odgovorili, da vsi otroci pa te 
možnosti nimajo. Res je. Meni je žal, da je 
nimajo. Ampak tudi otroci v Žuže mberku in 
Škocjanu nimajo enake možnosti v javni šoli, kot 
jo imajo otroci v Ljubljani. In še enkrat, pred čim 
morate zaščititi javno šolstvo oziroma pred kom? 
Jaz bi se vprašala včasih, kaj pa se poučuje v 
javnih šolah. Moj otrok v gimnaziji je pri predme tu sociologija imel težave, ker se je moral 
ukvarjati s tem, da jim učiteljica podaja podatke 
o političnih strankah, izvoljenih v Državni zbor, 
stare, ne vem, šest let. Skratka, to je problem 
javnih šol. In zapomnite si, alternativa je in bo in 
mora biti i n vi je ne boste ustavili. To vam bo 
Ustavno sodišče povedalo še enkrat.  
 
lepa.  
 Kdo ima repliko? Niste še razpravljali, 
gospa Divjak Mirnik. Boste potem v razpravi. 
Nadaljujemo. Besedo ima mag. Branislav Rajić.  
 Izvolite. 
 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  (PS SMC):  Hvala, 
gospa podpredsednica.  
 Jaz menim, da se ta zakon v obliki, 
kakor je predlagana, ne odziva na to, kar nam 
nalaga Ustavno sodišče. To je problem, ki smo 
ga skušali razrešiti na seji odbora. Ni se dalo. 
Tudi prekinjali smo to sejo. Skratka, 
implementirati je treba to na nek način, na način, 
ki je užiten, ki se na prvi pogled že zdi takšen, 
da je jasno, da se odziva na tisto, kar nam je 
naložilo Ustavno sodišče. Ob tem pa moram 
poudariti, da je zame, tudi za Stranko 
modernega centra javno šolstvo absolutna 
vrednota, ena največjih naše družbe, in da je 
tudi naše javno šolstvo tako dobro, da je postalo 
standard, po katerem se zgledujejo marsikatere 
druge dr žave, tudi znotraj Evropske unije. 
Ampak iz tega razloga se mi zdi, da zasebno 
šolstvo ne more biti nevarnost, ne more 
predstavljati nevarnosti javnemu šolstvu.  
 Enako pa Stranka modernega centra 
spoštuje Ustavno sodišče po funkciji, ki mu je 
dana, in še bolj ali v enaki meri spoštujemo tudi 
pravice otrok. Skušal bom razložiti, zakaj mislim, 
da je recimo s perspektive pravice otroka zelo 
pomembno, da se udejanja ta odločba 
Ustavnega sodišča. Mi smo imeli problem, da je 
bil predlog samo 100 -procentno financ iranje 
obveznega programa, medtem ko je ostalo 
zamolčano oziroma nepokrito jutranje varstvo, 
dopolnilni pouk, dodatni pouk. To so zelo 
pomembni elementi izobraževalnega procesa. 
Namreč, jaz se sprašujem, kako se počuti ne 
samo otrok, tudi starši, ki naenkr at nimajo tega 
pokritega. Odločijo se za vpis v zasebno šolo, 
ker jim je bližje, ker je bližje mogoče njihovemu 
svetovnemu nazoru, kakorkoli. Je pa prav, da se 
jutranje varstvo začne za vsakega otroka na 
enak način in da otrok ne prepozna zagate 
starša, da  recimo nima časa, da ga pelje k 
pouku, ker pač ne more v jutranje varstvo, ali da 
naenkrat v družini zmanjka denarja za to, recimo 
če ostane plačljivo. Še hujše pa je v zvezi z 
dopolnilnim ali dodatnim poukom, ker mi vsi 
vemo, da se zgodi, da ima otrok pr oblem in da 
takrat ravno ti dve zvrsti pouka zelo pomagata. 
Če ni denarja za to, je to ena nova stiska. In iz 
tega razloga izhajam, da bi na to morali gledati 
vsi skupaj, levi, desni, srednji, kot na neko 
pravico otroka, da mu je to zagotovljeno.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  108   Mi smo, kot veste, imeli sejo odbora za 
izobraževanje, imeli smo veliko vabljenih. To so 
bili največkrat predstavniki zasebnega šolstva in 
staršev, ki so svoje otroke vpisali v zasebne 
šole. Slišali smo njihova mnenja, tudi dobili 
pisne prispevke. Nato smo sejo pr ekinili, ker 
smo iz mnenja Zakonodajno -pravne službe 
videli, da Zakonodajno -pravna služba ocenjuje, 
da ta predlog zakona v obliki, v kakršni je bil 
predlagan, ne zadošča temu, kar je bil namen. 
Mi se moramo zanašati na mnenje 
Zakonodajno -pravne službe, ker  nismo vsi 
pravniki. Mi smo izvoljeni zaradi enih drugih reči, 
ne pa zaradi tega, ker bi bili pravno zelo 
sposobni. Zato je bilo merodajno, kaj meni 
Zakonodajno -pravna služba. Zato smo se tudi 
odločili, da sejo odbora prekinemo, da bo 
minister pripravil en o drugo rešitev, da jo bo 
ponudil in da bomo na ta način pristopili k 
odločanju, ali to gre naprej na plenarno sejo in v 
kakšni obliki. In zgodilo se je, da smo – to vam 
pa moram povedati, ker imam tudi pristojnost, da 
o tem govorim – dobili predlog amandm ajev, ki 
res – meni se je zdelo, da – na nek način 
poveže interese enih in drugih. Zdaj moramo 
govoriti kot eni in drugi, ampak resnično tako, in 
je izgledalo, da bodo zagotovljeni jutranje 
varstvo, dopolnilni pouk, dodatni pouk, da bo 
financirano. In sem pri sebi ocenil, in tudi v 
Stranki modernega centra, da je dana zdrava 
osnova, da se gre naprej v tem zakonu. Tako je 
delovalo do popoldneva, ko smo naenkrat imeli 
obrat, da sta kolega iz SD, kljub temu da je ideja 
prišla z njihovega ministrstva, rekla, da  tega ne 
podpirata. In tu smo se naenkrat postavili na 
različne bregove. Zato mi je na nek način čudno, 
ko potem Marko Koprivc pravi: »Še naprej bomo 
iskali konsenz.« Jaz ne vem, če to ni bil 
moment, da se konsenz poišče, težko bomo 
nekega novega našli.  
 Po drugi strani razumem tudi kolegico 
Godec, ki pravi, ali je zdaj ona kriva, da ni 
podprla amandmajev. Pa mogoče je dobro, da 
čuti eno odgovornost, da jih ni podprla, ker če bi 
jih podprla recimo skupaj z NSi, bi mi danes 
imeli eno drugo situacijo – da tu di ta dva 
amandmaja gresta naprej in da imamo odprto 
možnost, da pridemo zadevi do konca. Ampak s 
tem, da se niso odločili, te možnosti ni. Ker 
veste, to ponavljati, »mi imamo venomer isto 
stališče« – to danes ni neki civilizacijski 
dosežek. Namreč, imeti isto stališče pet let, 20 
let, 100 let nas postavlja na eni liniji za 
nedotakljive in nedovzetne za tisto, kar nam 
drugi predlagajo. In to verjetno ni v redu. Mi smo 
v družbi, v kateri moramo usklajevati mnenja in 
stališča, vse dokler nimamo neke absolutne  
večine, ko potem uporabimo aroganco, da nam 
ni treba drugih poslušati. Zanimivo je  … Tu bi 
popravil kolega iz SDS, ki je rekel, da bodo 
danes eni šli iz Državnega zbora z dvignjeno 
glavo, drugi pa s spuščeno – to ni res. Problem 
politike je v tem, da bodo  vsi šli z dvignjeno 
glavo, prepričani v svoj prav, samo rešitve ne 
bo. Tukaj bi se morali zamisliti, da vsi naredimo en korak eden proti drugemu, ko hočemo nekaj 
rešiti, ne pa biti ponosni na svojo dvignjeno 
glavo, v kateri je svoja misel. To ne prinese 
izboljšanja.  
 Mene ne bo presenetilo, če se bo ta 
gnev staršev, ki se je do zdaj zlival samo po 
ministru in po koaliciji, tudi delno prenesel na 
koga drugega, ker pač niso hoteli iti naproti, ker 
so zamudili to priložnost. V Poslanski skupini 
Stranke moder nega centra smo se srečali z 
vsemi, ki so hoteli srečanje, ki so hoteli pojasniti 
svoja stališča, srečali smo se z iniciativo 
Bogatimo šolstvo, z Združenimi starši, srečali 
smo se tudi z ravnatelji zasebnih šol. In seveda 
smo prisluhnili, pomenili smo se. Mi razumemo 
njihovo stališče in tudi menimo, da je treba dati 
nekaj več, kot je – kot jo zdaj imenujemo –
formula 100 plus nič. Ne strinjamo se s tezo, da 
zasebne šole vpisujejo samo izbrano populacijo. 
Jaz mislim, da je to na neki način privlečeno za 
lase,  ker ne sme biti tako. Je pa res, da pri 
nekaterih zasebnih šolah klije ena tiha 
diskriminacija, ker ene skupine otrok res nimajo 
šans. Pa da zdaj ne naštevam, kdo bi to lahko 
bil – vsem je jasno. Zato smo še mi v naši noveli 
zakona v prejšnjem mandatu pre dlagali, da se 
poenotijo ti vpisni pogoji in da se na tak način 
izognemo diskriminaciji in elitizaciji. Najbolj 
porazno pa je to, da skozi razpravo prevevajo 
pravzaprav namigovanja in z ene in iz druge 
strani, da so različna pričakovanja od ustavnega 
sodiš ča glede na trenutno sestavo ustavnega 
sodišča. Ali res moramo pristati na to zavedanje, 
da so ključne odločbe v naši družbi odvisne, in 
sicer dokončno odvisne od politične profilacije 
devetih ljudi, ki to nikakor ne bi smeli biti? Na to 
pa jaz ne pristaja m in zato se nočem poglabljati, 
kdo je bil nekoč ustavni sodnik in kdo je danes in 
kdo bo v prihodnje. Mislim, da enkrat moramo 
začeti verjeti, in ko bomo vsi verjeli v to, da so v 
tem smislu neoporečni, nedotakljivi in 
neproblematični, bodo sigurno taki t udi postali.  
 Tema, ki jo imamo, se nanaša na samo 
šest zasebnih šol, od tega sta dve cerkveni, in 
kot vidite v primerjavi z ostalimi, javnimi šolami, 
gre za malo denarja in malo primerov, ampak 
gre za veliko potenciala za politično prerivanje. 
Mi to mora mo preseči, ker je vse to postavljeno 
na pleča otrok. Tu je problem, to je nedopustno. 
In to je nedopustno za leve, za desne, za 
srednje, tudi za spodnje in za zgornje, če 
obstajajo. V glavnem, danes, kakor kaže, ne bo 
odločitve. Škoda je, da je tako, ker smo prišli na 
to, da bomo vsaka štiri leta imeli nekakšno 
olimpijado politične nečimrnosti. Ampak moramo 
vedeti, da je na tej temi ta olimpijada 
nedopustna in da osnovno geslo, da je 
pomembno sodelovati, ne pa zmagati, pa tu ne 
velja. Hvala.  
 
PODPREDSEDNI CA TINA HEFERLE: Hvala 
lepa.  
 Naslednja ima besedo gospa Alenka 
Jeraj.  
  109  ALENKA JERAJ  (PS SDS): Hvala lepa za 
besedo.  
 Ustavno sodišče je odločilo tako, kot je, 
ker je diskriminatorno in neustavn o, da moramo 
starši doplačevati za istih 15  % matematike, 
fizike, geografije, slovenščine, obvezne izbirne 
predmete in dopolnilni pouk in ostali program 
samo zato, ker so starši za otroka izbrali šolo, 
katere ustanovitelj je zasebnik. Prej je nekdo 
rekel, zdaj se bomo prepirali, kdo je zgradil šolo, 
oziroma o zidovih – ja, točno o tem se želite 
prepirati, namesto da bi bili hvaležni zasebniku, 
ki je pripravljen vložiti in pomagati pri razvoju 
šolstva v Sloveniji. V enih in drugih šolah država 
določi, koliko  bo ur matematike, koliko bo ur 
geografije, koliko bo ur fizike, in toliko jih morajo 
poučevati, toliko ur mora biti v zasebni šoli, toliko 
ur mora biti v javni šoli. Odločba je torej zelo 
jasna za tistega, ki jo bere, ki se potrudi, ki 
prebere vse. In ko nekateri pravite, da nismo 
želeli nič popustiti – ne moreš popustiti! Kje pa 
lahko tukaj popustiš? Ustavno sodišče je jasno 
reklo, da mora biti financiranje javnoveljavnega 
programa v osnovni šoli in zasebni šoli 
financirano enako. Pika in nobenega baranta nja, 
to, kar ste se šli vi v prejšnjem mandatu z 
Desusom, in 65  %, 85  %, 55  %, da bi pač vrgli 
neke drobtinice in računali, da bodo potem ti 
ljudje tiho.  
 Potem ste na odboru prinesli tako 
imenovano salomonsko rešitev – jutranje varstvo 
bomo financirali s amo za prvošolčke. Super, 
torej bodo za drugi, tretji, četrti razred starši 
plačevali tudi v javni šoli, ali kako? Namreč, 
eden od pravnikov pravi: »Predlog ZOFVI odpira 
nevarno interpretacijo, da razširjeni program ni 
obvezni del javnoveljavnih osnovnošol skih 
izobraževalnih programov, to na dolgi rok resno 
ogroža zagotavljanje kakovostne izobrazbe tudi 
v javnih šolah. Taka zakonska interpretacija se 
namreč lahko sčasoma prenese tudi v javne 
šole na način, da se bo finančno breme vsebin 
razširjenega program a postopoma prelagalo in 
naposled v celoti preložilo na pleča staršev tudi 
v javnih šolah.« Torej, s tem se v resnici nihče 
ne ukvarja, čeprav smo to že od začetka tudi mi 
spraševali, kaj to pomeni za javne šole, če to ni 
več obvezni program. Glejte, nekdo  se lahko 
odloči, »nimamo več denarja za to, ne bomo 
organizirali, ker ni obvezno«. Ministrstvo je to s 
tem zakonom reklo – da ni obvezno oziroma da 
bo financiralo samo za prvošolčke. Torej, drugi, 
tretji, četrti začnite to plačevati. In to, da se 
poslabšu je stanje za otroke, ki so že v šoli, 
dokazujete sami s tem, ko ste v zakon napisali, 
da se za generacijo, ki je vpisana v šolskem letu 
2019/2020, stvar ne spremeni in bo tekla tako 
naprej. Torej za naslednjih devet let nadaljujete 
z neustavnostjo. Ustavno  sodišče vam je reklo, 
da je to neustavno, vi zapišete v zakon, da boste 
še devet let neustavno delali. To je ta vaša 
logika, ki je ne razumemo, in smo pričakovali, da 
se bo tekom razprave vse te zadeve razjasnilo, 
pa se jih ne, zato ker se jih ne da, ker ste želeli 
samo zaobiti ustavno odločbo.    In še nekaj stvari, ki jih je povedala 
kolegica Kociprova, moram pojasniti. Na začetku 
je financiranje bilo 100 -procentno. Ne drži, da 
kreatorji ustave, ki so načrtovali ustavo – in 
hvala bogu, da smo imeli takra t pametne ljudi, 
da imamo ustavo primerljivo z drugimi 
evropskimi držami. Takrat je bilo uvedeno 
100-odstotno financiranje in prva zasebna šola, 
ki se je ustanovila leta 1992, 1.  9. 1992 je začela 
delovati prva waldorfska šola v Ljubljani, je bila 
sofinanc irana 100 -procentno in je še danes 
100-procentno financirana. Potem je pa minister 
LDS Gaber prinesel spremembo tega zakona 
leta 1996 in od takrat imamo 85 -procentno 
sofinanciranje. Torej, na začetku so bile stvari 
nastavljene pravilno in tako, kot je skla dno z 
ustavo, kasneje pa je gospod Gaber to 
spremembo prinesel v parlament in od takrat je 
javnoveljavni program v zasebnih šolah 
financiran samo 85 -odstotno.  
 Zelo grdo, ali pa da ne uporabim še 
kakšnega drugega izraza, je to, da bi spremenili 
ustavo vsa kič, ko vam nekaj ni všeč. Še enkrat: 
hvala bogu, da smo imeli pametne ljudi leta 
1991 in 1990, ko so kreirali ustavo. Spremenili 
ste jo za volilni sistem, ko vam ni bila všeč volja 
ljudstva, še celo kupili glasove takrat – ali ne? 
Vsakič, ko vam nekaj ni prav, bi vi spremenili 
ustavo in tudi v tem primeru govorite o tem. 
Mislim, da vam je vaš dr. Matevž Krivic zelo 
dobro in jasno povedal, da gre za ekstremno 
nesramnost, da predlog ni daleč od nezrelega 
pobalinstva, bistvo je pa povedal v zadnjem 
stavku, ci tiram: »Če si bo vsa levosredinska 
politična sfera zdaj v javnosti ustvarila še sloves, 
da je za dosego svojih ideoloških in političnih 
ciljev ni sram uporabiti tudi takih potez in trikov, 
kakršne razkazuje te dni, bo pa svojemu ugledu 
sama zadala tak udar ec, kakršnega ji ne more 
zadati noben nasprotnik.«  
 
lepa.  
 Dr. Anže Logar ima besedo.  
 Izvolite.  
  
DR. ANŽE LOGAR  (PS SDS):  Hvala, 
 Jaz sem se pri tej ra zpravi javil, čeprav 
ni moja tema, ampak na simbolni ravni je 
prelomna tema – ali zaupamo v vladavino prava 
in pravno državo ali ne. V primeru sprejemanja 
novele ZOFVI gre za mega festival kršitev na 
praktično vseh področjih. Izvršna veja oblasti 
deluje v nasprotju s sodno vejo. Proceduro 
pošlje zakon, ki je v neskladju z ustavno 
odločbo. Danes odločamo o tem, ali bo tako 
ravnala tudi zakonodajna veja oblasti. Kaj je v 
zvezi s tem pred časom dejala nekdanja 
predsednica Ustavnega sodišča Jadranka 
Sovdat? Cit iram: »Če spoštujemo pravila 
vladavine prava, potem se odločbe Ustavnega 
sodišča spoštujejo.« Pika, brez nadaljnje 
razprave.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  110   V aktualnem primeru gre tudi za 
kršenje temeljnega načela demokratične 
ureditve konkretne ustavne odločbe ali pa 
zaupanja v pravo.  Poglejte, če iščeš pravico na 
sodišču, ta odločitev tega sodišča ne sme potem 
tebi poslabševati situacije. V tem primeru gre pa 
vlada Marjana Šarca še korak dlje – če zmagaš 
na sodišču, in to na vrhovnem, na ustavnem 
sodišču, ti potem Vlada bistveno posla bša tvojo 
situacijo. Si predstavljate to pravno razsutje 
celotnega zaupanja v vladavino prava? Zame je 
to nepredstavljivo. Minister Pikalo tudi zavestno 
krši prisego iz 104. člena Ustave Republike 
Slovenije. Slovenski širši javnosti, torej tudi 
staršem otr ok v zasebnih vrtcih in tem otrokom, 
je izrekel prisego v Državnem zboru, rekel je, 
citiram: »Prisegam, da bom spoštoval ustavni 
red.« Gospod minister, naj vas spomnim na 
besede prej omenjene ustavne sodnice Sovdat, 
»nespoštovanje odločb Ustavnega sodišča je 
lahko tudi razlog za ustavno obtožbo, saj gre 
vendar za kršitev ustave«. Vladni predstavniki 
enako ignorirajo mnenje svoje vladne pravne 
službe kakor tudi mnenje Zakonodajno -pravne 
službe tu v Državnem zboru. Sprašujem se, 
zakaj jih imamo, če zavestno k ršite njihova 
stališča. Minister Pikalo tudi laže predsedniku 
vlade Marjanu Šarcu. Spomnimo se, slednji je 
namreč v odgovor na ustno poslansko vprašanje 
tu v Državnem zboru rekel: »Minister pa 
zagotavlja, da ta predlog zakona sledi ustavni 
odločbi.« Trikra t je rekel, ja. Enkrat še ta teden! 
Gospod Pikalo, spoštovani minister, kako lahko 
tako debelo lažete svojemu predstojniku 
premierju Šarcu? Kakor je rekel in je bilo prej 
citirano že s strani različnih predgovornikov, kar 
je rekel nekdanji ustavni sodnik i n nekdanji član 
vaše stranke gospod Krivic, gre za pobalinstvo, 
ali nekaj takega. Premier Šarec je pa bodisi 
skrajno naiven, ne bere gradiv, ki jih sam daje 
na sejo Vlade in ne posluša in bere mnenj 
Zakonodajno -pravne službe, da to govori tu, 
pred govornic o, bodisi je politično pretkan in ve, 
da bo zadeva prej ali slej imela svoj finale, 
grande finale v neki sodni odločitvi in bo, kot 
vemo – koga okrivil za neustavnost? Tistega, ki 
je to predlagal in ki ga je tako prepričal, torej 
ministra za šolstvo.  
 Padajo pa tudi standardi tu v Državnem 
zboru. Ne vem, če ste poslušali prejšnji 
ponedeljek sejo odbora za vzgojo, šolo, kjer je 
bila ta tema na dnevnem redu, ko je poslanec 
Lep, poslanec Desusa, rekel takole: »Jaz bi 
prosil za pet minut pavze, da se sam pri s ebi prvi 
odločim pa da malo pokličem.« Pa da malo 
pokličem. Potem je pa njegov glas odločil, da je 
bila ta novela izglasovana. Nekdo po telefonu je 
gospodu Lepu, poslancu Desusa, rekel, glasuj 
tako. Ste bili to vi, gospod minister, ali je klical 
svojega še fa gospoda Erjavca? Žal gospoda 
Lepa tu ni, da bi ga vprašal, koga je klical, 
ampak naj ga pa spomnim na 82. člen Ustave, 
kjer jasno piše: »Poslanci so predstavniki vsega 
ljudstva in niso vezani na kakršnakoli navodila.« En poslanec, gospod Lep, je dobil n avodilo po 
telefonu  … / izklop mikrofona/  
 
gospod poslanec. Čas vam je potekel. Hvala za 
vašo razpravo.  
 Naslednja ima besedo gospa Lidija 
Divjak Mirnik.  
 Izvolite.  
 
LIDIJA DIVJAK MIRNIK  (PS LMŠ): Hvala lepa, 
podpredsednica, za besedo. Lep pozdrav, 
kolegice, kolegi!  
 Razprava je zanimiva, tako kot vedno. 
Ogromno je bilo slišanega, kaj so rekli levi 
pravniki, kaj so rekli desni pravniki, jaz bom pa 
takole zač ela. Z možem sva svoja dva otroka 
vpisala v javne vrtce in tudi v javne šole. Sicer 
smo prvega otroka prvo leto dali v privatni vrtec, 
potem pa smo drugega dali že pri 11 mesecih v 
javni vrtec. In ker sem jaz pač mama, ki je bila 
med tistimi slabimi starši , ki so zelo pozno hodili 
po svoje otroke, tudi ob pol petih, sta moja dva 
otroka meni včasih rekla: »Mamica, idi še na en 
sestanek.« Saj ste razumeli, kaj sem hotela 
povedati, ali ne? Imam pa kar nekaj prijateljev, ki 
imajo svoje otroke tako v zasebnih vr tcih kot tudi 
v zasebnih šolah. Imam tudi prijatelje, ki so iz 
mariborske zasebne šole otroka prepisali po 
nekaj letih v javno osnovno šolo. Če koga 
zanima, lahko tudi off -the-record povem, zakaj. 
Ker ne bom tukaj pred kamerami. Tisti moji 
prijatelji, ki i majo otroke zdaj v zasebnih vrtcih, 
pa moram priznati, da so kar dosti zdaj na mene 
pritiskali, pravzaprav zelo zelo. In potem sem 
nekatere izmed njih vprašala: »Pa dobro, okej, 
razumem, zasebni vrtec, fino, super. Zakaj?« In 
odgovor je bil: »Zato, ker žel im nekaj več, kot 
dobi v javnem vrtcu oziroma v javni šoli.« Jaz 
nimam s tem nobene težave. Ampak potem sem 
jim tudi rekla, da s tem nimam nobene težave, 
da naj za to pač nekoliko več plačajo. Tako 
preprosto je pač to.  
 Ker vemo, da ne SDS ne SD nočeta pr i 
tej zadevi popustiti, oni bi 100 pa 100, oni bi pa 
100 pa nič, ker sta pač vsaka na svojih okopih, 
smo v LMŠ predlagali kompromis, tako kot to 
pač v politiki je. Kolegi iz koalicije, razen SD, so 
ga seveda podprli, ostali iz opozicije pa pač ne. 
Tako da vse tiste zadeve o dvignjenih glavah in 
o slabi vesti in o vseh teh zgodbicah, ki smo jih 
danes slišali, so pač zgodbice za predstavo za 
javnost, tako kot vedno. Zakaj so eni na 
100-100, drugi pa na 100 -0? Zato ker so na 
svojih okopih in ne priznavajo nič drugega kot to, 
kar je pač »naše«. Ker tistega, kar ni »naše«, mi 
ne sprejmemo. V LMŠ smo želeli bolj pravično 
rešitev. In ja, kot je gospa Anja Bah pravilno 
ugotovila, smo postali, v navednicah, neki tihi 
podpornik temu predlogu. To ni najboljša opcija, 
je pa v povezavi z implementacijo ustavne 
odločbe to pač na robu sprejemljivosti in je tudi 
legitimno. In ker zaupamo ministru Pikalu, bomo 
to tudi podprli. Ker ne  nazadnje je on tisti, ki nosi 
odgovornost za predlog, ker ga je tudi on                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  111  prinesel na mizo in k er je njegova politična 
opcija pač odločila tako, kot je odločila. Toliko o 
tem kompromisu, ko se zdaj pač očita, ja, vi ste 
pa kompromis dali. Seveda, saj zato smo v 
politiki, da bomo prišli do rešitve. Se bom pa še 
enkrat zelo retorično vprašala, ampak r es samo 
retorično: Ali bi ena politična stranka s to vnemo 
zagovarjala tudi financiranje tako imenovane 
islamske šole? Pa sem se zelo retorično 
vprašala.  
 Moram pa kljub temu, ker imam šele 
zdaj besedo, replicirati spoštovani kolegici 
predsednici Komisije  za peticije, človekove 
pravice in enake možnosti, gospe Irgl in ji 
moram povedati, da ona ne kot poslanka ne kot 
predsednica omenjene komisije ne more govoriti 
in špekulirati o tem, ali bo ta nova predlagana 
ureditev in bodo z njo kršene človekove pravice , 
ker bo to presodilo Ustavno sodišče. Kolikor je 
meni znano, ona ni in verjetno tudi nikoli ne bo 
članica tega sodišča, tako da tega ne more 
govoriti. Spoštovanemu kolegu gospod 
Koprivcu. V zvez s tem, kar ste govorili o 
konsenzu, vam moram povedati, da s mo LMŠ in 
ostali koalicijski partnerji ta kompromis pripravili, 
pa ga niste podprli. Tako da je tudi vam treba to 
zelo jasno povedati. Pa samo še gospe Anji 
Bah, ki je govorila o učiteljici sociologije, ki 
predava o strankah, ki so že šest let stare, 
oziro ma če sem prav razumela, ki jih ni več v 
parlamentu. Njena izjava je bila, citiram, da je to 
»problem javnih šol«. To ni problem javnih šol, 
to je problem te učiteljice, ki očitno ne oddela 
svojega dela tako, kot bi ga morala. Ko sem bila 
sama profesorica sociologije na gimnaziji, sem 
dijakom zelo pošteno in tudi korektno predstavila 
politične stranke, ki so v parlamentu, in kakšni 
so njihovi programi. To je ne  nazadnje tudi 
naloga učitelja v gimnazijah ali kjerkoli se je pač 
to dogajalo. Tako da to ni prob lem javnih šol, 
ampak je problem učiteljice, ki, če bi imeli 
kakšen drug sistem, verjetno ne bi smela dobiti 
100 % plače, ker ne poučuje tako, kot se mora. 
 
lepa.  
 Kot zadnji prijavljeni v tem krogu dobi 
besed o gospod Aleksander Reberšek.  
 Izvolite.  
 
ALEKSANDER REBERŠEK  (PS NSi): Hvala 
lepa za besedo, spoštovana predsedujoča.  
 Dajmo si naliti čistega vina in povedati, 
v čem je zdaj tu problem. Večina  ljudi spremlja 
politiko manj kot dve minuti na dan in težko 
razumejo, za kaj pravzaprav gre. Slišijo besedo 
»javno« in slišijo »zasebno«. In javno velja za 
nekaj dobrega, zasebno pa velja za nekaj 
slabega. In ravno na te karte vi igrate. 
Izkoriščate predn ost, da ljudje ne vedo točno, za 
kaj gre, in izkoriščate to prednost, da ljudje raje 
slišijo besedo javno kot pa zasebno, in na račun 
tega uspešno nabirate politične točke. Izigravate 
odločbo Ustavnega sodišča in iščete rešitev, kako ne rešiti problema, z enim samim 
namenom – z namenom, da se še naprej 
delimo. Delate po načelu deli in vladaj. Vaš 
interes je razdeljen in med sabo skregan narod, 
narod, ki ima kup nekih problemov, s katerimi se 
vsak dan ukvarja. To je vaš interes. Z načrtno 
ustvarjenimi in ner ešenimi problemi ljudem 
mečete pesek v oči, zadaj pa se dogaja kraja 
davkoplačevalskega denarja. Hkrati pa s tem 
odvračate od vseh ostalih tem, ki so tudi zelo 
pomembne – dolge čakalne vrste v zdravstvu, 
slabe in preveč obdavčene plače, mizerne 
pokojnine, bančna luknja, iz katere so izpuhtele 
milijarde, pa vaši kadrovski apetiti in še in še in 
še.  
 V tej državi je problem denar za 
izobrazbo naših otrok, ni pa problem preplačati 
Teša  6 za več kot pol milijarde, prepričan sem, 
da tudi za vse ostale infrastru kturne projekte, ki 
v tej državi še sledijo – tretja razvojna os, drugi 
tir, druga cev karavanškega predora, da ne 
omenjam tisoče evrov za odpravnine vaših 
sodelavcev. Veliko naših upokojencev ima 
mizerne pokojnine, imamo dolge čakalne vrste, 
imamo slabe i n preveč obdavčene plače. Kdaj 
se boste lotili pokojninske, zdravstvene in 
davčne reforme, vas sprašujem. Vsem 
državljanom pa sporočam: bodite enotni, kolikor 
se le da, bodite solidarni, pomagajte eden 
drugemu in ne pristajajte na vse te umetne 
delitve, za  katere skrbi levi pol slovenske politike 
z razlogom, da lahko vlada in ima od tega koristi. 
Samo enotni smo lahko močni. Hvala lepa.  
 
lepa.  
 Ker smo izčrpali seznam 
razpravljavcev, sprašujem, ali je še interes za 
razprav o. Ker vidim, da ja, bom odprla nov krog 
prijav. Prosim, prijavite se.  
 Imamo pet prijavljenih razpravljavcev. 
Prvi dobi besedo gospod Jožef Horvat.  
 Izvolite.  
 
JOŽEF HORVAT  (PS NSi): Hvala lepa, gospa 
podpr edsednica.  
 Gospe in gospodje, prva prioriteta 
slovenskega predsedovanja Svetu Evropske 
unije naj bi bila vladavina prava. Vsi takoj 
pomislijo, ja, to pa je spoštovanje odločbe, 
razsodbe arbitražnega sodišča. Pa ni. Vladavina 
prava je spoštovanje človekovi h pravic, 
svobode, svobode govora, svobode medijev, 
tudi svobode izbire, ko govorimo o šolstvu. 
Gospe in gospodje, ne nas, prosim, vi nas, 
prepričevati. Vi se, izgleda, prepirate zdaj z 
Ustavnim sodiščem, kot da ni dobro odločilo in 
tako naprej. Lepo prosi m, dajmo enkrat potem 
skupaj glasno prebrati 25. točko odločbe 
Ustavnega sodišča. V 25. točki Ustavno sodišče 
govori, da obveznost javnega financiranja 
javnega programa ne zahteva financiranja 
nadstandardnih ali razširjenih programov. Kaj so 
nadstandardni in razširjeni programi pa tudi 
pove, to so tisti programi, s katerimi šole                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  112  zasledujejo svoje partikularne interese. Iz tega 
seveda izhaja, da podaljšano bivanje in 
dopolnilni pouk nista nekaj, kar bi sodilo v 
partikularne interese. Z njimi namreč šola ne 
zasleduje teh interesov, tako je dejal 
poročevalec ustavni sodnik gospod Zobec. Ob 
tem je še dodal, da če bi podaljšano bivanje in 
dopolnilni pouk financirali samo na javnih šolah, 
bi to pomenilo neutemeljeno diskriminacijo otrok. 
In vi zdaj želite diskrimi nirati otroke.  
 Pa še nekaj. Če bo ta zakon, za 
katerega Matevž Krivic pravi – kako že? – 
ekstremna nesramnost, veljal, potem bi – tega 
mogoče še niti nihče ni izračunal – mi dejansko 
v javnih vrtcih, beri v vladnih vrtcih, takoj 
potrebovali približno 2 ti soč 500 mest za 2 tisoč 
500 otrok. Zakaj? Ker bi se več kot polovica 
nevladnih vrtcev dejansko morala ukiniti. To je 
približno 166 novih oddelkov. Ali imate prostora 
za 166 novih oddelkov? V vrtcih danes 
pravzaprav niti nič ne govorimo, se jih pa ta 
zakon seveda tudi dotika. Prenehajmo s tem 
ustavnim udarom in pojdimo na počitnice in v 
jeseni začnimo sodelovati in odpravimo 
neustavnost, ki je enostavno zaradi takšnih 
prerekanj ne toliko z nami, bolj z Ustavnim 
sodiščem, ne zmorete rešiti. Hvala lepa.  
 
PODP REDSEDNIK TINA HEFERLE : Hvala 
lepa.  
 Gospod Franc Kramar ima besedo.  
 Izvolite.  
 
FRANC KRAMAR  (PS SAB): Hvala lepa, 
podpredsednica. Spoštovane poslanke, 
poslanci!  
 Iz teh razprav, ki so bile danes, 
nedvoumno izhaja, da gre za ideološki boj. 
Tukaj ne gre za to, kdo ima prav, kdo nima prav, 
ampak kdo bo tisti v prihodnosti, ki bo kreiral 
šolstvo v Sloveniji. Dejstvo je namreč, da sta 
zaenkrat med privatnimi šolami sam o dve šoli 
cerkveni. Očitno čaka cerkev na to, da bo zakon 
postal ugoden, in potem se bodo gotovo te 
privatne šole odpirale v vsaki fari po Sloveniji. 
Seveda je temu treba nasprotovati, treba je 
zagovarjati javno šolstvo, dostopno vsem, 
bogatim, revnim, sk ratka vsem slojem 
prebivalstva, ne pa samo enim izbrancem, ki 
bodo skozi šivankino uho pripeljali še verouk v 
šole in bo to veljalo za najboljše šole v Sloveniji.  
 Jaz mislim, da ta razprava nedvoumno 
kaže na to, da je desni pol slovenskega 
političnega obm očja pripravljen narediti prav vse 
za to, da se to javno šolstvo izenači s privatnim 
šolstvom, predvsem s stališča, kot sem že dejal, 
da bo rimokatoliška cerkev, ki je, lahko rečem, 
kapitalski trust v Sloveniji, ki razpolaga z velikim 
premoženjem, ki so ga  z nacionalizacijo, 
poudarjam, nacionalizacijo samo gozdov dobili 
nazaj po osamosvojitvi. Razpolagajo z 
velikanskim premoženjem, iz katerega bodo 
očitno v prihodnosti rasli privatni vrtci in privatne 
šole, ker država kot taka zaenkrat ne more 
zadostiti vse m potrebam po investicijah v šolstvu in bo tukaj, po moji oceni, vskočila rimokatoliška 
cerkev, seveda s svojo ideologijo, skozi katero 
bodo prehajali skozi privatne osnovne šole, 
skozi škofijsko gimnazijo do teološke fakultete, 
in bo izobraževala slovensk i narod v strogem 
krščanstvu.  
 Jaz osebno podpiram javno šolstvo, 
zato bom ta zakon ministra, ki je za mene 
osebno dober in dejansko sledi odločbam 
Ustavnega sodišča  … Vedeti pa moramo, da že 
to, da prišla zadeva na Ustavno sodišče, pove, 
da je pritisk de snice na ta zakon res velik in da 
je še kako v interesu rimokatoliške cerkve, da se 
ta zakon danes ne sprejme. Hvala.  
 
lepa.  
 Naslednji dobi besedo gospod Jurij 
Lep.  
 Izvolite.  
 
JURIJ LEP  (PS DeSUS):  Hvala za besedo, 
 Tudi jaz, enako kot kolega Logar, se 
nisem želel oglasiti pri tej zadevi, ampak ker 
sem bil imenovan, je pa prav, da tudi povem 
svoje mnenje in vse to, kar sem takrat na odboru 
delal. Moja naloga pri tem odboru je bila 
predvsem to, da sem želel, da se mal o zbližamo 
in da sprejmemo neki kompromisni predlog, pa 
pač ne ena ne druga stran ni bila za to 
pripravljena. In dejansko sem takrat na odboru 
na koncu, pred glasovanjem o členu, predlagal 
pet minut pavze, da se malo pokličemo, da se 
malo dogovorimo, kako bomo glasovali, in tudi, 
da sam pri sebi razčistim, kako bom glasoval, in 
sem potem razčistil sam pri sebi in sem glasoval 
za to, da gre zakon naprej. Istočasno sem pa 
tudi včeraj za medije povedal, da je tudi mene 
užalostilo, saj bi lahko tudi kakšen posl anec iz 
opozicije dvignil roko pa bi mogoče danes imeli 
čisto drugačno osnovo za obravnavo v 
Državnem zboru. Moj namen v življenju – tudi ko 
sem delal v lokalni politiki, pa v splošnem 
življenju – je, da iščem neko realno, logično pot, 
s katero se da kam p riti. Saj mi lahko stojimo 
vsak na svojih obokih, pa niti koraka ne 
naredimo naprej. Tako da jaz se s tega stališča 
zelo strinjam z gospo Mašo Kociper, ki je rekla, 
da niti eni niti drugi nočemo niti zapreti pa pustiti, 
in tako ne bomo prišli nikamor. Saj se lahko 
zgodi, da bo čez leta malo drugačna odločba pa 
bomo zopet iskali neko pot, ampak jaz mislim, 
da je rešitev za našo zgodbo v parlamentu, da 
poiščemo neko varianto, ki bo vsaj za večino v 
parlamentu sprejemljiva. Saj ne bo nikoli za vse 
sprejemljiva . Tudi za mene marsikatera stvar ni 
sprejemljiva, pa sem dvignil roko ali sem pa v tej 
smeri delal.  
 Tako da moj namen in samo delo v 
parlamentu glede na mojo zgodovino je ta, da 
iščem kompromise in iščem realne izhode iz 
zagat. Če bo pa ta prava ali ne b o prava, je pač, 
bom rekel, druga pesem, ampak vsekakor vsi 
mislimo s svojo glavo. In vsekakor, kar se tiče                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  113  tega glasovanja, morate vedeti, da v naši skupini 
Desus glasujemo kar dostikrat po svoji vesti, kar 
za druge ne velja. Za vsako stvar, projekt, če g a 
hoče človek izpeljati, si da prioriteto. Zame je 
trenutno prioriteta, da gre koalicija naprej, da 
smo skupaj in da neko stvar izpeljemo. Če bi 
zdaj vsak delal p o svoje, ja, sem prepričan, da ta 
predlog, ki je, ni idealen. To sem že povedal v 
vseh razpravah, na odboru sem se izpostavil, 
mogoče od vseh najbolj. S tega stališča sploh 
ne razumem, da ravno tistega, ki bi želel najti 
neko skupno pot, potem izpostavite v javnosti, 
kot da je bil neodločen. Jaz sem bil odločen za 
to, da stvar izpeljem in da rešimo stvar. S tega 
stališča mislim, da je poslanska skupina Desus v 
tej smeri delala dobro ali pa vsaj za naše stvari v 
neki pozitivni smeri, ni imela fige v žepu.  
 S tega stališča mislim, da smo lahko 
zadovoljni, da smo to naredili, to, kar imamo 
danes, pa pač imamo. Pred sabo imamo zakon, 
ki je pripravljen, in v naši skupini ga bomo 
podprli. Tako sem povedal tudi na odboru in 
potem za medije in tudi zdaj povem. Je p a 
dejstvo, kot sem povedal, da za mene osebno ni 
idealen, in tudi takšen, če bo preživel ustavno 
presojo, bom tudi jaz vesel. Naj se ponovno 
odločijo, in če je že tako, naj reče Ustavno 
sodišče, glejte, tako naredite, pa bomo pač tako 
naredili. Če bo pa ta ko v dilemi, kot je sedaj, pa 
nobeden od nas ni pravnik, vsak si lahko po 
svoje razlaga ustavno odločbo. Jaz mislim, da si 
jo lahko vsak razlaga, smo resni ljudje, pa smo 
starejši, izobraženi, tako da mislim, da ne 
moremo kriviti drugega za to, kako kdo mi sli. Se 
pravi, jaz mislim tako, vi mislite tako. V vsakem 
primeru mislim, da bomo ta zakon danes sprejeli 
in bo šel naprej, vem pa, da ga čaka ustavna 
presoja, in jaz mu želim vse dobro.  
 
 Besedo ima mag. Meira Hot.  
 Izvolite.  
 
MAG. MEIRA HOT  (PS SD):  Hvala za besedo, 
spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovane 
 Danes smo večkrat slišali interpretacije 
glede ustavnosti predloga ministra Pikala, 
ugotovili, da imamo očitno v parlamentu veliko 
ustavnih pravnikov, ki že danes vedo, da naj bi 
bil ta predlog v nasprotju z ustavo. Temu seveda 
ne moremo pritrditi. Poleg tega smo slišali, da je 
ustavna odločba zelo jasno zapovedala, kaj 
storiti. Res je, zapov edala je, da je potrebno 
odpraviti diskriminacijo pri financiranju 
obveznega javnoveljavnega programa. Ampak 
ko smo pri eksaktnosti te odločbe, velja vseeno 
omeniti, da zelo očitno dopušča možnost 
različnih interpretacij. Če lahko poročevalec, ki je 
sodelo val pri pripravi ustavne odločbe decembra 
2017, izjavi, citiram, »odločba nič ne govori o 
dopolnilnem in dodatnem pouku, podaljšanjem 
bivanju,  jutranjem varstvu, neobveznih šolskih 
vsebinah, ker po tem nismo bili povprašani.« Pred enim tednom pa ta ista os eba spremeni 
mnenje in pove, da je Ustavno sodišče jasno 
reklo, da se ne financira samo nadstandardnega 
programa. Že tu vidimo, da nikakor ne gre za 
eksaktno odločbo. Najbrž zaradi tega, ker je bila 
sprejeta s tako tesno večino. Ker tudi v nekaterih 
drugih  prispevkih dr.  Černiča je bilo rečeno, da 
je očitno bilo pri pisanju in odločitvi veliko 
nasprotujočih si mnenj, zaradi česar je ta 
odločba de facto zelo slabo obrazložena. Zato 
lahko danes slišimo toliko različnih mnenj, kaj je 
Ustavno sodišče želelo, ka j je Ustavno sodišče 
zapovedalo. Po mojem mnenju je odločitev 
ministrstva edina pravilna. Odpravlja neskladje, 
ki je bilo, torej 85 -procentno financiranje, in v 
tem kontekstu izboljšuje pravni položaj 
pobudnikov. Ni mogoče torej zatrjevati, da ga 
ne. 
 Kaj je obvezni, kaj je razširjeni 
program, o tem smo tudi v preteklih tednih res 
ogromno ogromno slišali, ampak zelo malo smo 
pa slišali o javni mreži osnovnih šol. Zelo malo 
smo se o tem pogovarjali, premalo smo se 
pogovarjali o tem, kaj je dejansko brezplačn o 
osnovnošolsko izobraževanje, in v bistvu bi k 
temu morali stremeti. Prej je kolega rekel, da je 
javno dobro in zasebno je slabo. Odlično, če 
tako razmišlja. Jaz se tudi lahko samo strinjam, 
da je javna mreža osnovnih šol v Republiki 
Sloveniji izjemna, od lična, kakovostna. Sama 
sem bila deležna res dobrega osnovnošolskega 
izobraževanja in želim si, da bodo tudi mladi za 
nami deležni tovrstnega izobraževanja, da ne bo 
izobraževanje odvisno od socialnega statusa 
posameznika. In pri tem je potrebno dodati, da  
je bilo tudi večkrat rečeno, da bomo Socialni 
demokrati poslabšali pogoje za otroke iz 
socialno šibkejših družin pri dostopu do 
zasebnih šol. Ampak glede na določene 
raziskave in poročila OECD že danes dejansko 
otroci iz socialno šibkih družin skorajda ne  
obiskujejo zasebnih šol in je že danes socialna 
razslojenost v tem kontekstu zelo visoka. Če 
danes dopustimo, da se zasebne in javne v tem 
kontekstu izenačijo, je to zame začetek konca 
neke javne mreže osnovnih šol.  
 To bo vodilo v resnično razslojenost 
družbe in jaz si ne želim živeti v državi, v kateri 
bo izobraževanje dostopno samo tistim, ki 
prihajajo iz premožnejših družin, zato bom 
predlog absolutno podprla.  
 
 Besedo ima Soniboj Knežak.  
 Izvolite.  
 
SONIBOJ KNEŽAK  (PS SD): Hvala, 
predsedujoči. Spoštovane kolegice, kolegi.  
 V svoji razpravi se ne bom dotikal 
pravnih področij, že tako sem danes slišal 
preveč takih ali drugačnih pravnih strokovnjakov. 
To bomo p repustili tistim, ki so za to poklicani v 
tej državi. Sem pa trdno prepričan, da je, vsaj 
kar se tiče področja šolstva, eden izmed                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  114  največjih strokovnjakov v naši državi dr. Pikalo, 
in tudi verjamem, da je rešitev, ki nam jo je 
danes ponudil za odpravo te n eustavnosti, dobra 
za Slovenijo in da bo tudi ponovno prestala 
ustavno presojo, v kolikor bo to potrebno.  
 Svoj drugi del bom začel z enim 
stavkom. Sistem javnega šolstva v Sloveniji je 
dober. Pika. Moje mnenje – ni samo moje 
mnenje, jaz sem trdno prepriča n, da je to 
mnenje velike večine Slovenk in Slovencev – je 
mnenje, ki je zapisano v številnih raziskavah, ki 
so bile narejene o primerljivosti šolstva v 
Sloveniji in pa drugod po Evropi. Jaz sem jih, 
verjemite mi, kar nekaj prebral zdajle v tem 
času, ko sm o se začeli seznanjati s to temo. 
Marsikje smo zelo dobri, nekje imamo še kaj 
postoriti, sem pa v eni izmed teh raziskav 
zasledil, da nam celo očitajo, da imamo preveč 
razvejan sistem javnih šol. Verjetno pripravljavci 
te ankete niso poznali našega sistema  
podružničnih šol. Če sem na kaj ponosen v tem 
šolstvu, je to, da smo uspeli to šolstvo obraniti 
pred tem, da bi bili v ozadju delovanja tega 
šolstva samo eni finančni interesi. In to se 
izkazuje skozi ohranitev sistema podružničnih 
šol. Kar nekaj jih imam o v Sloveniji, ki jih 
obiskuje osem, deset, petnajst učencev. Kaj 
smo s tem dosegli? Poleg tega, da so jim dali 
možnost izobraževanja v domačem okolju, smo 
tudi te družine, mlade družine hkrati prisilili 
oziroma jim dali neke pogoje, da ostanejo v teh 
ruralnih področjih, s katerih se v glavnem 
prebivalstvo izseljuje. Skratka, ena izmed zadev, 
na katere moramo biti ponosni.  
 Ta debata, javne šole, tisto, kar jaz 
vidim. Tako kot sem rekel, verjamem, da so 
javne šole izredno dobre, predvsem tudi s tega 
vidika , da odprejo vrata vsakemu v tej deželi. Ni 
važno, ali si otrok s posebnimi potrebami, ali si 
zdrav, ali imaš kakšne drugačne omejitve, vrata 
vseh osnovnih šol so odprta za vse te otroke. V 
zasebnih šolah tega ni. Zanima me, kakšni so 
kriteriji sprejetja v  zasebne šole. Ne vem, 
veroizpoved staršev, finančni položaj? Ne vem. 
Se mi pa zdi, da to ni prav. Sploh ko imamo to 
debato o dostopnosti in glede javnega šolstva v 
Sloveniji. Ne nazadnje se, da je to javno šolstvo 
dobro, dokazuje tudi v šolstvu kasneje, n aši 
diplomanti, vsi, ki končujejo ta sistem 
izobraževanja in se kasneje vključijo v naše 
gospodarstvo. Mi imamo številna podjetja, ki so 
v špici v svoji panogi. Naši strokovnjaki, ki so 
dobili znanje v teh javnih šolah, so zaželeni po 
celem svetu. Na žalos t nam odhajajo, to je 
drugo vprašanje, ki ga ne bomo danes razrešili. 
Ampak hočem povedati, da imamo dober sistem 
izobraževanja. Ne nazadnje, spoštovane 
kolegice in kolegi, tudi velika večina nas, ki smo 
danes v tem parlamentu, če na hitro pogledam, 
smo iz  sistema tega javnega izobraževanja. Pa 
vas je kaj oviral pri tem? Nas je, ne vem, 
poneumljal? Mislim, da daleč od tega. Ne 
nazadnje se to kaže v tem, da imamo danes 
različne politične stranke z različnimi pogledi na 
svet – hvala bogu, nič slabega. Se prav i, dober sistem, dal nam je neke dobre podlage. Dal nam 
je neka strokovna znanja, ki smo jih v življenju 
poskušali unovčiti na ta način, da poskušamo v 
tej družbi nekaj narediti in da ne nazadnje s 
svojim znanjem in delom preživljamo sebe in 
svoje družine,  ki jih imamo. To je za mene edino 
merilo, ki šteje.  
 Imamo pa v tem javnem šolstvu seveda 
tudi še kaj postoriti v smeri, ne vem, če govorimo 
o osnovni šoli, da bo to dejansko brezplačna 
osnovna šola, da bodo knjige brezplačne ne 
samo do drugega razreda, da je to samo en 
korak, ampak da bodo brezplačne za čas 
kompletnega šolanja v osnovni šoli, da bomo 
rešili absurdne zadeve, na primer da v 21. 
stoletju otroke, sedemletnike razbremenimo 
desetkilogramskih torb in podobno. Skratka, je 
še kar nekaj izzivov, a mpak smo na dobri poti, 
imamo dobre temelje. Tisto, kar je razlika med 
mojo generacijo, in verjetno tudi veliko večino 
naših, in pa zdajšnjo ne otrok, ki vstopajo v šolo, 
ampak staršev: če sem jaz dobil obvestilo za 
mamo, da mora priti v šolo, je šla s cmo kom v 
grlu, ker so vedeli, da sem nekaj ušpičil, danes 
je razlika v tem, kot smo že slišali od 
predsednika vlade, da hodijo v šolo z odvetniki, 
da učitelji ne smejo nikomur nič reči, nobene 
zadeve. To je prinesla sprememba sistema, 
večanje socialnih razlik , ki smo jih uvedli s tem 
novim sistemom, in pripeljalo je po mojem 
ne nazadnje tudi do tega, da te javne šole, ki so 
dejansko dobre, odprte za vse, za nekatere pač 
niso več dovolj dobre. »Za našega pa ni, naš bo 
šel pa v zasebno, naš je boljši, mi smo bol jši …« 
Skratka, verjetno so to eni izmed razlogov, da se 
pač vpišeš. Če si sprejel to odločitev pa vpisal 
otroka v zasebno šolo, se moraš verjetno tudi 
sprijazniti, da boš en del svojih finančnih 
sredstev sam prispeval. To je tista dilema, s 
katero se dane s nekako nenehno soočamo.  
 Koliko imamo teh šol? Ne nazadnje tudi  
… Pozabil sem omeniti  … Država je to tudi 
omogočila takim, ki imajo take poglede, take 
potrebe, tudi s tem, da je omogočila, da imamo 
danes v Sloveniji šest zasebnih šol. Večkrat je 
bilo že omenjeno, da sta od tega dve krščanski 
šoli. Tisto, kar želim okrog tega, kar sem omenil, 
okrog krščanskih šol, in ker je bil danes že 
večkrat omenjen ne vem kakšen razredni boj, mi 
se moramo vprašati – v redu, jaz sem tudi trdno 
prepričan, da za vsem tem,  kar se dogaja okoli 
financiranja, stoji rimskokatoliška cerkev. Kdo pa 
je, spoštovane kolegice in kolegi, 
rimskokatoliška cerkev v Sloveniji? Ustanova, ki 
naj bi se po svoji funkciji, katere core  business 
naj bi bilo, ne vem, razširjanje krščanskega 
nauka , verstva, vsega tega. Pa dela danes to? 
Namenoma sem uporabil besedo core  business, 
zato ker Cerkev kot ustanova na Slovenskem z 
vsem tem, kar je v preteklih letih počela in počne 
tudi še danes, nima velikega ugleda. Zato se 
srečuje s praznimi cerkvami ob  nedeljah pri 
maši. Da ne bom spominjal, da ne bo rekel kdo, 
da si stvari izmišljujem, naj vas samo spomnim 
na zgodbe iz polpretekle zgodovine pa                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  115  oškodovanje velike večine vernikov s certifikati 
pa z zadevami, ki so se dogajale v Zvonu  Ena in 
v Zvonu  Dve. Ukvarjali so se s televizijami, 
predvajali so pornovsebine pa ne vem, kaj še. 
Ne nazadnje je rimskokatoliška cerkev v 
Sloveniji tudi največji veleposestnik v tej državi. 
Njim je v interesu – pa da ne morejo sfinancirati 
dveh šol? Lepo vas prosim, spoštovan e kolegice 
in kolegi!  
 Okrog dostopnosti zasebnih šol v 
Sloveniji. Tudi to je bila ena velika debata. 
Trenutno jih imamo na dveh lokacijah, v Ljubljani 
in v Mariboru. Jaz prihajam iz majhnega kraja, 9 
tisoč 500 prebivalcev. Pred tremi leti smo 
ugotovili, d a je 100 let stara podružnična šola 
potrebna obnove, nismo dobil evra sredstev od 
države, iskali smo sofinancerje. Verjetno je bil 
velik naval tudi teh zasebnikov, da bodo v 
Hrastniku odprli zasebno šolo, tako kot je 
verjetno v Halozah pa v Oplotnici pa še  kje 
drugje po Sloveniji. Toliko okrog enakosti. V 
lokalni skupnosti smo morali stopiti skupaj in 
financirati 4 milijone obnove te podružnične šole, 
ki jo obiskuje 200 naših otrok. Hvala bogu, bomo 
naslednja tri, štiri leta pač plačevali ta dolg, ki 
smo ga  naredili, pa kakšno drugo dejavnost 
malo zmanjšali. Popolno plačilo vseh obveznosti 
s strani države, kar se zdaj zahteva – kaj pa je 
potem razlika med zasebno pa javno šolo? Ne 
vem.  
 Mogoče samo še kakšna dva odziva na 
debato, ki je bila danes. Gospod To nin je 
spraševal, da je SD s tem pridobila, da je to 
nekako en naš piar projekt. Kaj pa je vaš piar 
projekt, Nove Slovenije? Vaša politika je 
zasebno šolstvo, zasebno zdravstvo. Kdo pa je 
vaša volilna baza? Sami bogataši? Gospod 
Horvat, se vas spomnim, ko ste pred meseci 
govorili, pa ne bom razlagal, boste ja podprli ta 
zakon, ki bo nekaj evrov prinesel tej ubogi ženici 
s Ptuja, v zeleni ruti in gumijastih škornjih in 
podobno. Verjetno ima ta dovolj denarja, da si 
bo plačevala zasebno šolstvo, zasebno 
zdrav stvo in še vse tisto, kar počnete v tej  … 
Tisto, kar mi v SD delamo, se mi zdi, da je tisto, 
kar je prav. Kar je prav za veliko večino teh 
državljanov. Razmišljanje, da naj pa v končni 
fazi odločijo ustavni sodniki v tej zadevi, tudi 
kakšen sistem financir anja mora biti – ne more 
si, spoštovane kolegice in kolegi, te pristojnosti 
vzeti Ustavno sodišče. Je pa tisto, kar jaz 
zagovarjam pa se pod to takoj podpišem, da naj 
se o tem izjasnijo državljanke in državljani na 
referendumu. Trdno sem prepričan, da že 
vnaprej vem, kakšen bo odgovor. Če sem začel, 
bom tudi končal s tem stavkom. Sistem javnega 
šolstva v Sloveniji je dober.  
 Verjamem v rešitev, ki jo je predlagal 
dr. Pikalo, zato jo bom tudi skupaj s kolegicami 
in kolegi z veseljem podprl. Hvala lepa.  
 
POD PREDSEDNIK BRANKO SIMONOVIČ:  
 Želi še kdo razpravljati? Gospod 
Horvat, postopkovno.   Izvolite.  
 
JOŽEF HORVAT  (PS NSi):  Gospod 
podpredsednik, hvala lepa.  
 Jaz bi vas prosil, gospod 
podpredsednik, a li lahko omogočite, da službe 
Državnega zbora razdelijo 25. in 26. točko 
odločbe Ustavnega sodišča vsem poslankam in 
poslancem? Ta zadeva terja mogoče tri minute 
branja in tam so zadeve zelo jasno napisane. Ko 
pa udrihate po katoliški cerkvi, dejansko rani te 
tudi nas, ki smo katoliki, in to je kršitev verske 
svobode, ki je ena od temeljnih človekovih 
pravic. To seveda vi znate, SD, ki ste tudi razsuli 
socialno politike te države. Na odboru sem 
spraševal ministra, do danes še nisem dobil 
odgovora. Vsi zdaj h očete biti zraven pri 
stoletnici združitve prekmurskih Slovencev z 
matičnim narodom. Povejte mi, kdo je takrat 
zagotovil slovenske učitelje in učiteljice, leta 
1919. Kdo? To povejte! Ne pa, da samo eno 
stran medalje kažete. Glejte, to je res ekstremna 
nesramnost, prosto po Krivicu.  
 
Hvala lepa. Gospod Horvat, to ni bil ravno 
postopkovni predlog.  
Soniboj.  
 Izvolite.  
 
 Ker me je kolegica podučila, da ni 
replike na repliko, samo še nekaj. Jaz v svoji 
razpravi, gospod Horvat, niti z besedo nisem 
žalil Rimskokatoliške cerkve. Pa mi povejte, kje. 
Zadeva in zgodba okrog Zvona Ena in Zvona 
Dva ter podobno,  kaj od tega ne drži. Ali ne drži, 
da so cerkve ob nedeljah prazne, da število 
vernikov upada iz leta v leto? To so dejstva. In 
ve se tudi, da ima Cerkev več kot dovolj dela 
tudi s svojim izobraževalnim sistemom, če hoče, 
da bodo starši še pošiljali otroke  k verouku. Da 
ne bom rekel in bil nesramen, pa bom rekel, naj 
varnostnike uvedejo, da bodo otroci varni v času 
verouka, po vseh teh zgodbah, ki jih poslušamo 
zadnja leta preko medijev. Sram me je, da je 
prišlo do tega. Samo toliko. Hvala lepa.  
 
PODPREDSE DNIK BRANKO SIMONOVIČ: 
 Besedo želi tudi minister.  
 Izvolite.  
 
DR. JERNEJ PIKALO : Hvala lepa.  
 Jaz se v to debato nisem hotel 
vključevati iz nekaj razlogov, zdaj je pa vendarle 
pravi  čas pa tudi nabralo se je kar nekaj takih in 
drugačnih trditev, za katere mislim, da niti 
Državnemu zboru – ampak jaz sem tu samo 
gost, kot ste mojega predsednika Vlade 
poučevali oni dan – mogoče celo niso grozno v 
neko čast. Najprej glede vrtcev. Eno je,  če 
Združenje zasebnih vrtcev nekaj na Twitterju                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  116  napiše, povsem nekaj drugega pa je, če se tule, 
v parlamentu te trditve pojavljajo, ki so 
popolnoma neosnovane za vsakogar, ki ve, da 
Zakon o organizaciji in financiranju vzgoje in 
izobraževanja ni matični z akon za vrtce, ampak 
je to Zakon o vrtcih. Te trditve, ki jih je danes 
nekdo lansiral, so pač zlonamerne trditve: in še 
te, če natančno preberete, so seveda zapisane v 
pogojniku, v Državnem zboru se pa potem trdijo 
v trdilniku. Eno je pogojnik, drugo je tr dilnik, 
ampak to niti ni pomembno. Najpomembnejše je 
to, da je matični zakon za vrtce Zakon o vrtcih in 
ne Zakon o organizaciji in financiranju vzgoje in 
izobraževanja. To so zlonamerne interpretacije, 
če lahko govorimo o zlonamernih interpretacijah, 
predl agane ter zgolj in samo predlagane 
zakonodaje. Jaz v tem državnem zboru nikoli ne 
bom govoril ad personam, ne pritiče ne meni, ne 
vladi, ne komurkoli drugemu, ker to pač ni 
diskurz, ki bi se ga kadarkoli tule šel. Slišal sem 
jih veliko na svoje ime, na svo j račun ali 
kakorkoli, ampak temu se reče, da je treba to 
športno prenesti; glede politične kulture ima pa 
pravzaprav vsak svojo; in tudi pred javnostjo bo 
vsak svojo politično kulturo opravičeval. Ampak 
če gremo na vsebino, da ne bomo zgolj in samo 
o tem,  kaj ja in kaj ne. Najprej nekaj o tako 
imenovanih mednarodnih deklaracijah, o 
mednarodnih dokumentih in tako naprej. 
Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic 
v 2. členu 1. protokola k njej zelo jasno zapiše: 
»Nikomur ne sme biti odvzeta pravica do 
izobraževanja. Pri izvajanju nalog, ki so v zvezi z 
vzgojo in izobraževanjem, mora država 
spoštovati pravico staršev, da zagotovijo svojim 
otrokom takšno vzgojo in izobraževanje, ki sta v 
skladu z njihovim verskim in filozofskim 
prepričanjem.« To je tisto,  kar se v pravu 
imenuje tako imenovana negativna pravica. 
Vsakdo ima pravico in prav je, da ima to pravico. 
In te pravice so zdaj v teoriji od Johna Locka 
naprej take, kot so, torej negativno pravico; 
pravico, da ustanovi. In kot sem rekel v prvi 
obravnavi  pred tem visokim zborom – to pa ne 
zagotavlja pravice do financiranja, tu se pa 
razhajamo. Ali je pravica do ustanavljanja šol v 
skladu s svojim prepričanjem? Ja, seveda mora 
biti. In tudi v skladu z ključnimi 
mednarodnopravnimi dokumenti s tega področja 
je to tako. Ampak taisti mednarodnopravni 
dokumenti nikjer ne omenjajo dolžnosti 
financiranja, potem Italija ne bi bila članica Sveta 
Evrope, ampak seveda še kako je. Toliko, kar se 
tiče financiranja zasebnih šol.  
 Kot drugo, javno in zasebno. Meni je 
zelo žal, ampak ko govorimo o javnem in ko 
govorimo o zasebnem, velikokrat govorimo na 
pamet. Tisto, kar pa lahko ministrstvo govori, je 
pa seveda samo tisto, kar je v skladu s 
sprejetimi dokumenti. Bela knjiga o vzgoji in 
izobraževanju iz leta 1995 je tista,  ki je zadnji v 
tem parlamentu – v tem parlamentu, nikjer 
drugje – v tem parlamentu sprejet pravni akt, ki 
določa, kaj in kako naj se izobraževanje v 
Sloveniji razvija. To določa Bela knjiga o vzgoji in izobraževanju. In tam je jasno, da zasebno 
šolstvo ne  vstopa v prazen prostor, ampak je tu 
že mreža javnih šol; in je torej to zgolj in samo 
dopolnilo. Tisto, o čemer je ta debata, ki teče 
zdaj že mesec in več, je debata o tem, ali bomo 
v temeljih spremenili način, kot smo ga postavili 
leta 1995. To je ta de bata, ali bomo v temeljih 
spremenili način, kot smo ga zapisali in kot je bil 
sprejet v tem državnem zboru leta 1995. Tam je 
razmerje med zasebnim in javnim zelo jasno 
opisano. In tako, kot je reklo tudi Ustavno 
sodišče, kako bo to narejeno, zakonodajalčev a 
odločitev je v polju njegove presoje. In če bomo, 
če boste kaj spremenili, potem bomo spreminjali 
to glavno usmeritev, ki jo imamo. Mislim, da je 
prav, da tudi s tega mesta to zadevo pojasnim in 
na nek način opozorim.  
 Tretja stvar. Tudi jaz o tem razisk ujem 
in razumem, da je novorek, torej nove besede, 
novi koncepti so zato, da se pokažejo neke 
druge stvari. Ampak zasebno javno ali javno 
državno pa vendarle ni kar tako za premetavati. 
Zakaj? Ker javno je povsem druga kategorija kot 
državno. Povesem druga  kategorija. Kaj je zdaj 
javno? Javno predpostavlja javnost. Javno 
predpostavlja tisto javnost, v kateri se oblikujejo 
ključni vrednostni in vsebinski standardi. To je 
javno. Državno je pa tisto, kar določijo politične 
elite ali pa ozke birokratske struktu re, to je pa 
državno. Če hoče kdo državno, ampak od tega 
smo šli davno mimo, od državnega smo šli že 
davno stran. Saj se sliši fino – državno, 
nevladno, vladno pa tako naprej, ampak ne 
verjamem, da je kdorkoli v tem visokem zboru 
demokracije tak, ki verjam e v to, da bi 
birokratske strukture ali politične elite morale 
določati vsebino šolskih programov. To bi bilo 
državno, to bi bilo vladno. Javno je pa povsem 
nekaj drugega in javno je tam, kjer je javnost in 
je posvetovanje in tako naprej. Glede javnih in 
zasebnih programov. Ne enega ne drugega ne 
sprejme birokratski oziroma politični aparat, to je 
ministrstvo; ampak Strokovni svet za splošno 
izobraževanje. Strokovni svet, ki je od 
ministrstva neodvisen organ. Za javne programe 
je jasno, na kak način; za zas ebne pa tako, da 
jih zasebniki sami predlagajo in potem jih 
Strokovni svet za splošno izobraževanja tudi 
sprejeme. In zasebni program je drugačen, ker 
so v Zakonu o osnovni šoli zanj drugačne 
zahteve. Drugačne zahteve. Sicer je res, da 
potem naprej piše, d a mora doseči enakovredni 
izobrazbeni standard, ampak to ne pomeni, da 
program sam po sebi ni drugačen. Ko govorimo 
o zasebnih programih, je jasno, da je zasebnik 
predlagatelj in da so ti programi drugačni. In to 
je treba povedati.  
 In ko govorimo o tem r azmerju javno – 
zasebno, je treba reči tudi to, da je javni šolski 
sistem odprt za vse. To ni moj, ali od nje, ali od 
kogarkoli; odprt je za vse. Je pluralen, je 
nevtralen. Nevtralen je glede posameznih 
pogledov na svet, predpostavlja tisto, kar se 
imenuje  skupno dobro. Ja, za to gre; niti ne 
toliko za javno dobro kot za skupno dobro. To                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  117  smo mi vsi. In ni je skupnosti, verjemite, da je ni 
politične skupnosti, ki bi to skupno dobro 
prepuščala naključju ali pa posamičnim 
interesom, je ni. Zatorej vsaka skupno st poskuša 
to skupno dobro vzdrževati. To je poanta 
javnega šolstva, kajti to je edini način, da se tudi 
skupni prostor državljanov vzpostavi. Na ta 
način mi ustvarjamo politično skupnost in na ta 
način tudi vrednote, ki jih imamo, in so pluralne, 
da ne bo  nobenega dvoma. Te vrednote, ki so 
pluralne, seveda zagovarjamo ne samo v tem 
parlamentu, ampak v družbi. Glede financiranja, 
modeli po Evropi so preprosto različni; od 
prepovedi do 100 %, vmes je pa marsikatera 
modifikacija glede programa, glede plačevan ja 
učiteljev in glede celo plačevanja investicij. Ja, 
različne modifikacije so, kar nam samo pove, da 
je to v polju te politične odločitve; in upam, da bo 
ta politična odločitev tudi vzdržala. Me pa žalosti 
ali pa bom ob proračunu zelo vesel, če bo ravno 
tako veliko klicev k zviševanju financiranja vsega 
izobraževanja, znanosti in športa. Če je to tako 
pomembno za vse nas, potem upam, da ne 
bomo šli v krčenje proračuna ali celo v 
omejevanje proračuna, ampak takrat bomo vsi v 
tem zboru šli v smer predlogov, ki bodo še 
izboljševali financiranje vsega, poudarjam, 
vsega izobraževanja. In tudi glede kakovosti na 
žalost premalo debate. Tu bi lahko veliko, in 
prav bi bilo, če bi veliko debatirali o kakovosti, 
učiteljih, učnih pripomočkih, materialnih pogojih, 
o vse m tem; pa ne debatiramo o tem, ampak 
debatiramo o nekih čisto drugih stvareh. In kar 
se tiče ustavnih odločb, je jasno in tudi s tem 
predlogom poskušamo to ustavno odločbo v 
skladu z Ustavo rešiti. Ampak me pa zelo žalosti 
na nek način, da je neka ustavna odločba iz leta 
2011, ki ravno tako govori o financiranju 
visokega šolstva in je bila samo delno 
popravljena leta 2016, ne pa v celoti, še vedno 
ostane dolg glede opredelitve javne službe, pa 
nihče glede tega ne bije plati zvona. Od leta 
2011, ravno tako f inanciranje in ravno tako na 
področju šolstva, ampak tokrat seveda visokega 
šolstva. In ko bom zdaj takoj dobil očitek, samo 
da povem, v mandatu 2013 –2014 smo predlog 
zakona, ki bi rešil to ustavno odločbo, tudi 
pripravili. Ker je vlada prej odstopila, je na žalost 
zmanjkalo časa, da bi ga tudi sprejeli. Drugače 
je pa ta predlog zakona bil v mandatu 2013 –
2014 pripravljen. Najlepša hvala zaenkrat.  
 
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati?  
 Gospa Maša Kociper, izvolite.  
 
MAŠA KO CIPER  (PS SAB):  Jaz bi se zahvalila 
gospodu ministru za ta poudarek in tudi glede na 
pojasnilo, kaj določajo razni mednarodni akti in 
deklaracije, kajti tudi tukaj smo slišali kar nekaj 
zavajanja. Ampak ob ko ncu bi pa jaz še nekaj 
ugotovila sama pri sebi. Že v svojem prejšnjem 
nastopu sem ugotovila, da očitno drugače 
razumemo ustavno odločbo in tudi odločbo 
Ustavnega sodišča. Ne razumemo jo drugače samo mi, na dva povsem različna načina jo je 
interpretiralo Us tavno sodišče in na dva povsem 
različna načina je odločbo Ustavnega sodišča, o 
kateri govorimo danes, interpretirala 
Zakonodajno -pravna služba. Toliko o tem, da 
glede pravnih mnenj, tolmačenj in argumentacij 
pač očitno ne najdemo skupnega imenovalca. 
Kar s e je spet pokazalo v tej razpravi, in to me 
žalosti, je, da mnogi zagovorniki zasebnih šol 
poudarjajo, da nočejo svojih otrok vpisati v javno 
šolo, ker oni govorijo o državnih šolah in o 
vladnih šolah, ki da njihove otroke indoktrinira. In 
kot je bilo reče no na odboru s strani 
predstavnika Slovenske demokratske stranke, 
najbolj nadarjeni otroci morajo imeti možnost 
najkvalitetnejšega izobraževanja; in samo 
zasebne šole jim lahko to nudijo. In glede tega 
sem jaz žalostna, ker nekateri mislijo, da so 
njihovi otroci najbolj nadarjeni in si zaslužijo 
najboljše in bodo zato doplačali, da bodo dobili v 
zasebni šoli to, kar jim pripada. Bi pa radi 
doplačali čim manj, ker doplačajo v vsakem 
primeru, jaz se tukaj strinjam, ampak bi pa radi 
doplačali čim manj. In tist i, ki vedno zmanjšujejo 
davke in so vedno za to, da je treba vračati 
dohodnino, bi pa radi, da tukaj plačuje država. In 
če je tako nezaupanje do tega, kaj se uči v 
javnih šolah, potem tega ne more rešiti noben 
kompromis niti glede denarja niti ničesar 
drugega, ker pač na ta kompromis nekateri ne 
bodo nikoli pristali.  
 Jaz tukaj težko razumem pozicijo SMC, 
njihov poslanec Perič je bil zelo kritičen do nas 
ostalih, je rekel: Kaj zdaj pravite, da naj odloči 
Ustavno sodišče, tukaj je treba doseči 
kompromis, mi  hočemo ustavno rešitev. Štiri leta 
z močno večino je SMC že lahko odločal o teh 
zadevah, pa ni. Bila je predlagana celo 
sprememba Ustave, ki bi jasno povedala, da se 
javno financira z javnim denarjem, zasebno pa 
lahko država financira samo, če želi in vsa kič z 
zakonom to posebej določi; pa je bil SMC proti. 
SMC pravi, mi smo za kompromis, ampak 
kompromis tukaj ni možen, ker edini kompromis, 
ki ga priznava ta stran v dvorani, to je bilo danes 
večkrat povedano, je 100 : 100. SMC na ta 
kompromis očitno ne pri stane, sicer bi že njihov 
zakon v preteklosti podprl. Drug kompromis 
znotraj te koalicije ni možen. Edino, kar nam 
torej preostane, je, da nek zakon sprejmemo in 
da dokončno vidimo, da se še enkrat tudi glede 
ostalega dela programa izjasni Ustavno sodišče,  
ker tudi sam poročevalec o tej zadevi, kot je lepo 
opozorila poslanka Hot, je o tej zadevi govoril 
drugače. Leta 2017 je rekel, da se ne dotika 
tega razširjenega dela programa, nekaj časa 
nazaj pa je rekel, da se dotika, kot mu pač 
politično ustreza. On j e itak najbolj politično 
definiran sodnik, kar jih jaz poznam. Ne vem, 
kakšen kompromis bo v tem parlamentu sploh 
še možen, če ta zakon pade. Kompromis znotraj 
tega financiranja ni, ni ga na 100 : 100, ni ga na 
100 : 0, koalicija je takšna, kot je. To pome ni, da 
lahko ta gordijski vozel samo z dosledno in zdaj 
pa res jasno interpretacijo preseka Ustavno                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  118  sodišče, kar meni sicer ni ljubo, ali pa 
sprememba Ustave, ki bo to jasno zapisala v 
Ustavo. To kritiziranje, da nismo sposobni za 
kompromis; eni smo. Stran ka Alenke Bratušek je 
podprla kompromisni predlog, pa nam ni 
optimalen. Mislim, da prav toliko bi lahko bil 
kompromisni predlog neustaven, kot je ta rešitev 
neustavna, prav toliko možnosti bi imel za 
neustavnost; pa smo ga zaradi kompromisa. 
Ampak se je po kazalo, da ni sprejemljiv ne levim 
ne desnim. Ta kompromis bo tudi pri naslednjem 
branju zakona in tako naprej težko dosegljiv, če 
ne bo neke avtoritete, ki bo to presekala. Jaz 
torej pozivam poslance, da presekamo to 
petletno dolgovlačenje,  spet sprejmemo  eno 
odločitev in ker se ne more zmeniti 
zakonodajalec, kar še enkrat obžalujem, naj pač 
dokončno spet preseka, tokrat pa zares, 
Ustavno sodišče.  
 
Hvala lepa. Želi še kdo besedo?  
 Poslanec Igor Zorčič, izvolite.  
 
IGOR ZOR ČIČ (PS SMC):  Hvala lepa za 
besedo.  
 Ne vem, ali naj še ostanem presenečen 
ali ne več. Kar se tiče te debate, smo izrekli že 
veliko besed, pa vendar vedno znova prihajam 
do enega zaključka, da je tema o financ iranju 
šolstva zelo ideološko nabita tema. Najprej se mi 
postavlja vprašanje, ko poslušam vse 
spoštovane kolege, ali se mi danes 
pogovarjamo o implementaciji ustavne odločbe, 
ali pa se pogovarjamo nasploh o javnem šolstvu. 
Mislim, da moramo tu narediti eno  razliko, 
čeprav je pomembno oboje, to pa zaradi tega, 
ker se mi zdi, da ta široka razprava o vlogi 
javnega šolstva zavira neko našo željo po tem, 
da bi spoštovani to ustavno odločbo. Kar se 
kaže kot problematično v tej debati in to 
omenjanje javnega šolst va vedno znova, je to, 
da se javno šolstvo prikazuje s strani nekaterih 
kot tisto, ki je ogroženo z implementacijo 
ustavne odločbe. To seveda ni res. To ni bilo že 
prej res. Mi imamo dobro mrežo javnih šol, ki 
izvajajo kvalitetni učni program in imamo 
določbo v zakonu, ki ga danes spreminjamo, pa 
te določbe ne spreminjamo, ki pravi, da ne glede 
na 86. člen, torej člen, ki se nanaša na 
financiranje zasebnih šol, zasebni šoli ne 
pripadajo javna sredstva, če je zaradi vpisa v 
zasebno osnovno šolo ogrožen obsto j edine 
javne šole. Mi imamo varovalko, ki varuje javne 
šole, in to je varovalka, ki je bila že zdavnaj 
sprejeta. In ne glede na to, ali danes podpremo 
zakon ali ne, javne šole ne bodo ogrožene. Ta 
debata kot izgovor, da nekateri ne želijo 
implementirati u stavne odločbe na način, kot jo 
recimo bere Zakonodajno -pravna služba, je 
povsem brez temeljev.  
 Vprašati se moramo, ali želimo 
implementirati ustavno odločbo in kaj želimo z 
implementacijo ustavne odločbe doseči. 
Ustavno sodišče je reklo, da je 85 % tiste ga, kar da država javnim šolam, premalo. Pustimo to, ali 
se s tem strinjamo ali ne, vsakdo ima o tem 
svoje mnenje; dejstvo pa je, da imamo to 
ustavno odločbo na mizi in se moramo odločiti, 
ali jo bomo implementirali ali ne. Stališče naše 
stranke je, da ne glede na to, ali so neko 
ustavno odločbo sprejeli, kot so se izrazili kolegi 
iz Levice, ustavni sodniki, ki imajo rumene 
kravate, ali rdeče, modre ali kakršnekoli; na 
koncu moramo ustavne odločbe spoštovati. 
Spoštovati moramo odločitve ostalih sodišč, ker 
če ne, lahko – če mene vprašate – štacuno 
zapremo in pustimo nekomu drugemu, da 
upravlja z našo državo. Če je Ustavno sodišče 
reklo, da je 85 % tistega, kar se daje javnim 
šolam, premalo, potem mi danes ne moremo 
pristati na zakon, ki daje še manj. Veste, tudi mi 
se ne strinjamo z rešitvami, ki jih je v preteklosti, 
pa jih bo, verjamem, še v prihodnosti prinesla 
SDS. Nekateri bi dali 100 % za obvezni 
program, 100 % za razširjeni, nekateri bi dali še 
2 hektarja hoste zraven, karkoli. Mi smo za tisto, 
kar pom eni izenačenje financiranja programa, ki 
je javno veljaven. Ustavno sodišče je v svoji 
odločbi izhajalo iz določbe drugega odstavka 57. 
člena Ustave, ki pravi takole: »Osnovnošolsko 
izobraževanje je obvezno in se financira iz 
javnih sredstev.« Zelo črkobra lsko, ampak nič 
kaj narobe, to pomeni, da je tisti, ki se 
osnovnošolsko izobražuje, upravičen do 
financiranja iz javnih sredstev. Če so prejšnje 
vlade dovolile, da se po določenih delih 
Slovenije razširijo, odpirajo zasebne šole, potem 
tega ne sme trpeti n ekdo, ki se je brez 
kakršnekoli slabe vesti vpisal v takšno šolo. In 
povsem razumljivo je, da je sodišče ob takšni 
dikciji določbe drugega odstavka 57. člena 
Ustave reklo, da mora iti ta denar, ki je 
namenjen za osnovnošolsko izobraževanje, za 
učence. Če n e želimo tega, kar nekateri ne 
želite, potem bo verjetno na koncu treba 
spremeniti Ustavo. Ampak dokler imamo takšno 
Ustavo in takšno ustavno odločbo, bo skrajno 
sprevrženo, če bomo rekli, da je ne bomo 
spoštovali samo zato, ker so jo sprejeli, po 
mnenju n ekaterih, sodniki, ki imajo kravate 
takšne ali one barve.  
 V tej razpravi je bilo veliko govora o 
nekakšnem elitizmu. Mi ocenjujemo, da se bo 
elitizem vzpostavil takrat, ko učenci, ki hodijo v 
te šole, ne bodo več deležni državnega 
sofinanciranja, ker tak rat bodo v te šole hodili 
samo otroci bogatih staršev in bomo imeli 
institucije, kamor pač hodijo otroci bolj 
premožnih; in se mi zdi neko nasprotno 
razlogovanje, pravzaprav nesocialno. Kar se tiče 
elitizma, bi omenil tudi to. Velikokrat je slišati 
govorje nje o tem, da se tisti, ki obiskujejo te 
zasebne šole, gredo nekakšen elitizem. Jaz 
mislim, da ta elitizem, če ga imamo količkaj v 
Sloveniji, obstaja tudi znotraj javnih šol. 
Velikokrat se govori in o osnovnih šolah in o 
gimnazijah, da je ta boljša kot dru ga, da so 
gimnazije boljše kot nekatere druge šole. In 
verjamem, da ta pojem nekega elitizma vzklije                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  119  med samimi študenti, dijaki, njihovimi starši. 
Vsak ima neko svojo percepcijo o tem, ali se v 
določeni šoli dela bolje ali ne; in jo tudi 
kategorizira. Mis lim, da ta debata v povezavi s 
financiranjem šol pa v zvezi s tem, ali je 
organizirana s strani nekega zasebnega 
subjekta ali države, pač nima nikakršne osnove. 
Kar bi želel izpostaviti, je še to – in tudi v zvezi s 
tem se je veliko manipuliralo –, danes s e nekako 
opredeljujemo za črno ali belo. Mislim, da je 
prav, da izhajamo iz tistega, kar smo postavili v 
preteklosti, kar so številne vlade raznoraznih 
barv postavile v preteklosti. To je, da so 
omogočile razvoj določenih šol, ki so nekako 
financirane delo ma s strani zasebnega kapitala, 
da se omogoči tistim, ki so se brez neke svoje 
krivde ali vedenja o tem, ali bo njihov program 
financiran ali ne, vpisali; in da na koncu ne 
dovolimo, da bi bili tisti, ki so se vpisali ali pa 
izkoristili sistem, kot je bil postavljen, oškodovani 
zaradi različnih ideoloških pogledov na 
implementacijo te ustavne odločbe.  
 Jaz bi si želel, da se o javnem šolstvu, 
o varovanju javnega šolstva pogovarjamo enkrat 
kasneje. Danes pa je debata o tem, ali bomo 
implementirali ustavno o dločbo ali ne. Žal imamo 
besedilo zakona takšno, ki je izredno 
problematično. V naši stranki smo v prejšnjem 
mandatu in v tem mandatu dali napore v to, da 
se skuša najti nekakšno ravnovesje med tem, 
kar si kolegi različno predstavljajo o tem, kakšno 
naj bo  financiranje razširjenega programa v 
osnovnih šolah. Pa vendar ugotavljamo, tudi 
želje po kompromisu pri nekaterih ni. Tako smo 
prišli do tega, da imamo sedaj besedilo, ki je 
problematično. Mi ga seveda ne bomo podprli. 
Se pa strinjam z nekaterimi, ki pra vijo, da bi bilo 
zanimivo videti, kakšna bo morebitna odločitev 
Ustavnega sodišča, če bo danes zakon sprejet. 
Ampak mi ne moremo podpreti zakona samo 
zato, da bomo videli, kako bi odločilo Ustavno 
sodišče. Hvala.  
 
Hvala lep a. Želi še kdo razpravljati?  
 Gospa Meira Hot, izvolite.  
 
MAG. MEIRA HOT  (PS SD):  Hvala lepa. Morala 
sem se ponovno prijaviti k besedi po slišani 
razpravi.  
 Ponovno zavajanje, ponovno vsi očitno 
obvladamo ustavn o pravo, ponovno različne 
interpretacije ustavne odločbe, ponovno 
vprašanje ožanja financiranja, ne pa vprašanje 
sistema. Sprašujete se, zakaj govorimo o 
javnem sistemu. Ker današnji zakon uresničuje 
ustavno odločbo, ampak govori tudi širše, govori 
tudi o neki bodočnosti. In v tem kontekstu 
govorimo o ohranitvi sistema javne mreže šol, 
absolutno ja. In še enkrat, maloprej sem 
povedala, ustavni sodnik, ki je sodeloval pri 
pisanju te odločbe, je pred dvema letoma 
zatrjeval eno, po dveh letih zatrjuje drugo. K ako 
lahko vi danes sedite tu in poveste, kaj je 
konkretno Ustavno sodišče jasno in kategorično zapisalo. Tudi sama sem pravnica in zame je 
edini pravilen način ta, ki ga je ministrstvo 
predlagalo, edini. Izboljšuje položaj glede 
financiranja obveznega javn o veljavnega 
programa in glede razširjenega jasno pove, da 
je stvar šolnin oziroma zasebnih šol. In če smo 
že pri tem, meni se večkrat poraja v vsej tej 
debati vprašanje, zakaj potem zasebno, zakaj so 
se ustanavljale, kakšnemu cilje so sledile. 
Kakšne cilj e? Zakaj v Ljubljani in Mariboru, zakaj 
ne v Izoli? In kakšna je svoboda izbire, če je ta 
izbira dana samo nekaterim? Zakaj lahko oni 
odločajo, katerim otrokom bo ta šola sploh 
dostopna? Zakaj ni dostopna vsem pod enakimi 
pogoji? Res obstaja marsikatera ra zlika. Ja, 
ustvarja elitizacijo in se bo še dodatno ustvarjala 
in poglabljala. In problematika, ki nastane, je ta, 
da obstaja nevarnost, da se razširijo in da 
najedajo v javno mrežo. Proti temu se mi borimo 
in zoper to se bomo vselej odločno borili. Še 
enkrat, res se mi ne zdi korektno navajanje, da 
je minister predlagal napačno besedilo, 
besedilo, ki je neustavno in tako dalje. Nismo mi 
pristojni o tem soditi. In še celo Zakonodajno -
pravna služba, to sem že prej želela omeniti, pa 
nisem, zanimivo je, da se  tudi Zakonodajno -
pravna služba zdaj spušča v cilje, ki jih 
zakonodajalec zasleduje. Kar naenkrat 
zakonodajalec oziroma predlagatelj ne more 
zasledovati širših ciljev, ampak samo način, 
kako uresničiti ustavno odločbo. Kje piše, da ne 
more iti širše? To je  zame absurdno. Lepo je bilo 
v nekem pravnem mnenju zapisano: »V politični 
diskreciji vsakokratne vladne koalicije je 
uveljaviti svoj politični program.« Zakonodajno -
pravna služba naj se spušča v načine, kako 
implementirati; ne pa v cilje, ki jih zakonodaj alec 
zasleduje. Tako še enkrat, mislim, da je 
predlagana novela absolutno korak naprej in jo 
bom podprla.  
 
 Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da 
ne.  
 Ker ne želi nihče več razpravljati, 
zaključujem razpravo .  
 O amandmaju bomo v skladu s 
časovnim potekom seje zbora odločali danes v 
okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 16. točki 
reda.  
 
 Prehajamo na 14. TOČKO 
DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO 
OBRAVNAVO PREDLOG A ZAKONA O 
DOPOLNITVAH ZAKONA O SKUPNOSTI 
ŠTUDENTOV PO REDNEM POSTOPKU.  
Državnemu  zboru predložila skupina 25 poslank 
in poslancev s prvopodpisanim Danijelom 
Krivcem.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  120   Za dopolnilno obrazložitev predloga 
zakona dajem besedo predstavniku 
predlagatelja Žanu Mahniču.  
 Izvolite.  
 
podpredsednik. Spoštovani kolegice in kolegi, 
minister z ekipo!  
 Pred nami je zadnja usklajena varianta 
zakona, ki je bil sprejet v prvem branju brez 
glasu proti. Takrat je že bilo rečeno, da ne bo 
dovolj samo to, kar smo mi predlag ali, se pravi, 
da se zapiše v ta zakon, da je Študentska 
organizacija Slovenije oseba javnega prava, 
ampak da bo treba še nekaj dodati, dopolniti, da 
bo nadzor takšen, kot mora biti; in da 
Študentska organizacija Slovenije pri tem ostane 
avtonomna. Lahko i zrazim zadovoljstvo, da je bil 
interes na koalicijski strani, da se to področje 
končno uredi, zato na tem mestu zahvala za 
sodelovanje najprej državnemu sekretarju dr. 
Štromajerju, predvsem pa poslancema LMŠ 
gospe Jerci Korče in gospodu Aljažu Kovačiču. 
Mislim, da smo pokazali eno dobro gesto, da če 
stopimo skupaj, da lahko tudi en tak zakon 
pripravimo, ki bo šel skozi parlamentarno sito in 
ki bo naredil korak naprej v smeri, da bomo imeli 
nadzor nad Študentsko organizacijo Slovenije 
pri porabljanju finančn ih sredstev; hkrati pa jo 
bomo tudi puščali avtonomno pri izvajanju 
pooblastil in dejavnosti, ki jih določa ta zakon. 
Amandma, ki je bil sprejet, gre v tej smeri, da 
Študentsko organizacijo Slovenije opredeljujejo 
kot pravno osebo javnega prava, da je 
Študentska organizacija Slovenije avtonomna pri 
izvajanju pooblastil in dejavnosti v skladu z 
določili tega zakona. Na ta način smo šli v smeri, 
da smo še dodatno zapisali, da ne bi bilo 
kakršnihkoli dilem, ali ta zakon pomeni, da se 
politika vmešava v delo Št udentske organizacije 
Slovenije; seveda se ne. Študentska 
organizacija Slovenije bo še naprej avtonomna, 
kolikor pač avtonomna je, glede na to, da lahko 
tudi člani političnih strank kandidirajo za 
vodstvene funkcije v Študentski organizaciji 
Slovenije. Vem o, pod vplivom katere stranke je 
bila Študentska organizacija Slovenije v zadnjih 
letih; in verjetno še kolikor toliko je.  
 Isto velja vse to tudi za entitete, ki jih 
ima Študentska organizacija Slovenije, isto velja 
tudi za študentske klube. Nekaj vprašan j je bilo, 
kaj zdaj to pomeni, če se formalnopravno 
opredeli Študentsko organizacijo Slovenije, kot 
smo predlagali, ali študentski klubi še lahko 
dobivajo finančna sredstva s strani Študentske 
organizacije Slovenije. Odgovor je – da. Tudi to 
smo z amandmaj em tako uredili, predvsem kar 
se tiče Zakona o javnih financah, in dodatno 
zapisali, da je jasno in glasno, izraz pravna 
oseba javnega prava iz tega člena se nanaša 
izključno na poslovanje in nadzor nad 
delovanjem študentskih organizacij, kot jih 
določa ta  zakon. Zopet opredeljujemo, na kaj se 
javna oseba javnega prava nanaša. Prav tako 
smo zapisali, da se za ŠOS in njene organizacijske oblike uporabljajo določbe 
zakona, ki urejajo dostop do informacij javnega 
značaja, kot to velja za druge osebe javnega 
prava. Zapisali smo, da se uporabljajo določbe 
zakona, ki ureja integriteto in preprečevanje 
korupcije, glede omejitve poslovanja, začasne 
prepovedi poslovanja po prenehanju funkcije, 
nasprotje interesov, daril, lobiranja in nadzora 
nad premoženjskim stanjem  ter protikorupcijske 
klavzule. Prav tako pa smo omejili plače, in sicer 
zaposlenim poslovodnim osebam ter članom 
organov vodenja in nadzora na Študentski 
organizaciji Slovenije, na njenih organizacijskih 
oblikah ter v pravnih osebah, da je plača brez 
doda tka na delovno dobo, da ta plača ne sme 
presegati dvakratnika povprečne bruto plače, 
izplačane v Republiki Sloveniji, v predpreteklem 
mesecu. Danes je na mizi še en amandma, ki 
smo ga vložili v SDS, skupaj s koalicijskimi 
poslanskimi skupinami, in še popra vlja neke 
finese glede računovodstva. Več o tem bo 
potem povedal državni sekretar. Upam, da 
danes zaključimo neko pozitivno zgodbo, da 
lahko rečemo, da je ta državni zbor, sicer 
prepozno, vendarle končno enkrat naredil korak 
naprej k transparentnejšemu pos lovanju 
Študentske organizacije Slovenije; s tem pa smo 
se tudi postavili na stran študentk in študentov 
ter tudi dijakinj in dijakov, ki delajo preko 
študentskih napotnic in del tega, kar zaslužijo 
oziroma kar sicer bi, dajo Študentski organizaciji 
Sloven ije, okoli 10 –12 milijonov evrov na leto.  
 Mi bomo ta zakon seveda podprli. 
 
 Predlog zakona je kot matično delovno 
telo obravnaval Odbor za izobraževanje, 
znanost, šport in mladino.  
 Za predstavite v poročila Odbora dajem 
besedo predsedniku mag. Branislavu Rajiću.  
 Izvolite.  
 
MAG. BRANISLAV RAJIĆ  (PS SMC): Hvala, 
gospod podpredsednik.  
in mladino je  kot matično delovno telo 
obravnaval Predlog zakona o dopolnitvah 
Zakona o skupnosti študentov, ki ga je 
Državnemu zboru v obravnavo predložila 
skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim 
Danijelom Krivcem. Državni zbor je na 8. redni 
seji sprejel sklep,  da je predlog zakona primeren 
za nadaljnjo obravnavo. Predstavnik 
predlagatelja je predstavil predlog zakona, 
državni sekretar na Ministrstvu za izobraževanje, 
znanost in šport pa je predstavil mnenje Vlade. 
Zakonodajno -pravna služba v svojem mnenju 
ugota vlja, da predlog zakona ureja vprašanja, ki 
sta jih urejala že dva predhodna predloga 
zakonov o spremembah in dopolnitvah, ki sta 
bila predložena Državnemu zboru v obravnavo 
leta 2016 in 2018. Zakonodajno -pravna služba 
je v mnenjih opozorila, da se določen o pravno                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  121  osebo lahko opredeli kot pravno osebo javnega 
prava, vendar se v takih primerih postavlja 
vprašanje, do kod segajo posledice take 
opredelitve in s kakšnimi argumenti je takšna 
opredelitev utemeljena. Tudi obravnavani 
predlog zakona natančnega in j asnega 
odgovora na to vprašanje ne daje, kar 
pojasnjujejo v pripombah k 1., 2., 3. in 4. členu. 
Vloženi amandmaji so bili pripravljeni na podlagi 
njihovega mnenja. Glede na spremembe 
amandmajev k 1. in 2. členu je Zakonodajno -
pravna služba opozorila, da so  amandmaji širši 
in vsebinski, zato pogrešajo podrobnejšo 
obrazložitev in vsebinsko opredelitev.  
 Odbor je prejel tudi mnenje Komisije 
Državnega sveta za kulturo, znanost, šport in 
šolstvo, ki ga je na seji odbora predstavil njihov 
predstavnik in podpira p redlagane spremembe. 
Predstavnik Študentske organizacije Slovenije je 
na kratko predstavil zgodovinski kontekst 
spreminjanja obravnavanega zakona. Povedal 
je, da je Študentska organizacija Slovenije 
zadnjemu predlogu nasprotovala, ne pa tudi 
namenu, ki ga ta predlog zasleduje. Odbore je 
sprejel amandmaje k 1., 2., 3. in 4. členu. Na 
Državnega zbora je pripravljeno besedilo 
 
PODPRED SEDNIK BRANKO SIMONOVIČ: 
 Za obrazložitev mnenja dajem besedo 
predstavniku Vlade, gospodu dr. Jerneju 
Štromajerju.  
 Izvolite.  
 
DR. JERNEJ ŠTROMAJER : Hvala, 
predsedujoči. En lep poz drav vsem skupaj, 
 Kot veste, je Vlada Republike Slovenije 
podala pisno mnenje k predlogu zakona, ki ga je 
predložil predlagatelj iz Poslanske skupine 
Slovenske demokratske stranke. V mnenju smo 
izpostavili, kako p omembno je, da imajo 
študentje svojo organizacijo, ki zastopa vse 
slovenske študente in je sogovornik z državo pri 
vseh pomembnih odločitvah, ki se dotikajo 
študentske populacije; pri čemer pa smo 
izpostavili, da mora biti takšno delovanje v 
organizaciji v  skladu z zakonodajo. Hkrati pa 
smo poudarili, da podpiramo predlagane 
zakonske spremembe. Vlada je v svojem 
mnenju opozorila, da je Predlog zakona o 
dopolnitvah Zakona o skupnosti študentov treba 
dopolniti z določbami, ki se nanašajo na 
uporabo določb zak ona, ki ureja dostop do 
informacij javnega značaja; zakona, ki ureja 
integriteto in preprečevanje korupcije. Prav tako 
smo opozorili na uporabo zakona na področju 
javnih naročil in ustrezno umestitev določb v 
zvezi z vodenjem računovodstva in omejitvi plač . 
Ugotovimo lahko, da so bile pripombe v 
amandmajih ustrezno upoštevane in jih je 
pristojni odbor tudi potrdil, zato pozdravljamo zakonsko ureditev kot takšno in tudi zakonsko 
ureditev javnopravne subjektivitete ŠOS in 
ustreznost postavljanja nadzora nad 
poslovanjem Študentske organizacije Slovenije. 
Hkrati lahko ugotovimo, da se s tem zakonom 
oziroma spremembo zakona še vedno 
zagotavlja samoupravna ureditev ter vsebinska 
avtonomija študentskih organizacij, na kar je bilo 
opozorjeno tudi na vladnem svetu za  študentska 
vprašanja.  
 Amandma, o katerem je govoril 
predlagatelj na začetku, ki je vložen k 
dopolnjenemu predlogu zakona, določa, da se 
smiselno uporablja določba zakona, ki ureja 
računovodstvo, in sicer v delu, kot je to 
navedeno za javne zavode, kar je  po našem 
mnenju ustrezno; in to seveda podpiramo. Na 
takšen način bo jasno, po katerih računovodskih 
pravilih bojo študentske organizacije kot pravne 
osebe javnega prava morale voditi svoje knjige, 
v tem primeru gre glede na nastanek 
poslovnega dogodka. D ovolite mi, da se ob tej 
priložnosti zahvalim predlagatelju za 
konstruktivno sodelovanje v fazi sprejemanja 
zakona. Veseli me, da smo uspeli skupaj s 
predlagateljem in koalicijo uskladiti amandmaje 
ter samo vsebino zakona in da imamo danes 
pred sabo usklaj ene amandmaje ter tudi 
usklajen predlog zakona, ki je bil na matičnem 
delovnem telesu soglasno potrjen. Danes, po 
petindvajsetih letih končno dobivamo 
spremenjeno novelo Zakona o skupnosti 
študentov, ki povečuje zagotavljanje 
transparentnosti delovanja štu dentskih 
organizacij in ureja ustrezno javnopravno 
subjektiviteto Študentske organizacije Slovenije, 
kar smo si zastavili tudi s koalicijsko pogodbo, 
kar nedvomno velja pozdraviti. Hvala.  
 
 Ker je zbor na 8. se ji opravil splošno 
razpravo o predlogu zakona, predstavitev stališč 
poslanskih skupin ni možna.  
podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 2. 
julija 2019 k 2. členu.  
 V razpravo  dajem 2. člen ter amandma 
poslanskih skupin SDS, LMŠ, SMC, SD, SAB in 
Desus. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. 
Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem 
razpravo.  
okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 16. točki 
reda.  
 
 Prehajamo na 16. TOČKO 
DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO 
PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH 
ODLOKA O NOTRANJI ORGANIZACIJI,                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  122  DELOVNIH MESTIH IN NAZIVIH V SLU ŽBAH 
DRŽAVNEGA ZBORA.   
 Predlog odloka so v obravnavo zboru 
predložili v si poslanke in poslanci s 
prvopodpisanim Francem Juršo. Predlog odloka 
je kot matično delovno telo obravnavala 
Mandatno -volilna komisija.  
 Za predstavitev poročila komisije dajem 
besedo predsedniku Ivanu Hršku.  
 Izvolite.  
 
IVAN HRŠAK  (PS DeSUS): Hvala za besedo, 
spoštovani podpredsednik. Spoštovani kolegice 
in kolegi!  
 Mandatno -volilna komisija je na 12. seji 
27. junija 2019 kot matično delovno telo 
obravnavala Predlog odloka o spremembah 
Odloka o notranji orga nizaciji, delovnih mestih in 
nazivih v službah državnega zbora, ki ga je 
Državnemu zboru 29. maja 2019 predložila 
Francem Juršo. Kot predstavnik predlagatelja je 
dopolnilno obrazložitev na seji Komisije podal 
poslanec Jurij Lep. Povedal je, da predlog 
odloka prinaša spremembe 11. člena veljavnega 
odloka, ki ureja zagotavljanje strokovne in 
administrativne pomoči poslanskim skupinam. 
Predlog odloka prinaša dve spremembi, in sicer 
vsaki poslanski skupini zagotavlj a svetovalca za 
odnose z javnostmi in upošteva, da se naloge 
referenta v poslanski skupini v praksi in v skladu 
s sistemizacijo delovnih mest v službah 
Državnega zbora opravljajo tudi na delovnem 
mestu vodja pisarne, zato navedeno ustrezno 
ureja. Predstavn ica Zakonodajno -pravne službe 
Mira Palhartinger je povedala, da Zakonodajno -
pravna služba na predlagano besedilo akta z 
vidika svojih nalog nima pripomb, napoveduje 
pa, da bo pri pripravi besedila za objavo 
prilagodila naslov, saj predlog akta v 
zakonodajn o-tehničnem smislu vsebuje samo 
eno spremembo. Mnenje Vlade je predstavila 
državna sekretarka Ministrstva za javno upravo 
Mojca Ramšak Pešec, ki je opozorila, da je treba 
pri povečevanju javnofinančnih izdatkov 
zagotoviti spoštovanje določb Zakona o 
fiskal nem pravilu in Odloka o okviru za pripravo 
proračunov sektorja država za obdobje od 2018 
do 2020. Komisija je v skladu s 128. členom 
poslovnika glasovala o obeh členih predloga 
odloka in ju sprejela. Ker k predlogu odloka na 
matičnem delovnem telesu niso b ili sprejeti 
amandmaji, Mandatno -volilna komisija 
Državnemu zboru predlaga, da Predlog odloka o 
spremembah Odloka o notranji organizaciji, 
delovnih mestih in nazivih v službah državnega 
zbora sprejme v predloženem besedilu. Hvala 
lepa.  
 
PODPREDSEDNIK BRANK O SIMONOVIČ:  
 Matično delovno telo k predlogu odloka 
ni sprejelo nobenega amandmaja in prav tako za 
sejo zbora niso bili vloženi amandmaji h končni 
določbi.   Odločanje o predlogu odloka bomo v 
čez pol ure v okviru glasovanj.  
 
reda in 10. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji 
nadaljevali ob 14.40. Hvala lepa.  
 
 (Seja je bila prekinjena ob 14.10 in se 
je nadaljevala ob 14.41.)  
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN:  
kolegi poslanci, gospe in gospodje, nadaljujemo 
s prekinjeno sejo zbora.  
 Preden preidemo na postopek 
glasovanja, vas želim obvestiti, da bo Državni 
zbor glasovanje opravil po naslednjem vrstnem 
redu: 11., 12., 13., 14., 16.,  15., 18. in 1. točka 
dnevnega reda. S tem prehajamo na glasovanje 
zbora o predlogih odločitev.  
 Prosim vas, spoštovani poslanke in 
poslanci, da preverite delovanje glasovalnih 
naprav. Hvala.  
 
 Nadaljujemo s  prekinjeno 11. točko 
dnevnega reda, to je z ob ravnavo Predloga 
zakona o spremembah in dopolnitvah 
izobraževanju, skrajšani postopek.   
 Prehajamo na tretjo obravnavo  
predloga zakona. Ker v drugi obravnavi 
amandm aji k dopolnjenemu predlogu zakona 
niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o 
predlogu zakona. Obveščam vas, da me 
Zakonodajno -pravna služba oziroma Vlada nista 
opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih 
na matičnem delovnem telesu, predlog zakona 
neusklajen.  
 Glasujemo. Prekinjam glasovanje. Moja 
krivda, nisem videl dvignjene roke. Glasovanje 
sem prekinil prepozno. Vaša virtualna odsotnost 
ni vplivala na rezultat.  
 Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in 
poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče.  
 (Za je glasovalo 76.) (Proti nihče.)  
 Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem 
zaključujem to točko dnevnega reda.  
 
 Nadaljujemo s  prekinjeno 12. točko 
dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga 
Zakona o gimnazijah, skrajš ani postopek.   
amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona 
predlogu zakona. Obveščam v as, da me 
 Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in 
poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče.  
 (Za je gl asovalo 80.) (Proti nihče.)                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  123   Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem 
 
 Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko 
dnevnega reda, to je z drugo obravnavo 
Predloga zakona o spremembah in 
dopolnitvah Zakona o organizaciji in 
financ iranju vzgoje in izobraževanja, v okviru 
rednega postopka.   
 Prehajamo na odločanje o vloženem 
amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi 
pregleda vloženega amandmaja z dne 9. julija 
2019.  
 In s te m prehajamo na odločanje o 
amandmaju Poslanske skupine Nova Slovenija 
– krščanski demokrati k 5. členu.  
poslancev, za je glasovalo 32, proti 50.  
 (Za je glasovalo 32.) (Proti 50.)  
 Ugotavljam, da amandma ni sprejet.  
 
 S tem zaključujem odločanje o 
amandmajih in s tem zaključujem tudi drugo 
obravnavo predloga zakona.  
 
amandma k dopolnjenemu predlogu zakona ni 
bil sprejet, prehajamo na odločanje o pr edlogu 
zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno -
pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da 
bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem 
delovnem telesu, predlog zakona neusklajen.  
 Ugotavljam, da bo gospod Miha Kordiš 
predstavil stališče o glasovan ju v imenu 
Poslanske skupine Levica.  
 Izvolite.  
 
MIHA KORDIŠ  (PS Levica):  Hvala za besedo, 
 V Levici delimo stališče velike večine 
slovenskih državljank in državljanov, in to je, da 
naj bo slovens ki javni denar namenjen zgolj in 
samo za javne šole, ne pa da financira tudi 
zasebne šole. Zato s predlagano rešitvijo, ki jo 
pripravilo ministrstvo za izobraževanje, v resnici 
nismo zadovoljni. Drži, da gre za najbolj levo 
rešitev znotraj odločbe Ustavneg a sodišča, 
ampak ravno ta odločba Ustavnega sodišča je 
problem, ker gre proti javnemu interesu v 
slovenskem izobraževanju. Kljub temu bomo 
zakon podprli. Položaja zasebnih šol ne 
izboljšuje, hkrati pa je na horizontu zelo realna 
grožnja, da bo koalicija ka pitulirala pod pritiski z 
desnice in do konca mandata sprejela takšno 
rešitev, ki bo napojila vse apetite z desne in vse 
apetite Rimskokatoliške cerkve. Vidimo pa to 
spremembo Zakona o organizaciji in financiranju 
vzgoje in izobraževanja kot zgolj neko pre hodno 
rešitev. Prehodno rešitev na poti do tega, da 
spremenimo slovensko ustavo in v njej 
kategorično zapišemo, da gre lahko javni denar 
samo in izključno za javne šole. Hvala.  
obrazložitev v imenu poslanske skupine.  
 Obrazložitev v imenu Poslanske 
skupine Nova Slovenija ima gospod Jožef 
Horvat.  
 Izvolite.  
 
JOŽEF HORVAT  (PS NSi):  Hvala lepa, gospod 
predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi!  
 Poslanska skupina bo glasoval a proti 
zakonu. Slovenija je pravna država, naj bi bila 
pravna država in zato so odločbe Ustavnega 
sodišča zavezujoče; in še posebej oblast, ki jih 
mora spoštovati, mora uresničiti odločbe 
Ustavnega sodišča. Naša dolžnost, poslancev in 
poslank, torej izvol jenih predstavnikov ljudstva, 
je odločbe Ustavnega sodišča izvršiti 
pravočasno, v celoti in v skladu z njihovimi 
nameni in cilji. Naj spomnim, v tej zadevi je 
Ustavno sodišče odločilo, da je Državni zbor 
kršil pravico otrok in njihovih staršev do 
brezplačn ega obveznega osnovnošolskega 
izobraževanja ne glede na ustanovitelja šole. 
Presodilo je, da Državni zbor za poseg v to 
pravico ni ponudil nobenega ustavno 
dopustnega razloga. Vladajoča koalicija v 
sestavi prejšnjega Državnega zbora je več kot tri 
leta odl očbo Ustavnega sodišča preprosto 
ignorirala. Pravice slovenskih otrok do 
enakopravne izobrazbe, do enakopravne 
obravnave na področju obveznega 
osnovnošolskega izobraževanja so tako ostale 
kršene.  
 Kolegice in kolegi, tako ravnanje je 
ustavnopravno nevzdrž no in nezdružljivo s 
temeljnimi pravnimi postulati Evropske 
konvencije za varstvo človekovih pravic in 
temeljnih svoboščin. Po tem, ko je tako stanje 
trajalo cela tri leta, se je tedanja oblast odločila 
spremeniti Ustavo, a tudi za to ni navedla prav 
nikak ršnega ustavno dopustnega razloga, ki bi 
prestal vsaj presojo razumnosti. Slovenska 
pravna stroka je zato presodila, da gre za 
zlorabo pravne oblike ustavnega amandmaja, ki 
tudi zato ni bil sprejet. Odločba Ustavnega 
sodišča pa je ostala vse do danes ne sa mo 
neizvršena, temveč se jo skuša celo izigrati tako, 
da bi bili njeni pobudniki še na slabšem, še na 
spora. Ali gre kdo na sodišče iskati pravico zato, 
da bi mu ta pravica bila porezana? Nihče. In 
zato je ve liko razlogov, da bo Poslanska skupina 
Nove Slovenije glasovala proti temu zakonu. 
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN:  Hvala za 
obrazložitev glasu poslanske skupine, gospod 
poslanec.  
spoštovani poslanci, prehajamo na gla sovanje.  
 Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in 
poslancev, za je glasovalo 42, proti 36.  
 (Za je glasovalo 42.) (Proti 36.)  
zaključujem to točko dnevnega reda.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  124  Nadaljujemo s prekinjeno  14. točko 
dnevnega reda, to je z  drugo obravnavo 
Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o 
skupnosti študentov, v okviru rednega 
postopka.  
pregleda vložene ga amandmaja z dne 9. julija 
2019. S tem vas obveščam, da odločamo o 
amandmaju poslanskih skupin SDS, LMŠ, SMC, 
SD, SAB in Desus k 2. členu.  
poslancev, za je glasovalo 88, proti nihče.  
 (Za je glasovalo 88.) (Proti nih če.) 
 Ugotavljam, da je amandma sprejet.  
 
 S tem tudi zaključujem odločanje o 
amandmaju in tudi zaključujemo drugo 
 Tretjo obravnavo predloga zakona bo 
Državni zbor opravil na naslednji seji. Besedilo 
predloga zakona za tretjo o bravnavo bodo 
pripravile službe Državnega zbora. In s tem 
 
 Nadaljujemo s  prekinjeno 16. točko 
dnevnega reda, to je obravnava Predloga 
odloka o spremembah Odloka o notranji 
organizaciji, delovnih mestih in nazivih v 
službah državnega zbora.  
 Ker k predlogu odloka matično delovno 
telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker 
amandmaji na seji zbora h končni določbi niso 
bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu 
odloka.  
 (Za je glasovalo 88.) (Proti nihče.)  
 Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem 
 
 Prehajamo na 15. TOČKO 
DNEVNEGA REDA, TO JE NA PRE DLOG 
ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O 
STRATEŠKEM PARTNERSTVU MED 
EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI 
ČLANICAMI NA ENI STRANI TER JAPONSKO 
NA DRUGI STRANI.   
 Predlog zakona je v obravnavo zboru 
predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval 
Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno 
telo, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k 
razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge 
obravnave k predlogu zakona ni sprejelo 
nobenega amandmaja.  
 S tem prehajamo na odločanje o 
predlogu zakona.  
poslancev, z a je glasovalo 81, proti 7.  
 (Za je glasovalo 81.) (Proti 7.)  
  Nadaljujemo s prekinjeno 18. točko 
dnevnega reda, to je z Mandatno -volilnimi 
zadevami.   
 Prehajamo na obravnavo  Predloga 
sklepa o imenovanju namestnice 
predsednika Državne volilne komisije.   
 Predlog skl epa je v obravnavo zboru 
predložila Mandatno -volilna komisija. Prijavljenih 
k razpravi ni.  
spoštovani poslanci, prehajamo na odločanje o 
predlogu sklepa, s katerim se za namestnico 
predsednika Državne volilne komisije za 
preost anek mandatne dobe Državne volilne 
komisije, imenovane s sklepom o imenovanju 
predsednika in članov Državne volilne komisije 
ter njihovih namestnikov z dne 17. 11. 2016 v 
Uradnem listu Republike Slovenije, št. 74/16, 
imenuje gospa Brigita Domjan Pavlin.  
poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče.  
 (Za je glasovalo 81.) (Proti nihče. )  
 
sklepa o prenehanju funkcij, razrešitvi in 
imenovanjih predsednikov  in 
podpredsednika delovnih teles Državnega 
zbora.   
 Predlog sklepa z dne 5. julija 2019 je 
pripravljen na podlagi predlogov Poslanske 
skupine Nova Slovenija - krščanski demokrati z 
dne 3. julija 2019 in Poslanske skupine Socialnih 
demokratov z dne 4. julija 2019. Prijavljenih k 
razpravi ni.  
Predlogu sklepa o prenehanj u funkcij, razrešitvi 
in imenovanjih predsednikov in podpredsednika 
delovnih teles Državnega zbora.  
 Ugotavljam, da je sklep sprejet.   
 
 Prehajamo na Predlog za imenovanje 
članov Sveta Agencije za trg vrednostnih 
papirjev.   
 Vlada je 4. julija 2019 Državnemu 
zboru  predlagala, da za člana in članico Sveta 
Agencije za trg vrednostnih papirjev imenuje 
gospoda Primoža Damjanoviča in mag. Katjo 
Jurančič Bratina.  
 Besedo predajam predstavniku Vlade, 
državnemu sekretarju Metodu Dragonji.  
 Izvolite.  
 
METOD DRAGONJA : Hvala lepa, gospod 
predsednik. Spoštovani poslanke in poslanci!  
 Sedanjim članom Sveta Agencije za trg 
vrednostnih papirjev, razen direktorju kot 
predsedniku Sveta, poteče mandat 14. julija 
letos. Vlada je i zpeljala predpisane postopke po 
Zakonu o trgu finančnih inštrumentov, objavila 
javni razpis 5. aprila 2019 v Uradnem listu in na 
spletni strani Ministrstva za finance ter ocenila                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  125  prispele prijave kandidatov. 30. maja je 
Državnemu zboru predlagala štiri kan didate za 
imenovanje za mandatno obdobje šestih let. Na 
tajnem glasovanju v Državnem zboru sta bila 18. 
6. 2019 izvoljena dr. Dragan Kesič in mag. 
Gorazd Čibej, dva kandidata pa nista dobila 
zadostne podpore poslank in poslancev. Državni 
zbor je o tem obve stil Vlado. Minister za finance 
je odločil, da ne bo ponavljal javnega razpisa, 
ampak da bo nove kandidate imenoval iz nabora 
prijavljenih na javni razpis. Prav tako ima 
minister možnost na podlagi določb 477. člena 
Zakona o trgu finančnih inštrumentov, da  
predlaga tudi druge kandidate. Na podlagi 
predloga ministra za finance je Vlada 4. julija 
odločila, da predlaga Državnemu zboru dva 
nova kandidata. Najprej je to gospod Primož 
Damjanovič, magister prava, ki je trenutno 
namestnik direktorja in vodja Sektor ja skladov 
na Agenciji za trg vrednostnih papirjev. Zadolžen 
je za regulacijo investicijskih in vzajemnih 
pokojninskih skladov. In druga kandidatka, 
gospa Katja Jurančič Bratina, magistrica 
znanosti s področja aktuarstva, področna 
sekretarka na Agenciji za  trg vrednostnih 
papirjev. Njeno delovno področje se nanaša na 
izvajanje nadzora nad spoštovanjem določb 
Zakona o trgu finančnih inštrumentov, predvsem 
glede odkrivanja zlorab na trgu. Oba kandidata 
sta neodvisna in sta politično neizpostavljeni 
osebi. Ima ta vse potrebne strokovne kvalifikacije 
in izkušnje, ki jima bodo omogočile strokovno 
delovanje v korist razvoja kapitalskih trgov 
Republike Slovenije in pri uvajanju unije 
evropskih kapitalskih trgov. Mandat bo pričel teči 
15. 7. 2019. Zato predlagam v im enu Vlade, da 
Državni zbor predlog Vlade podpre. Hvala lepa.  
 
gospod državni sekretar.  
 Matično delovno telo, to je Mandatno -
volilna komisija, nam je pisno poročalo. 
Prijavljenih k razpravi ni.  
 S tem, spoštovane posl anke, 
spoštovani poslanci, prehajamo na izvedbo 
tajnega glasovanja o Predlogu za imenovanje 
papirjev. Skladno s sedmim odstavkom 477. 
člena Zakona o trgu finančnih inštrumentov 
Državni zbor o imenovanju članov Sveta  
Agencije za trg vrednostnih papirjev odloča s 
tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 
92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi 
tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo 
predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli 
Državni zbor. Poslanske sku pine so mi že 
posredovale predloge za člane komisije, ki 
vodijo glasovanje, to so: gospod Franc Breznik, 
gospa Andreja Zabret, gospa Janja Sluga in 
gospod Blaž Pavlin. Član te komisije sem tudi 
jaz kot predsedujoči. Pri delu komisije bo 
sodelovala tudi nam estnica generalne 
sekretarke gospa Jerneja Bergoč. Ali kdo takšni 
sestavi komisije nasprotuje? Če ne, ugotavljam, 
da lahko prehajamo na glasovanje.   Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in 
poslancev, za je glasovalo 76, proti 2.  
 (Za je glasovalo 76.) (Proti 2.)  
 Ugotavljam, da je komisija v predlagani 
sestavi izvoljena.  
 
 V skladu s tretjim odstavkom 92. člena 
Poslovnika Državnega zbora bosta poslankam 
in poslancem vročeni dve glasovnici, in sicer 
tako, da pride vsak poslanec k mizi 
predsedujočega ter pove s voje ime in priimek. 
Glasuje se tako, da se na vsaki glasovnici 
obkroži beseda »za« ali beseda »proti«. V 
skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika 
Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica 
neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica, iz 
katere volja po slanke oziroma poslanca ni jasno 
razvidna.  
 V skladu s sedmim odstavkom 477. 
člena Zakona o trgu finančnih inštrumentov bo 
vsak od predlaganih kandidatov za članico 
oziroma člana Sveta Agencije za trg vrednostnih 
papirjev imenovan, če bo za glasovala veči na 
vseh poslank in poslancev, to je 46 ali več. 
Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. 
Poslanke in poslanci boste izpolnjeno 
glasovnico dali v glasovalno skrinjico, ki bo v 
dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje.  
 Preden preidemo na izvedbo taj nega 
glasovanja, opozarjam na določbo drugega 
odstavka 92. člena Poslovnika Državnega 
zbora, ki določa, da med tajnim glasovanjem v 
dvorano nimajo dostopa osebe, ki niso 
udeležene pri glasovanju. Zato pozivam vse 
predstavnike Vlade in strokovne sodelavce 
poslanskih skupin, da dvorano v tem času 
zapustijo.  
 S tem prehajamo na izvedbo tajnega 
glasovanja. Prosim poslanki in poslanca, ki mi 
boste pomagali pri glasovanju, da se takoj 
zglasite v sobi 217, kjer boste prevzeli volilni 
material. Glasovanje se bo pri čelo ob 15.15 in 
bo trajalo do 15.30. Po končanem glasovanju 
prosim poslanki in poslanca, ki mi boste 
pomagali pri glasovanju, da se zberete v sobi 
217. 
 In s tem, spoštovane poslanke, 
spoštovani poslanci, prekinjam to točko 
dnevnega reda in sejo zbora, ki  jo bomo 
nadaljevali ob 15.50.  
 
 (Seja je bila prekinjena ob 15.04 in se 
nadaljevala ob 15.50.)  
 
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN : 
nadaljujemo s prekinjeno sejo . 
 Nadaljujemo z obravnavo 18. točke, to 
je s Predlogom za imenovanje članov Sveta 
Agencije za trg vrednostnih papirjev.  
 Dovolite, da preberem dva zapisnika. 
Zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o predlogu 
za imenovanje mag. Katje Jurančič Bratina za 
članico Sveta Agencije za trg vrednostnih 
papirjev. Glasovan je je bilo v prostorih                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  126  Državnega zbora 10. julija 2019. Razdeljenih je 
bilo 67 glasovnic. Oddanih je bilo 67 glasovnic. 
Neveljavnih je bilo 12 glasovnic, veljavnih 55. Za 
je glasovalo 49 in proti 6 poslancev. Na podlagi 
izida glasovanja je mag. Katja Juran čič Bratina z 
večino glasov vseh poslancev imenovana za 
papirjev. Mandat priče teči s 15. 7. 2019.  
 Zapisnik številka dva o ugotovitvi izida 
glasovanja o predlogu za imenovanje gospoda 
Primoža Damjanoviča za člana Sveta Agencije 
za trg vrednostnih papirjev. Glasovanje je bilo v 
prostorih Državnega zbora 10. julija 2019. 
Razdeljenih je bilo 67 glasovnic. Oddanih je bilo 
67 glasovnic. Neveljavnih je bilo 12 glasovnic, 
veljavnih 55. Za je glasovalo 48 in proti 7 
poslan cev. Na podlagi izida glasovanja je 
gospod Primož Damjanovič z večino glasov 
vseh poslancev imenovan za člana Sveta 
Agencije za trg vrednostnih papirjev. Mandat 
priče teči s 15. 7. 2019.  
 
 S tem zaključujem to točko dnevnega 
reda in seveda čestitam imenov anima.  
 
 Nadaljujemo s prekinjeno  1. točko 
dnevnega reda, Vprašanja poslank in 
poslancev.   
 Glasovanje bomo opravili na podlagi 
pregleda predlogov sklepov poslank in 
poslancev za razpravo o odgovori h predsednika 
Vlade, ministric in ministrov z dne 10. julija 2019, 
ki je objavljan na e -klopi.  
predlogih sklepov.  
 Prvi predlog: Državni zbor bo na 
naslednji seji opravil razpravo o odgovoru 
predsednika Vlade gospoda Marjana  Šarca na 
poslansko vprašanje gospoda Janija Ivanuše v 
zvezi z dinamiko nadaljevanja gradnje hitre 
ceste Ormož –Hajdina.  
 Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in 
poslancev, za je glasovalo 34, proti 41.  
 (Za je glasovalo 34.) (Proti 41.)  
 Ugotavljam, da sklep  ni sprejet.  
 
 Drugi predlog: Državni zbor bo na 
predsednika Vlade gospoda Marjana Šarca na 
poslansko vprašanje mag. Branka Grimsa v 
zvezi s preprečitvijo izrinjanja Slovenije iz 
šengenskega območja.  
poslancev, za je glasovalo 33, proti 48.  
 (Za je glasovalo 33.) (Proti 48.)  
 Ugotavljam, da sklep ni sprejet.  
 
 Tretji predlog: Državni zbor bo na 
predsednika Vlade gospoda Marjana Šarca  na 
poslansko vprašanje gospoda Jerneja Vrtovca v 
zvezi z mešanimi policijskimi patruljami na 
slovensko -italijanski meji.  
 Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in 
poslancev, za je glasovalo 33, proti 44.   (Za je glasovalo 33.) (Proti 44.)  
 Ugotavljam, da skl ep ni sprejet.  
 
 Četrti predlog: Državni zbor bo na 
poslansko vprašanje dr. Mateja Tašnerja 
Vatovca v zvezi z načrtovanimi posegi v sistem 
socialnih transferjev in uresn ičevanjem 
koalicijskih zavez, poveznih z zniževanjem 
stopnje tveganja revščine v Sloveniji.  
poslancev, za je glasovalo 36, proti 47.  
 (Za je glasovalo 36.) (Proti 47.)  
 Ugotavljam, da sklep ni sprejet..  
 
 Peti predlog : Državni zbor bo na 
ministrice za delo, družino, socialne zadeve in 
enake možnosti mag. Ksenije Klampfer na 
poslansko vprašanje gospoda Primoža Siterja v 
zvezi z dodatkom za delovno aktivnost.  
 Glasujemo. Navzoč ih je 84 poslank in 
poslancev, za je glasovalo 39, proti 45.  
 (Za je glasovalo 39.) (Proti 45.)  
 
 Šesti predlog: Državni zbor bo na 
ministrice za delo, družino, socialne zadeve in  
zvezi z naraščajočo plačno vrzeljo med spoloma 
v Sloveniji.  
poslancev, za je glasovalo 38, proti 45.  
 (Za je glasovalo 38.) (Proti 45.) 
 
 Sedmi predlog: Državni zbor bo na 
ministra za javno upravo gospoda Rudija 
Medveda na poslansko vprašanje dr. Franca 
Trčka v zvezi z zakonom o mestnih občinah.  
 Glasujemo. N avzočih je 84 poslank in 
 
 Osmi predlog: Državni zbor bo na 
ministra za okolje in prostor gospoda Simon a 
Zajca na poslansko vprašanje gospe Nataše 
Sukič v zvezi s pridobivanjem okoljevarstvenih 
dovoljenj ter požarno varnostjo v sortirnicah 
odpadkov.  
poslancev, za je glasovalo 37, proti 44.  
 (Za je glasovalo 37.) (Proti 44.) 
 
 Deveti predlog: Državni zbor bo na 
ministra za okolje in prostor gospoda Simona 
Zajca na poslansko vprašanje gospoda Marka                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  127  Bandellija v zvezi z novim vodnim virom za 
sloven sko Obalo in zaledje.  
poslancev, za je glasovalo 40, proti 40.  
 (Za je glasovalo 40.) (Proti 40.)  
 Gospod poslanec, bili ste pa zelo zelo 
blizu.  
 
 Prehajamo na deseti predlog sklepa: 
Državni zbor bo na naslednji seji opravil 
razpravo o odgovoru ministrice za kmetijstvo, 
gozdarstvo in prehrano dr. Aleksandre Pivec na 
poslansko vprašanje gospoda Borisa Doblekarja 
v zvezi z boleznijo modrikastega jezika.  
poslancev, za je glasovalo 33, proti 50.  
 (Za je glasovalo 33.) (Proti 50.)  
 
 Enajsti predlog: Državni zbor bo na 
ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo 
gospoda Zdravka Počivalška na poslansko 
vprašanje gospoda Žana Mahniča v zvezi z 
zapiranjem poštnih poslovalnic, pri čemer se 
sledi poslovnemu interesu in ne interesom 
državljanom.  
  Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in 
poslancev, za je glasovalo 40, proti 42.  
 (Za je gla sovalo 40.) (Proti 42.)  
 
 Dvanajsti predlog: Državni zbor bo na 
Zajca na poslansko vprašanje gospoda Branka 
Simonoviča v zvezi z zagot avljanjem ustavne 
pravice do pitne vode za prebivalce na območju 
rižanskega vodovoda.  
poslancev, za je glasovalo 44, proti 35.  
 (Za je glasovalo 44.) (Proti 35.)  
 Ugotavljam, da se go spod Branko 
Simonovič počuti kot zmagovalec.  
 / aplavz/  
 
poslanci, verjemite, da gre hitreje, če bomo 
zbrani še nekaj minut. Hvala.  
 Trinajsti predlog: Državni zbor bo na 
ministra  za okolje in prostor gospoda Simona 
Zajca na poslansko vprašanje gospoda Boštjana 
Koražije v zvezi s sanacijami plazov v Halozah.  
poslancev, za je glasovalo 39, proti 43.  
 (Za je glasovalo 39.) (Proti 43.)  
 Ugotavlja m, da sklep ni sprejet.  
 
poslanci, smo pri zadnjem, štirinajstem predlogu, 
ki se glasi takole: Državni zbor bo na naslednji 
seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo gospoda 
Zdravka Poči valška na poslansko vprašanje 
gospoda Boštjana Koražije v zvezi s celostnimi 
ukrepi za razvoj območja Haloz.  
poslancev, za je glasovalo 38, proti 43.  
 (Za je glasovalo 38.) (Proti 43.)  
 
reda in prekinjam 10. sejo Državnega zbora, ki 
jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri.  
 Lep dan še naprej, spoštovani 
poslanke in poslanci!  
 
(SEJA JE BILA PREKINJENA 10. JULIJA 
2019 OB 16.02 IN SE JE NADALJEVALA 11. 
JULI JA 2019 OB 9. URI.)  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO: Spoštovani 
kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in 
gospodje!  
 Začenjam nadaljevanje 10. seje 
Državnega zbora.  
17.15 do 19.15, Iva Dimic, Nada Brinovšek, 
Franc Kramar, mag. Meira Hot od 14. ure dalje, 
Mojca Žnidarič do 12. ure, Monika Gregorčič od 
12.30 do 16. ure, mag. Branislav Rajić, Janja 
Sluga od 16. ure dalje, Igor Z orčič od 15. ure 
dalje in Jelka Godec.  
  
 Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA 
REDA – PREDLOG ZAKONA O 
O NADZORU DRŽAVNE MEJE, NUJNI 
POSTOPEK.  
Državnemu zboru predložila Vlada.  
 Za dopolnilno obrazložitev predloga 
zakona dajem besedo predstavniku Vlade, 
ministru Boštjanu Poklukarju.  
 
BOŠTJAN POKLUKAR : Spoštovani gospod 
podpredsednik, spoštovani poslanke in poslanci!  
 Dovolite mi, da vam predstavim 
predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o 
nadzoru državne meje.  
 Sprejetje sprememb zakona je nujen 
zaradi interesov varnosti države. Veljavni zakon 
o nadzoru državne meje določa, da policija sme 
postaviti, namestiti in uporabljati tehnična ali 
druga sredstva za opravljanje nadzora državne 
meje ali preprečevanje  nedovoljenega 
prehajanja državne meje. Za uspešno izvedbo 
teh nalog in nalog, predpisanih s pravnim redom 
Evropske unije, policisti lahko uporabljajo 
zemljišča in vodne površine ne glede na 
lastništvo, pri čemer morajo lastniki policiji 
omogočiti prost do stop in gibanje za nemoteno 
opravljanje nalog nadzora državne meje. 
Skladno s tem so bili sprejeti določeni ukrepi,                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  128  med njimi tudi postavitev začasnih tehničnih ovir. 
Z vzpostavitvijo, namestitvijo in uporabo 
tehničnih in drugih sredstev za opravljanje 
nadzora državne meje in preprečevanje 
nedovoljenega prehajanja državne meje na 
zemljiščih se posega v ustavno pravico lastnine, 
zato Zakon o nadzoru državne meje določa 
upravičenost do nadomestila lastniku ali 
osebam, ki uporabljajo zemljišča, in omejitev 
lastninske pravice s služnostjo v javno korist, če 
je za opravljanje nalog nadzora državne meje, ki 
se izvaja ob državni meji, potrebna trajnejša in 
nepretrgana uporaba zemljišč, ki otežuje redno 
rabo zemljišča in traja dlje kot 24 mesecev. Ker 
pa so postopki  omejitve lastninske pravice s 
služnostjo v javno korist in določitve odškodnine 
dolgotrajni in zapleteni, je lastnikom zemljišč ob 
državni meji nujno treba zagotoviti hitrejše in 
učinkovitejše izplačilo odškodnin. Z namenom 
poenostavitve in hitrejšega reš evanja postopkov 
ter določitve enotne višine odškodnine iz 
naslova služnosti v javno korist se predlaga, da 
se višino odškodnine oblikuje na podlagi 
metodologije, določene v šestem odstavku 8.b 
člena Zakona o nadzoru državne meje oziroma 
na podlagi metodol ogije, ki jo je Vlada Republike 
Slovenije določila za izračun višine nadomestila. 
S ciljem ustreznejše in jasnejše določitve 
obdobja za odmero nadomestila ali odškodnine 
iz naslova služnosti se v predlogu izrecno 
poudarja, da nadomestilo pripada upravičenc em 
največ za obdobje 24 mesecev od začetka 
uporabe zemljišča, ki otežuje redno rabo 
zemljišča, in da se odškodnina za ustanovitev 
služnosti v javno korist določi za obdobje od 
poteka 24 mesecev do začetka uporabe 
zemljišča, ki otežuje njegovo redno rabo, d o 
poteka obdobja obremenitve zemljišča s 
služnostjo v javno korist.  
 Med vodenjem postopkov ustanovitve 
služnosti so se nekatera zemljišča, določena v 
prilogi Sklepa o ugotovitvi javne koristi za 
ustanovitev služnosti, zaradi opravljanja nalog 
nadzora drž avne meje razdelila na več delov ali 
združila iz več parcel v eno. S predlogom 
zakona se določa, da s sklepom ugotovljena 
javna korist velja tudi na zemljiščih, na katerih se 
po uveljavitvi sklepa naredi parcelacija. Predlaga 
se oprostitev vplačila dohodni ne od odškodnine, 
izplačane v skladu z 8.f členom Zakona, in sicer 
do ustrezne sistemske ureditve.  
 Spoštovani poslanke in poslanci, kot 
predlagatelj menim, da so predstavljene rešitve 
v Predlogu zakona o spremembah in 
dopolnitvah Zakona o nadzoru državne meje 
ustrezne, zato predlagam, da Državni zbor 
predlog zakona tudi sprejme. Hvala.  
 
telo obravnaval Odbor za notranje zadeve, javno 
upravo in lokalno samoupravo.  
 Za predstavitev  poročila odbora dajem 
besedo podpredsedniku, Niku Prebilu.  
 Izvolite.  NIK PREBIL  (PS LMŠ):  Podpredsednik, 
najlepša hvala za besedo. Spoštovani 
predstavniki Ministrstva za notranje zadeve, 
kolegice in kolegi posl anci!  
 Odbor za notranje zadeve, javno 
upravo in lokalno samoupravo je na 13. nujni 
seji dne 4. 7. 2019 kot matično delovno telo 
dopolnitvah Zakona o nadzoru državne meje, ki 
ga je Državnemu zboru predložila Vlada.  
 Kolegij predsednika Državnega zbora 
je na 39. redni seji, dne 2. 7. 2019, sklenil, da se 
predlog zakona obravnava po nujnem postopku.  
 Uvodoma je predstavnik predlagatelja, 
državni sekretar na Ministrstvu za notranje 
zadeve mag. Sandi Čurin, podal dopoln ilno 
obrazložitev k členom predloga zakona in 
pojasnil, da je cilj predloga zakona zagotoviti 
učinkovitejše in hitrejše vodenje postopkov 
sporazumevanja za ustanovitev služnosti v 
javno korist oziroma sklepanja pogodb o 
ustanovitvi služnosti v javno korist . Predstavnica 
Zakonodajno -pravne službe Mira Palhartinger je 
v predstavitvi pisnega mnenja dejala, da bi bilo 
treba v 1. členu razloge, ki narekujejo 
upravičenost do nadomestila največ za obdobje 
24 mesecev od začetka uporabe zemljišča, 
posebej pojasniti.  Javna korist, ki ima za 
posledico poseg v lastninsko pravico, mora biti 
ugotovljena in izkazana jasno in predvsem 
konkretno, opredelitev zemljišč pa natančna in 
predvidljiva. Glede predlaganega spremembe 8.f 
člena Zakona, je izpostavila pomislek glede 
nejasnosti razlogov, zaradi katerih naj bi se 
služnost v javno korist ustanovila le v primerih, 
ko bi uporaba zemljišča trajala dlje kot 24 
mesecev. Glede predvidene spremembe, po 
kateri naj bi se odškodnina določila za obdobje 
od poteka 24 mesecev od začetka  uporabe, pa 
je pojasnila, na kakšen način naj bi bilo dejansko 
trajanje omejitve rabe zemljišča objektivno 
izkazano. Opredelila se je tudi do predlagane 
prehodne ureditve v 5. členu, po kateri naj bi se 
do ureditve oprostitve dohodnine v zakonu, ki 
ureja dohodnino, dohodnina za odškodnino in od 
8.f člena Zakona ne plačevala. Zakonodajno -
pravna služba je menila, da bi bilo določbo iz 6. 
člena smiselno ustrezneje oblikovati, in sicer v 
smislu uskladitve višine odškodnine in sklenitve 
aneksov k sklenjenim pog odbam o ustanovitvi 
služnosti v javno korist, in pri tem opozorila, da 
predlagana prehodna določba ne upošteva, da 
se v primeru neuspešnega postopka 
sporazumevanja služnosti v javno korist lahko 
ustanovi tudi v upravnem postopku z odločbo, 
zato je treba us kladitev višine odškodnine 
določiti tudi za takšne primere.   
 V razpravi je predstavnik Poslanske 
skupine Levica dejal, da so nasprotovali 
obravnavi predloga zakona po nujnem postopku 
ter izpostavil, da so žice na meji nepotrebne in 
nevarne za ljudi. Posto pki za določitev 
odškodnin so dolgotrajni in zapleteni, zaradi 
česar prihaja do nezadovoljstva med 
upravičenci. Omenil je nastalo histerijo na                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  129  področju migracij, povečanje represije in na 
predstavnika predlagatelja naslovil nekaj 
vprašanj. Predstavnika Pos lanske skupine 
Slovenske demokratske stranke sta med drugim 
podala kritiko priprave in kakovosti predloga 
zakona, omejila počasnost upravnih postopkov 
ter poudarila pomen pripomb Zakonodajno -
pravne službe k predlogu zakona. Zaradi nizke 
vrednosti trenutnih  odškodnin sta poudarila 
potrebo po določitvi primernih odškodnin, saj gre 
vendarle za poseg v lastninsko pravico 
posameznikov. Predstavnik koalicijskih 
poslanskih skupin je predstavil svoj pogled na 
razvoj dogodkov glede migracij v prihodnosti, 
nato pa pr edstavil vsebino predloga zakona, 
omenil pooblastila policije, ki jih ima glede 
postavitve, namestitve in uporabe sredstev za 
upravljanje nadzora državne veje ali 
preprečevanja nedovoljenega prehajanja meje, 
ter obveznosti lastnikov nepremičnin. V 
nadaljev anju je predstavil še cilje in rešitve, ki jih 
prinaša predlog zakona ter ob tem izrazil 
pomisleke glede ustreznosti višine predvidenih 
finančnih posledic predloga zakona. Predstavnik 
stranke je dejal, da je predlog z akona slabo 
pripravljen, a ga bo vseeno podprl, ker je dober 
za ljudi. Med drugim je omenil nizko višino 
sredstev, ki jih bodo prejeli lastniki nepremičnin. 
Tudi predstavnik Poslanske skupine Nova 
Slovenija – krščanski demokrati je izrazil 
podporo predlogu  zakona. Med drugim je dejal, 
da je Ministrstvo za notranje zadeve že opozoril 
na težave upravnih enot glede postopkov, ki jih 
vodijo po Zakonu o nadzoru državne meje.  
 Predstavnik predlagatelja je nato v 
odgovorih na zastavljena vprašanja med drugim 
podrobneje pojasnil, da se odškodnine določijo z 
določeno metodologijo, pri kateri se med drugim 
upošteva tudi boniteta in raba nepremičnin.  
 Odbor je v skladu s 128. členom 
Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh 
členih predloga zakona skupaj in jih z 10 glasovi 
za in 0 proti tudi sprejel.  
 Ker k predlogu zakona na matičnem 
delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji, 
Odbor za notranje zadeve, javno upravo in 
lokalno samoupravo Državnemu zboru predlaga, 
da Predlog zakona o spremembah in 
dopolnitvah Zakon a o nadzoru državne meje 
sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.  
 
 Sledi predstavitev stališč poslanskih 
skupin. Stališče Poslanske skupine Slovenske 
demokratske stranke bo predstavila Anja Bah 
Žibert.  
 Izvolite.   
 
ANJA BAH ŽIBERT  (PS SDS):  Hvala lepa, 
predsedujoči. Kolegice in kolegi!  
 Namesto sistemskih ukrepov, s katerimi 
bi izvajali učinkovito varovanje meje z Republiko 
Hrvaško, podobno kot je to storila Ma džarska, s 
čimer bi poskrbeli za varovanje slovenske južne meje z Republiko Hrvaško, varnost ljudi in 
njihovega premoženja, imamo danes pred seboj 
novelo Zakona o nadzoru državne meje. Zakon, 
ki je pred nami, ni nepomemben, žalostno pa je, 
da so postopki z a določitev odškodnin 
dolgotrajni in zapleteni, zaradi česar prihaja do 
nezadovoljstva med upravičenci. Nepojmljivo je, 
da so nadomestila za postavitev ograj in 
odškodnine neprimerno nizke. Dejstvo je, da 
niso sorazmerne glede na to, da gre za poseg v 
lastninsko pravico posameznikov. Kar želimo pri 
tem izpostaviti, je, da bi bilo primerneje, da bi se 
zavarovalo državno mejo, zagotovilo varnost 
bivanja v Republiki Sloveniji ter s tem posledično 
tudi povečalo zanimanje tujih vlagateljev za 
Slovenijo.  
 V Slov enski demokratski stranki 
ponovno opozarjamo, da namesto diletantizma 
in ignoriranja bistva problema potrebujemo 
zaostritev azilne zakonodaje. Če tega ne bomo 
storili, spoštovani, bomo imeli na koncu odprto 
mejo samo še z Madžarsko.  
 Spoštovani, naj ob te m izpostavim tudi 
poziv predsednika Republike Slovenije, ki je 
dejal: » Naposled  je jasno , da  posamezne 
države  po lastni presoji sprejemajo 
ukrepe  za zajezitev nezakonitih migracij . Če 
jih mi ne bomo sposobni zajeziti  na južni 
meji, bodo ukrepali naši sever ni in zahodni 
sosedi  na naši severni  in zahodni meji .« 
Obenem je pozval k ukrepanju v smeri, da 
šengen obstane. »Nujno je, da ukrepamo tako, 
da bodo meje znotraj šengenskega prostora 
ostale odprte,« je še dejal predsednik. 
Nenazadnje pa je potrebno izposta viti tudi 
pripravo in kakovost zakona, saj je 
Zakonodajno -pravna služba Državnega zbora 
podala veliko pripomb, ki pa jih koalicjia na 
žalosti ni upoštevala. Sicer pa si danes že vsak 
dovoli vtikati v strokovno delo Zakonodajno -
pravne službe, kar je povsem nesprejemljivo. 
 
 Stališče Poslanske skupine Lista 
Marjana Šarca bo predstavil Nik Prebil.  
 Izvolite.  
 
NIK PREBIL  (PS LMŠ):  Podpredsednik, hvala 
še enkrat in le p pozdrav vsem.  
 Republika Slovenija je kot odgovor na 
begunsko oziroma migracijsko krizo leta 2015 
ter v luči preprečevanj nadaljnjih ilegalnih 
prehodov državne meje na meji z Republiko 
Hrvaško postavila tehnične ovire tako 
imenovane kovinske ograje in pa  rezilno žico. V 
skladu z veljavnim zakonom o nadzoru državne 
meje lahko policija tovrstne ovire postavi in 
vzdržuje na zemljiščih ne glede na lastništvo. 
Lastniki zemljišč so po zakonu dolžni policiji 
omogočiti prost dostop in nemoteno gibanje na 
zemljišč ih. Namen tega je lažje opravljanje 
nadzora državne meje in s tem tudi 
preprečevanje nedovoljenega prehajanja mejnih 
območji Republike Slovenije. Ker se s temi                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  130  ukrepi posega v pravico do zasebne lastnine iz 
33. člena in varstvo zasebne lastnine iz 69. 
člena Ustave, zakon določa, da so lastniki 
tovrstnih zemljišč upravičeni do denarnega 
nadomestila, zakon določa pa tudi omejitev 
lastninske pravice s služnostjo v javno korist. 
Postopki, na podlagi katerih se določa višino 
nadomestil, so ta trenutek dolgotrajn i, zapleteni, 
kar pa otežuje vsakdanje delo in upočasnjuje 
postopke.  Vlada tako s predlagano 
novelo zakona spreminja pogoje in skrajšuje 
postopke dodeljevanje finančnih nadomestil 
oziroma odškodnin. V zvezi z določitvijo višine 
nadomestila, predlog novele  zakona uvaja 
enotno metodologijo, ki temelji na bonitetni oceni 
in količniku iz tovrstnih zemljišč. Osnova za 
izračun tega nadomestila je različna glede na tip 
zemljišča, bodisi gre za kmetijsko ali gozdno 
zemljišče, za vodno ali neplodno zemljišče ali pa  
za pozidano zemljišče, kjer je količnik višji. 
Predlog novele hkrati določa tudi nadomestila, ki 
so oproščena plačila dohodnine.  Predlagane 
spremembe naj bi torej odpravile nezadovoljstvo 
lastnikov zemljišč zaradi dolgotrajnih postopkov 
in šle z bolj živ ljenjskimi ukrepi naproti ljudem, ki 
se soočajo s težavami ob meji, kjer je postavitev 
tehničnih ovir nujna za zagotovitev varnosti. 
Vodenje postopka bo sedaj hitrejše in 
učinkovitejše.  
 Slovenija je leta 2007 stopila v 
šengensko območje, v območje brez n otranjih 
meja, v območje prostega pretoka, ki mogočno 
olajšuje tako gospodarsko kot tudi politično 
sodelovanje med članicami. Takšna ugodnost je 
pravzaprav izrednega pomena tudi za ljudi, ki s 
prostih prehajanjem meja lažje zasledujemo 
svoje poklicne, kult urne in pa druge interese. 
Situacija, v kateri pa se nahajamo danes, počasi 
razkraja to močno in pa razvito Evropo. Na 
notranjih meja Evropske unije se ponovno 
uvajajo nadzori, to pa nas vrača nazaj v čase, ko 
Evropska unija ni bila to, kar zasledujemo 
danes, in to, kar želimo zasledovati v 
prihodnosti. Zavedati pa se vseeno moramo, da 
postajajo migracije realnost našega časa, saj 
tako kot tudi drugod po svetu v Sloveniji danes 
na določenih mestih potrebujemo tujo delovno 
silo. Kar pa se tiče ilegalnih preh odov meje, jih 
moramo seveda v najboljši meri omejiti in 
zaščititi interese Republike Slovenije v 
mednarodnem okolju in sodelovati skupaj za 
varovanje zunanjih meja Evropske unije.  
 V Poslanski skupini LMŠ verjamemo, 
da lahko s sodelovanjem vseh akterjev v državi, 
predvsem pa na ravni Evropske unije, delujemo 
za skupno korist. Tudi z debirokratizacijo 
postopkov rešimo marsikatero težavo in 
preprečimo slabo voljo med ljudmi. In ravno za 
potrebe varnosti države in njenih prebivalcev se 
je na lastniška zemlji šča postavilo tehnične 
ovire, ki se bodo pa, kot kaže, v prihodnosti še 
postavljale. In zato je pošteno, da ljudje za to 
dobijo ustrezno nadomestilo. Razumeti je 
potrebno, da živimo v obdobju močne 
globalizacije in podnebnih sprememb, ki pa na marsikoga vp livajo drugače, kot bi si sam želel. 
Del tega je nedvomno spreminjanje celotne 
strukture sveta, s tem tudi preseljevanje iz 
enega območja na drugega, seveda zakonito.  
 LMŠ bo predlagano novelo zakona 
podprla. Hvala lepa.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO:  Hvala l epa. 
 Stališče Poslanske skupine Socialnih 
demokratov bo predstavila mag. Bojana Muršič.  
 Izvolite.  
 
MAG. BOJANA MURŠIČ  (PS SD): Hvala lepa, 
podpredsednik, za besedo. Spoštovani minister, 
kolegice  in kolegi!  
 Na podlagi sedaj veljavnega Zakona o 
nadzoru državne meje je policiji omogočeno, da 
za opravljanje nadzora državne meje ali 
preprečevanja nedovoljenega prehajanja 
državne meje lahko oziroma sme uporabljati 
lastništvo. Prav tako sme za uspešno izvedbo 
nalog, ki se nanašajo na nadzor državne meje, 
policija na ta zemljišča postaviti, namestiti in na 
njih uporabljati tudi začasna tehnična ali druga 
sredstva. Začasna tehnična sredstva na meji z 
Republiko Hrvaš ko so se postavila konec leta 
2015 v času največjega migrantskega vala čez 
Republiko Slovenijo. Osnovni namen teh 
začasnih tehničnih ovir je bil predvsem umirjanje 
in uravnavanje migrantskega toka in 
učinkovitejši nadzor nad prehajanjem državne 
meje izven uradnih mejnih prehodov. Glede na 
to, da so tehnične začasne ovire danes še 
vedno tam oziroma se težnja po postavitvi le -teh 
predvsem s strani občanov obmejnih občin celo 
krepi, je treba predlog Zakona o nadzoru 
državne meje ustrezno spremeniti in tudi 
dopolniti.  
 Zakon določa upravičence do 
nadomestila zaradi otežene rabe zemljišča, ki 
nastane zaradi izvajanja nalog nadzora državne 
meje in preprečevanja nedovoljenega prehajanja 
državne meje. V tem primeru so za obdobje do 
24 mesecev upravičeni do namestil a. Če pa je 
potreba po trajnejši in nepretrgani uporabi 
zemljišč pri upravljanju nalog nadzora državne 
meje, upravičenci prejmejo odškodnino za 
ustanovitev služnosti v javno korist. Cilj zakona 
torej sledi učinkovitejšemu in hitrejšemu vodenju 
postopkov, s porazumevanja za ustanovitev 
služnosti v javno korist oziroma sklepanja 
pogodb o ugotovitvi služnosti v javno korist, saj 
se je v dosedanji praksi izkazalo, da so ti 
postopki dolgotrajni in predvsem zapleteni.  
 V Poslanski skupini Socialnih 
demokratov bomo  predlog novele zakona 
podprli.  
 Obenem pa tudi upamo, da bodo ti 
postopki res hitreje stekli. A potrebno je 
poudariti, da vsaka dodatna ovira na meji 
otežuje delo, otežuje razvoj turistične dejavnosti, 
otežuje dostop do rečnih bregov, ribolova itd. 
Vsled  tega si želim, da se začasne tehnične 
ovire na meji čimprej odpravijo in se razmisli o                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  131  kakšnem drugačnem načinu nadzora državne 
meje, tudi s povečanjem policijskih patrulj, 
čeprav se zavedamo kadrovskega primanjkljaja 
v policijskih vrstah. Mnogi namreč me nijo, da je 
le fizična prisotnost policistov na meji tisti pravi 
odvračalni adut učinkovitega nadzora meje, 
predvsem pa tihotapskih združb, ki pravzaprav 
organizirajo te prehode. Hvala lepa.  
 
 Stališče Poslanske skup ine Stranke 
modernega centra bo predstavila Janja Sluga.  
 Izvolite.  
 
JANJA SLUGA  (PS SMC): Prejšnji mandat je 
Državni zbor sprejel spremembe Zakona o 
nadzoru državne meje. Novela sodi v sklop 
zaščitnih ukrepo v za primere množičnih in 
ilegalnih migracij. Za vzdrževanje javnega reda 
in obvladovanje migrantskega toka konec leta 
2015 smo za varovanje zunanje šengenske 
meje na meji s Hrvaško postavili začasne 
tehnične ovire, ki pa stojijo tudi na zasebnih 
zemljišči h. Pravno podlago je omogočila 
omenjena novela, ki določa, da lahko policija za 
uspešno izvedbo nalog uporablja zemljišče in 
vodne površine ne glede na lastništvo, pri čemer 
morajo lastniki in posestniki policiji omogočiti 
prost dostop in gibanje za nemote no opravljanje 
nalog nadzora državne meje. Ker se s 
postavitvijo tehničnih ovir posega v ustavno 
pravico do lastnine, zakon določa tudi 
upravičenost do nadomestila lastniku oziroma 
uporabniku zemljišča. Prav tako pa določa tudi 
omejitev lastninske pravice s služnostjo v javno 
korist, če je za nadzor državne meje potrebna 
trajnejša in nepretrgana uporaba zemljišč, ki 
otežuje redno rabo zemljišča in hkrati traja dlje 
kot 24 mesecev. Javno korist za ustanovitev 
služnosti in obdobje obremenitve s služnostjo 
ugotovi Vlada s sklepom. Vlada je že julija 2018 
izdala sklep o ugotovi javne koristi za 
ustanovitev služnosti zaradi upravljanja nalog 
nadzora državne meje. S sklepom je bilo 
določeno, da se služnost v javno korist ustanovi 
za 10 let, in sicer na 2 tisoč 665  parcelah, kjer 
so bile začasne tehnične ovire v obdobju od 11. 
novembra 2015 do konca leta 2017 postavljene 
dlje kot 24 mesecev. Prav tako je Vlada 
spomladi letos izdala nov sklep o ugotovitvi 
javne koristi za ustanovitev služnosti zaradi 
opravljanja nalo ga nadzora državne meje, s 
katerim je bilo določeno, da se služnost v javno 
korist ustanovi za 10 let na 292 parcelah. Vlada 
je torej na skupno 2 tisoč 957 parcelah ob 
državni meji že ugotovila obstoj javne koristi za 
ustanovitev služnosti v javno korist. V omenjenih 
primerih je Ministrstvo za notranje zadeve 
dolžno v roku 6 mesecev po sprejetju sklepa 
Vlade začeti postopek za ustanovitev te 
služnosti, a slednje s postopki zamuja. Tako 
upravičenci po preteku dveh let in do 
ustanovitve služnosti ne dobijo ni ti nadomestila 
za oteženo rabo zemljišča, ki ga lahko v skladu z 
zakonom dobijo najdlje dve leti, niti odškodnine zaradi ustanovitve služnosti v javno korist. Zato 
je morala Vlada poiskati ustrezne rešitve za 
učinkovitejše in hitrejše vodenje postopkov.  
 V tej noveli, ki jo obravnavamo danes, 
je določeno, da se odškodnine za ustanovitev 
poteka 24 mesecev od uporabe zemljišč do 
služnostjo. Višina odškodnine se oblikuje na 
podlagi metodologije, ki se uporablja za izračun 
višine nadomestila, uvaja pa se tudi možnost, da 
se tudi v primeru parcelacije odškodnine 
izplačuje brez dodatnih popravljanj prilog 
sklepom.  
 Gre torej za novelo oziroma zakon, ki je 
osredotočen izključno n a to, da posameznikom 
zaradi posega v njihovo lastninsko pravico brez 
zavlačevanja in brez dodatnih administrativnih 
bremen tako za državo kot tudi za upravičence 
zagotovimo odškodnine. Kar se tiče višine 
oziroma upravičenosti odškodnin, na kar so 
opozarja li nekateri prisotni ob obravnavi novele 
zakona na matičnem delovnem telesu, pa velja 
opozoriti, da gre za že uveljavljene metodologije, 
ki se uporabljajo tudi pri izračunavanju 
odškodnin za uporabo kmetijskih zemljišč za 
ostale nekmetijske namene, in da s e odškodnine 
določijo z omenjeno metodologijo, pri kateri se 
med drugim upoštevata tudi boniteta in raba. 
Zato tudi ne bodo dobili vsi lastniki enakih 
odškodnin, kar pa seveda zaradi omejenega 
posega in, recimo temu, slabše ocene zemljišča 
resda za nekater e lahko pomeni nizko 
odškodnino. Ampak višje ne bi mogli tudi v 
primeru, če bi se jim izplačala za druge namene, 
kot je za namene nadzora državne meje in s tem 
povezanih postavitev tehničnih ovir.  
 Predlog zakona bomo na podlagi 
navedenih argumentov v Pos lanski skupini 
Stranke modernega centra podprli.  
 
 Stališče Poslanske skupine Levica bo 
predstavil Boštjan Koražija.  
 Izvolite.  
 
Spoštovani, hvala za besedo. Vsem lep 
pozdrav!  
 Dvanajst utopljenih, dva pogrešana, 8 
milijonov stroškov vojske za izvajanje patrulj, 3,6 
milijona evrov stroška vojske za postavljanje in 
vzdrževanje ograje in še dobrih 200 tisoč evrov 
stroškov za postavl janje in vzdrževanje ograje s 
strani policije. To, kar sem vam zdaj predstavil 
oziroma povedal, to je bilanca rezilne žice, 
panelnih ograj in mešanih patrulj v letu 2018. 
Namesto predvolilnih obljub o odstranitvi žice na 
meji jo bomo očitno dobili še na sl ovensko -
italijanski meji skupaj s skupnimi patruljami, 
skupaj z nakupovanjem dronov in drugih 
tehničnih sredstev za nadzor meje. Vse skupaj 
ni nič drugega kot stopnjevanje represije in 
metanja denarja praktično skozi okno. Ograja, 
žica in mešana patrulja n e preprečujejo                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  132  prehodov meje. Vse, kar delajo, je to, da 
situacijo še dodatno zaostrujejo – begunci se 
utapljajo, kmetje ne morejo obdelovati zemlje. 
Dobri medsosedski odnosi krajanov na eni in na 
drugi strani meje so fizično presekani. In 
odškodnine, ki j ih določa v Zakonu o nadzoru 
državne meje, niso nobena rešitev.  
 V Levici smo že ob sprejemanju 
prvotnega zakona opozorili, da znaša povprečna 
odškodnina na zemljišče borih 14 evrov. 
Današnji predlog se nanaša na 2 tisoč 957 
zemljišč, za katere se določa okoli 11,8 evrov 
odškodnine na parcelo.  
 Slovenci bi morali imeti do žice bolj 
kritičen odnos. Spomnimo se samo žice okrog 
našega glavnega mesta. Okupator jo je postavil, 
da bi preprečil stik med samim mestom in 
primestnim okoljem. Ljubljana je bila tako edino 
glavno mesto, ki je bilo v času druge svetovne 
vojne popolnoma obdana s fortifikacijskimi 
oviramo oziroma sistemom. Nekateri nas hočejo 
prepričati, da nas ograja brani pred domnevnimi 
vsiljivci. Kaj pa, če nam dejansko onemogoča, 
da bi mi sami izstop ili iz svojih ograj, iz ograj 
naših miselnih okvirjev, da bi poiskali rešitve, ki 
bi bile bolj človeške in v korist obeh strani, nas in 
beguncev. In veste kaj? Najprej zraste ograja v 
glavi, potem se nevtralizirajo v času in prostoru. 
Žal pa se njihova ras t tukaj ne konča, ker se 
postavijo tudi v srcu. Končni produkt vseh teh 
ograj in žic pa je nebrzdano sovraštvo, ki 
potrebuje le iskro, da se spremeni v vsesplošni 
kaos. Živimo v družbi, ki je družba iskanja 
senzacij, sploh tistih slabih in negativnih, pri tem 
pa smo spregledali tisto najbolj pozitivno, 
namreč živeti v miru. Spregledali pa smo tudi to, 
da vsi tega miru ne uživajo. K temu, da ga ne, 
smo pa tudi sami pripomogli preko političnih in 
gospodarskih odločitev. Begunci bežijo pred 
vojnami, pred divji m kapitalizmom, ki načrtno 
plenilsko izkorišča bogastvo njihovih delež v 
škodo okolja in prebivalcev. Vse ljudi, ne glede 
na to, na kateri strani ograje smo, nas žene ena 
in ista želja po boljšem življenju brez ograj in 
preprek. Stališče Levice je jasno, o grajo in žico 
je potrebno odstraniti, ker nimata prav nobenega 
pozitivnega učinka.  
 V Levici sprememb Zakona o nadzoru 
državne meje ne bomo podprli. Hvala.  
 
 Stališče Poslanske skupine Nova 
Slovenija – krščanski dem okrati bo predstavil 
Blaž Pavlin.  
 Izvolite.  
 
BLAŽ PAVLIN  (PS NSi):  Spoštovani 
podpredsednik! Spoštovani kolegice in kolegi 
poslanci!  
 Noben zakon ne more biti sam po sebi 
namen, še posebno, če gre za tako obču tljiva 
vprašanja, kot je poseg v lastninsko pravico. 
Lastninska pravica je ustavno varovana 
kategorija in je za njenega imetnika sveta. Zato 
mora biti vsak poseg vanjo utemeljen. V tem primeru so lastniki kot oškodovanci upravičeni 
do nadomestila ali pa do  odškodnine, če gre za 
ustanovitev služnosti v javno korist. Ta pravica 
mora biti zagotovljena vsem, in to pod enakimi 
pogoji. Nedopustno je, da na to svojo pravico 
čakajo po več mesecev ali celo let. V primeru 
postavitve tehničnih ovir na meji s sosednjo 
Hrvaško zaradi preprečevanja nedovoljenega 
prehajanja državne meje lastniki zemljišč, na 
katerih je postavljena žična ograja, ne morejo 
neovirano uporabljati svojih zemljišč. Zato je 
popolnoma jasno, da jim Zakon o nadzoru 
državne meje omogoča plačilo nado mestila za 
čas 24 mesecev in takoj nato, če je iz varnostnih 
razlogov ograja še vedno potrebna, tudi plačilo 
odškodnine zaradi vknjižbe služnosti. Gre torej 
za velik javni interes, za splošno varnost vseh 
državljanov, po drugi strani pa za velik poseg v 
lastninsko pravico lastnikov teh zemljišč.  
 V Novi Sloveniji smo že v letu 2017 
predlagali podaljšanje roka za vložitev zahtev za 
plačilo nadomestil za leti 2015 in 2016, saj je 
večina lastnikov prvi rok za vložitev zahtevka 
zamudila, ker o tem niso bili pr avočasno 
obveščeni. Našim argumentom je prisluhnila tudi 
takratna koalicija in rok je bil podaljšan do 31. 
marca 2018. Tudi današnji predlog novele tega 
zakona je, lahko rečem, nastal tudi na podlagi 
mojega ustnega poslanskega vprašanja ministru 
za notranj e zadeve. V svojem odgovoru je 
namreč priznal, da postopke ustanavljanja 
služnosti potekajo prepočasi, zaradi česar so 
prikrajšani lastniki zemljišč po poteku dveh let 
prejemanja nadomestila. Po izteku tega roka pa 
do dejanskega prejema odškodnine iz naslo va 
služnosti, ki so jo ustanovili po preteku dveh leti, 
namreč preteče veliko mesecev. V tem času, ko 
ministrstvo formalno vodi postopek ustanavljanja 
služnosti, niso več upravičeni do nadomestila niti 
do odškodnine, kar jih dejansko postavlja v 
nepravičen  položaj.  
 V Novi Sloveniji današnji predlog Vlade 
torej pozdravljamo, saj bo tem lastnikom 
zagotovil hitrejši oziroma daljše izplačilo 
odškodnine za služnost potem, ko bosta pretekli 
dve leti od prejemanja nadomestila. Prav tako 
pozdravljamo predlog opro stitve plačila 
dohodnine od prejete odškodnine, ki je 
lastnikom ne bo potrebno več plačati. Je pa 
seveda res, da so te odškodnine izjemno nizke 
in da so jih lastniki zemljišč pravzaprav prisiljeni 
sprejeti, ker jim zakon nalaga dolžnost, da 
morajo na zemlj iščih, na katerih je zaradi 
varnosti potrebno postaviti tehnične ovire, to tudi 
dopustiti. V Novi Sloveniji smo prepričani, da 
prejem odškodnin ne sme biti odvisen od hitrosti 
vodenja postopkov, temveč od dejstva, da je bila 
škoda tem upravičencem dejansko  povzročena 
in je bilo poseženo v njihovo lastnino iz razlogov, 
za katere niso najmanj krivi.  
 V Poslanski skupini Nove Slovenije – 
krščanskih demokratov bomo predlog zakona 
podprli.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO : Hvala lepa.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  133   Stališče Poslanske skupine Stran ke 
Alenke Bratušek bo predstavil Vojko Starović.  
 Izvolite.  
 
besedo. Spoštovani!  
 Vlada nam je v odločanje preložila 
Predlog sprememb Zakona o nadzoru državne 
meje. Ne gr e za obsežno novelo, temveč le za 
popravek nekaterih določb, saj je praksa 
pokazala, da so potrebne spremembe. Veljavni 
zakon dopušča policiji, da za nadzor državne 
meje ali preprečevanje nedovoljenega 
prehajanja državne meje namesti in uporablja 
tehnična ali druga sredstva. Za učinkovito 
izvedbo teh nalog lahko policija uporabi tudi 
lastništvo. Lastniki morajo to v skladu z zakonom 
dopustiti. S tem posegamo v ustavno varovano 
pravico lastnikov zemljišč, zato zakon v skladu z 
69. členom Ustave določa upravičenost do 
nadomestila in omejitev lastninske pravice s 
služnostjo v javno korist. Predstavniki Ministrstva 
za notranje zadeve so na seji odbora poudarili, 
da se s spremembami zasleduje cilj 
učinkovitejšega in hitrejš ega vodenja postopkov 
za ustanovitev služnosti v javno korist. Trenutni 
postopki so dolgotrajni. Ker gre za poseg v 
ustavno varovano pravico, je edino prav, da se 
lastnikom zemljišč določi nadomestilo oziroma 
odškodnina brez nepotrebnega odlašanja. V 
predl ogu je bolj natančno opredeljeno obdobje, v 
katerem je lastnik zemljišč upravičen do 
odškodnine, ker po današnji ureditvi so do 
odškodnin upravičeni šele po objavi sklepa, s 
katerim Vlada ugotovi javno korist za ustanovitev 
služnosti. Odškodnine za ustanov itev služnosti v 
javno korist resda niso visoke, a je pri tem tudi 
res, da gre pri postavitvi tehničnih ovir običajno 
le za del zemljišča in ne celotno površino.  
 V Poslanski skupini SAB podpiramo 
tudi oprostitev plačila dohodnine za izplačano 
odškodnino, gre za povračilo države 
posamezniku zaradi posega v njegove pravice. 
Ni primerno, da bi država od tega zneska 
odmerila še dohodnino.  
 Nihče od nas si ne želi meje obdane z 
žičnato ograjo. Ko smo se leta 2015 soočili z 
najhujšo migrantsko krizo, je bila ogr aja na južni 
meji nujno zlo, saj je bil pritisk nanjo velik. 
Nedovoljenega prehajanja meje ni bilo mogoče 
preprečiti z drugimi milejšimi ukrepi. Danes 
razmere na južni meji še vedno niso idealne, saj 
se policija na dnevni ravni sooča z nezakonitimi 
prehodi  meje.  
 V SAB podpiramo močno in povezano 
Evropsko unijo z odprtimi notranjimi mejami in z 
močno kontrolo na zunanjih šengenskih mejah. 
Migracije so problem, ki ga nobena država ne 
more rešiti sama. Gre za skupen evropski 
problem, ki ga moramo rešiti skup aj: okrepiti 
nadzor na zunanjih mejah in sprejeti učinkovito 
azilno in migracijsko politiko na ravni Evropske 
unije.   V Poslanski skupini SAB bomo predlog 
zakona podprli. Ocenjujemo namreč, da 
predlagane spremembe v pravni red vnašajo 
večjo mero pravičnos ti do lastnikov 
obremenjenih zemljišč. Hvala.  
 
 Stališče Poslanske skupine 
Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo 
predstavil Robert Polnar.  
 Izvolite.    
 
ROBERT POLNAR  (PS DeSUS): Spoštovani 
gospod podpredsednik Državnega zbora, gospe 
poslanke, gospodje poslanci!  
 Obvladovanje migracijskega vala, ki je 
za evropske države postal bolj ali manj 
intenzivna stalnica, vključuje sprejem ukrepov, s 
katerimi posamezne drž ave upravljajo svoje 
temeljne funkcije. Varovanje državne meje in s 
tem celotnega državnega ozemlja je tako 
zahtevno, da pri njem ne bi smelo prihajati do 
improvizacij. Slovenska država je svojo najdaljšo 
mejo proti Hrvaški, skupno dolgo 670 kilometrov, 
zavarovala tudi s panelno ograjo in rezalno žico 
v skupni dolžini 178 kilometrov, kar je zgolj 
dobra četrtina celotne dolžine mejne črte.  
 O učinkovitosti in smotrnosti teh 
ukrepov je kajpak možno polemizirati. Danes pa 
je naš namen izboljšati, predvsem pa 
poenostaviti in pospešiti postopke za izplačilo 
odškodnin tistim državljankam in državljanom, ki 
so svoja zemljišča odstopili za postavitev fizičnih 
ovir. Nobenega dvoma ni, da policija sme 
druga sredstva za  opravljanje nadzora državne 
prehajanja državne meje. Ravno tako ni dvoma, 
da morajo lastniki omogočiti policiji prost dostop 
in gibanje za nemoteno opravljanje nalog 
nadzora državne meje. Operativna izvedba takih 
dejan j pomeni poseg v ustavno pravico do 
lastnine, zato lastnikom zemljišč pripadata 
upravičenost do nadomestila za uporabo 
zemljišča ali pa oziroma in odškodnina za 
korist, če je potrebna trajnejša in nepretrgan a 
uporaba zemljišč, ki otežuje redno rabo 
zemljišča in traja dlje kot 24 mesecev. Pri tem je 
bistvenega pomena obdobje posega v ustavno 
pravico do lastnine. Če si je bilo ob začetku 
migracij še mogoče predstavljati, da bodo 
potrebni ukrepi začasne narave, potem so 
stvarni dogodki pokazali, da moremo govoriti o 
ukrepih z dolgotrajnim delovanjem, vplivi in 
učinki na vsakodnevno življenje prebivalstva na 
obmejnih območjih. Zato je prav, da uredimo 
izplačilo obeh vrst finančnih nadomestil za 
uporabo zasebnih ze mljišč v javno korist. Način 
določitve odškodnine in njena primerna višina pa 
ne moreta biti stvar individualne presoje ali 
ocene. Metodologija za izračun višine 
nadomestila in višine odškodnine za ustanovitev 
služnosti v javno korist je jasna in nedvoumna  
ter zajema obseg posega na zemljišču, boniteto                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  134  zemljišča v skladu s predpisi, ki evidentirajo 
nepremičnine, in vrsto dejanske rabe v skladu s 
predpisi, ki urejajo vrsto dejanske rabe zemljišč. 
Upoštevati je treba, da gre za zemljišča, ki po 
površini niso velika, zato tudi ne more priti do 
visokih vrednosti pri izračunih odškodnin. Je pa 
res, da je višina odškodnine v takih okoliščinah 
plodno gojišče za uganjanje vsakih sort 
demagogije.  
 Do sprememb in dopolnitev, o katerih 
danes odločamo, je prišlo na pod lagi praktičnih 
izkušenj, ki so temelj za izboljšanje dolgotrajnih 
in marsikdaj tudi prehudo zbirokratiziranih 
postopkov. Poslanci Poslanske skupine Desus 
bomo prav zato predlog zakona podprli. Hvala 
lepa.  
 
 Imamo še zadnje stališče, stališče 
stranke, ki ga bo predstavil Dušan Šiško.  
 Izvolite.  
 
predsedujoči, vsi prisotni!  
 Zakon je zelo slabo pripravlj en, verjetno 
se tega predlagatelj tudi zaveda. Avtorji tega 
zakona na veliko žalost nimajo razdelanih 
osnovnih pojmov civilnega prava.  
 Kljub temu pa bomo zakon podprli, ker 
je dober za naše državljane, za naše ljudi, ki 
živijo ob državni meji.  
 Na kratk o. Smisel te novele je, da se 
upravičencem nepremičnin, kamor so bila 
nameščena tehnična in druga sredstva za 
opravljanje nadzora državne meje ali 
preprečevanje nedovoljenega prehajanja 
državne meje, zagotovi nadomestilo ali 
odškodnina. Pravico do nadomest ila ima tisti 
upravičenec, ki mu je otežena raba 
nepremičnine do 24 mesecev. Pravica do 
odškodnine pa pripada tistim, ki jim je bila 
obremenjena nepremičnina s služnostjo več kot 
24 mesecev. Imamo pa težavo, saj Vlada 
Republike Slovenije prihaja sama s seb oj v 
nasprotje. Po eni strani trdi, da migrantov ni več, 
da slovenska policija obvladuje razmere na meji 
Republike Slovenije z Republiko Hrvaško in 
varuje šengensko mejo, po drugi strani pa danes 
obravnavamo novelo Zakona o nadzoru državne 
meje, kjer posre dno pritrjuje, da so prisotni 
problemi, ki jih je potrebno reševati. Glede na to, 
da je bil zakon predlagan po nujnem postopku, 
je več kot očitno, da se Vladi mudi z ureditvijo 
tega segmenta in je panično pristopila k noveli 
tega zakona. Vtis, katerega daj e naša Vlada v 
medijih, je, da novega migrantskega toka ne 
pričakuje, da so zadeve urejene in pod 
nadzorom. Kot vidimo, temu ni tako. Vlada 
očitno razpolaga z informacijami, ki jih pa ne želi 
deliti z javnostjo, navsezadnje tudi z opozicijo. 
Na terenu so t ežave z vzdrževanjem 
infrastrukture, ki jo je postavila prejšnja 
Cerarjeva vlada. Vlada je kot služnostni 
upravičenec zavezana tudi vzdrževati to infrastrukturo. Stanje na terenu je katastrofalno. 
Lastniki zemljišč na mejnem območju poznajo 
stanje, in sice r so ovire zaraščene, strgane, 
zaradi nevzdrževanja predstavljajo ovire za 
divjad, kazijo videz pokrajine in še bi lahko 
našteval. Ovir niso dolžni vzdrževati lastniki, 
temveč država. O tem se vse premalo 
razpravlja. Ovire, ki so postavljene ob rekah, so 
postavljene na slovenski strani, na slovenskem 
bregu reke, kar pomeni, da bodo Hrvatje čez čas 
rekli, reka je naša, vi pa imate tam gor malo 
brega. O tem naša vlada ne razmišlja, ne 
razmišlja čisto nič.  
 Glede višine odškodnin in nadomestila 
pa moram poved at, da so smešno nizke, saj bo 
država namenila 35 tisoč evrov na letni ravni iz 
naslova odškodnin. Ta znesek je za 
obremenitev 2 tisoč 957 nepremičnin. To je 
11,83 evrov po nepremičnini. Državljan bo prejel 
11,83 evrov. Spoštovani, ne se zajebavati, 
dvigni te denar pri migrantih, ki ga je dovolj na 
kontu. Prepričan sem, da je res velika večina teh 
upravičencev slovenskih državljanov. Prav je, da 
jim država, če jim je obremenila lastninsko 
pravico, za to tudi ponudi pravično odškodnino. 
Na tem mestu pozivam v se upravičence, bodisi 
do nadomestila bodisi do odškodnine, da v celoti 
izkoristijo možnost, da zahtevajo njim 
pripadajoče pravice, in sicer na upravnih enotah, 
kjer ležijo njihove nepremičnine.  
 Ker pa je zakon dober za državljane, ga 
bomo podprli. Hvala . 
 
 Končali smo s predstavitvijo stališč 
poslanskih skupin.  Prehajamo na 
razpravo o členu in vloženem amandmaju. V 
razpravo dajem 7. člen ter amandma Poslanske 
skupine SDS.  
 Želi kdo razpravljati? Vidim eno roko.  
 Poslanka Anja Bah Žibert, izvolite.  
 
ANJA BAH ŽIBERT  (PS SDS):  Hvala lepa za 
besedo, predsedujoči!  
 Mi menimo, da ni potrebno zdaj delat 
nobene panike. Ko smo v Slovenski demokratski 
stranki začeli opozarj at na migrantsko 
problematiko, na pritiske na našo mejo, so nas 
mnogi obmetavali z različnimi psovkami v tem 
državnem zboru. Danes, ko sem poslušala 
stališča, pravzaprav vsi govorite o problemu. 
Zdaj naenkrat se pa vsi tega problema 
zavedamo in seveda pote m se sprejemajo tudi 
zakoni na horuk.  
 Predlog zakona, ki je pred nami – 
zagotovo ni potrebe, da se uveljavi naslednji dan 
po objavi, ampak zagotovo se lahko objavi tako, 
kot veleva ustava, kajti v samem zakonu ni nikjer 
opredeljeno, da bi moral ta začeti  veljati takoj. 
Se pravi, mi menimo, da je 15 -dnevni rok 
povsem ustrezen. Je pa res, da v zakonu 
manjka nekaj temeljnega, in to smo tudi v 
obrazložitvi povedali, da bi bilo prav, da bi se 
Državni zbor seznanil s postopki za ustanovitev 
služnosti v javno ko rist zaradi opravljanja nalog                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  135  nadzora državne meje, o nadomestilih in 
odškodninah po tem zakonu z oceno stanja in 
predlogi za dvig višine nadomestila odškodnine. 
In prav bi bilo, da bi Vlada Republike Slovenije o 
tem poročala Državnemu zboru.  
 Zakaj menim o, da je potrebno? Danes 
smo kar nekajkrat slišali o tem, da so postopki 
zahtevni, težavni, počasni, po drugi strani, da so 
nadomestila smešno nizka, pravzaprav lahko 
rečemo, da so nedostojna. Na eni strani 
plačujemo ogromno denarja za migrante – res 
gre o gromno denarja. Glede na to, da pa tukaj 
na drugi strani, ko gre za poseg v osebno 
lastnino, spoštovani, to je lastnina nekoga, 
nekdo si jo je zaslužil, lahko jo je tudi podedoval, 
ampak nekdo je to lastnino moral kupiti in plačati 
zanjo. In zdaj se mu bo jemala oziroma se bo 
uporabljala za smešno nizke zneske. In ne čudi 
me sporočilo, ki sem ga dobila danes zjutraj. 
Poslušajte to, name se je obrnil državljan, ki je o 
teh nadomestilih govoril že pred teh z varuhinjo 
človekovih pravic, ki mu je sama tudi pri trdila 
temu, da so odškodnine premajhne. Sam je 
izračunal podatek, koliko mora plačati, če sam 
zaprosi državo za služnost, se pravi, da gre za 
državno premoženje oziroma državno last in 
potem prosi za služnost. Ta znesek je za 
določeno zemljišče, ki ga ima , izračunano 225 
evrov. 225 evrov bi moral plačati državi za 
služnost. On bo pa za to isto zemljišče od 
države dobil 11 evrov. In zdaj mi povejte, kdo se 
tukaj dela norce. Če je država do lastnih 
državljanov tako mačehovska, kaj mi sploh 
pričakujemo od drž avljanov nazaj? In sam je 
rekel potem v sporočilu: »Nikoli ne bom dal 
svoje zemlje, ker se delajo norce.« Ni problem, a 
veste, oddati zemljišče, res. Vejo, da je potrebno 
zavarovati mejo, ljudje, vejo, da so problemi, 
ampak za njih je to norčevanje. In pra v imajo. 
Poglejte to razliko še enkrat – 225 evrov, če je 
lastnik država in nekdo zaprosi za služnost, 
obratno 11 evrov. Zato smo z amandmajem 
predlagali, da bi tudi Vlada poročala o 
uresničevanju tega zakona, ker menimo, da 
bodo na terenu oziroma ob naši južni meji 
težave. Bodo težave. Občutek imam, da nekdo 
misli, da so naši državljani in državljanke neumni 
in da bodo takole mimogrede z nekim pavšalnim 
zneskom, res nizkim v posmeh vsemu, prišli kar 
tako. Ne bodo, ker imajo dovolj. Na eni strani 
gre, kot s em povedala, ogromno denarja na 
posameznika, ko gre za migranta, ki pride v to 
državo, na drugi strani pa seveda, ko gre za 
naše državljane, ko gre za njihovo premoženje, 
ko bi jim lahko vsaj izkazali nek odnos, izkazali 
odnos do njihove lastnine, ki so jo  pridobili, je 
pač res nesramno, predvsem pa nezrelo od 
neke vlade.  
 V Slovenski demokratski stranki 
menimo, da za uveljavitev zakona ni potrebno 
nobeno hitenje in je 15 -dnevni rok povsem 
ustrezen. Sem pa že povedala, da je sama 
Zakonodajno -pravna služba d ala ogromno 
pripomb na ta zakon. In to je ravno zato, ker se 
zakoni pri tej vladi delajo ad hoc, brez nekih načrtov, brez nekega treznega razmisleka. Tudi 
to, kaj se notri napiše, mislim, vsaj ta razmerja bi 
si pogledali, koliko država zahteva od 
državljan a, ko gre za uporabo državnega 
zemljišča, in na drugi strani, koliko potem daje, 
ko gre za lastništvo, državljanom.  
 V Slovenski demokratski stranki še 
enkrat pozivamo Vlado, da razmisli o tem in da 
nam vseeno poroča o uresničevanju tega 
zakona. Prepričan i smo, da boste imeli težave. 
Teh 35 tisoč evrov, ki ste jih izračunali, je 
smešno. Plačali bi državljanom solidno ceno, 
vem, da to nadomestilo nikoli ne more 
nadomestiti tega, da nekdo uporablja tvoje 
zemljišče, ampak lahko ti daje pa vsaj občutek, 
da si v tej državi nekaj vreden in da državljanom 
oziroma Vladi ni vseeno za njihove državljane.  
 
 Želi še kdo razpravljati? Ker vidim, da 
je interes še, bomo sprožili postopek za prijavo. 
Imamo prijavljene tri. Naprej dob i besedo 
Primože Siter.  
 Izvolite.  
 
spoštovani podpredsednik.  
 Nobena skrivnost ni, kakšno je 
generalno naše stališče do tako imenovanih 
tehničnih ovir na meji. Žica je  brez zveze. Žica 
ne opravlja nobene varnostne funkcije, to se je 
izkazalo v zadnjih petih skoraj letih, od kar jo je 
Cerarjeva vlada postavila. Opravlja pa dve 
pomembni funkciji v državi. Eno je, da je večni 
spomenik histeriji in opominjanje na ta večen 
strah, ki ga mora generirati ta zunanji sovražnik, 
kar je seveda totalno neutemeljeno, ker se je v 
zadnjih petih letih konstantno in redno strašilo 
državljanke in državljane, kakšen strah in 
kakšen bavbav so ti begunci. Sem ministra 
Poklukarja v enem pisnem  vprašanju pred nekaj 
tedni vprašal, kakšne so res statistike, koliko 
kaznivih dejanj, ki se generalno zgodijo v 
Sloveniji, povzročijo tujci. Pozivam vas, da si na 
spletni strani Državnega zbora preberete njegov 
odgovor, in presenečeni boste nad statistika mi, 
koliko kaznivih dejanj, koliko strahu vrednih 
dejanj opravijo tujci v Sloveniji, koliko pa 
slovenski državljani.  
 In zdaj druga na tej točki, v kontekstu 
današnje razprave pomembna disfunkcija te 
ograje je pa ustvarjanje kaosa v lokalnih okoljih 
v obm ejnih občinah. Kaos med občankami in 
občani, o katerem tudi piše tri dni nazaj Večer, 
vas pozivam, v odgovor na obisk ministra 
Poklukarja in premierja ob južni meji. Novinarji 
so se sprehodili do krajanov in v glavnem 
pobirali izjave o tem, kaj si oni misl ijo o žici, o 
ograji, kakšno dodano vrednost je, v navednicah 
seveda, prinesla lokalnim skupnostim. Pravijo, 
zdaj citiram članek: »Ograjo naj podrejo in 
postavijo most čez reko. Veliko bolje bi bilo, če 
bi del tega denarja namenili za obnovo kraja. 
Včasih smo čez ta most hodili v najbližjo 
trgovino na hrvaško stran, ljudje smo še vedno                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  136  prijatelji, še nedavno smo z mosta skakali v 
reko.« To je razpoloženje med prebivalkami in 
prebivalci obmejnih občin, ki v glavnem 
opozarjajo na težave, ki jih te žice in ogr aje 
prinašajo. Infrastruktura propada, zopet eno od 
naših poslanskih vprašanj, ki smo jih na pobudo 
belokranjskih občank in občanov zastavili 
ministrici za infrastrukturo. Infrastruktura 
propada, mostovi propadajo, ceste propadajo 
zaradi tega, ker je ta ži ca, ker je ta ograja tam 
postavljena. Bolje bi bilo investirati vsa ta 
sredstva v razvoj lokalnih skupnosti, turizem, ki 
prav tako propada, ki ga tako rekoč ni več, 
sporoča prav tako ta članek iz Večera. Sredstev, 
ki so v seštevku, zdaj prehajam na številk e, 8 
milijona evrov stroške vojske za postavljanjem in 
vzdrževanjem, 200 tisoč evrov stroškov za 
postavljanje in vzdrževanje na strani policije, se 
pravi, 12 milijonov evrov skupaj brez samega 
nakupa. Pot em so pa sedaj tukaj še nove 
skupne patrulje na italijanski strani pa se bo ta 
stroškovnik še malo odebelil.  Žrtve tega 
političnega kiksa od ograje so najbolj lokalne 
skupnosti, občanke in občani obmejnih občin, pri 
katerih infrastruktura propada, kjer tu rizem 
propada, kjer morajo klicati policijo, da jim odpre 
vrata na ograji, da se gredo lahko v reko kopati, 
kar so prej lahko delali neomejeno. Neki ukrepi z 
nekimi malimi žepninami, o številkah smo slišali 
v stališčih poslanskih skupin, tega problema ne 
bodo odpravili. Neka odprava administrativnih 
ovir tega problema ne bo odpravila. Ta problem 
bo odpravilo konkretno vlaganje v lokalni razvoj 
in ne v poglabljanje reševanja nekih fiktivnih 
problemov, ki naj bi jih imeli z begunci. Hvala 
lepa.  
 
PODPREDSEDNI K JOŽE TANKO: Hvala lepa.  
 Besedo ima Janja Sluga.  
 Izvolite.  
 
JANJA SLUGA  (PS SMC): Hvala lepa.  
 V marsičem se lahko strinjam s 
predgovornikom. Tudi debata, ki se zdaj odpira 
ob vložitvi tega amandmaja, je seveda točno to, 
za kar je bil ta amandma vložen, da bomo zopet 
širili debato, se pogovarjali o vsem, o čemer se 
želimo pogovarjati. Dejstvo pa je, da ima 
sprememba tega zakona zgolj eden sam 
namen, in to je čim hitreje državljanom izplačati 
tisto, kar jim  pripada. Ja, lahko se pogovarjamo 
tudi o tem in tudi tukaj se lahko strinjam, da so 
mogoče te odškodnine prenizke, da bi se morale 
določati drugače, da bi se morala metodologija 
določiti drugače. Lahko. Dejstvo pa je, da ta 
amandma, ki ste ga vložili, teg a ne določa. Ta 
amandma govori zgolj in samo o 15 -dnevnem 
roku za uveljavitev, kar je pa v nasprotju s 
samim ciljem, s samim predlogom, zakaj je bil ta 
predlog sploh pripravljen. Predlog je bil 
pripravljen zato, da bodo državljanke in 
državljani čim hitrej e prišli do tistega, kar jim 
pripada. Posledica te spremembe v nobenem 
primeru niso nekaj, za kar bi morali državljanke in državljani nekaj storiti. Storiti za to mora 
država. Prav je, da država to stori brez 
odlašanja, tudi brez 15 -dnevnega roka, ampak 
da to stori takoj, da državljanke in državljani te 
odškodnine dobijo čim prej.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO: Hvala lepa. 
  
 Besedo ima Jožef Horvat.  
 Izvolite.  
 
podpred sednik. Spoštovana predstavnika 
ministrstva, spoštovani kolegice in kolegi!  
 Jaz bi pričakoval, da bi Vlada navedla 
neke tehtne razloge, zakaj naj zakon začne 
veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu. 
Poslanka skupina Nove Slovenije je na kolegiju 
podprla nujni postopek, ker se strinjamo s tem, 
da je treba čim hitreje povrniti škodo, ki nastane 
zaradi tega zelo pomembnega javnega interesa, 
ki se mu reče nadzor državne meje. To je 
izjemno pomemben državni, javni interes. Ker pa 
Vlada teh razlogov ni n avedla, pa se strinjam z 
vloženim amandmajem. Strinjam se, da kolegi 
predlagajo neki običajni vacatio legis zakona, 
torej 15 dni po objavi v Uradnem listu. Ampak 
bolj pomembno se mi zdi to oziroma si 
postavljam vprašanje, nisem sicer član 
pristojnega odbor a, da se pravzaprav odbor ali 
bolje rečeno koalicija sploh ni odzvala na 
mnenje, bolje rečeno pripombe Zakonodajno -
pravne službe. Očitno imamo v zadnjem času 
težave v Državnem zboru s pravom, z 
razumevanjem prava. Mi imamo, še enkrat in 
stokrat, mi imamo o dlično skupino, ki sestavlja 
skupino pravnikov, tudi z najvišjimi akademskimi 
naslovi, ki sestavljajo Zakonodajno -pravno 
službo, in še vedno mi v ušesih odzvanja 
nedavni napad, brutalni napad s strani poslanca 
Levice na uslužbenko Zakonodajno -pravne 
službe  z najvišjim akademskim naslovom. Tega 
enostavno ne morem razumeti, na nek način 
tudi ne morem preboleti. Ampak zdi pa se mi 
pomembno, da poslanci hodimo po terenu, 
čeprav je veliko obveznosti v Državnem zboru in 
časa za obiske po terenu je zelo malo. Zaka j o 
tem govorim? Zato ker smo se na terenu sestali 
med drugim tudi z županom Občine Rogatec, to 
je gospod Martin Mikolič, ni toliko pomembno, da 
je član naše stranke, bolj je pomembno, da je 
župan, ki ima odprte oči za probleme, ki jih ljudje 
v njegovi obč ini ob meji s Hrvaško imajo. In zelo 
jasno nam je artikuliral te probleme, saj je bil 
nekoč tudi poslanec, in zaradi teh problemov je 
potem nastalo poslansko vprašanje našega 
kolega Blaža Pavlina, ki je ministra Boštjana 
Poklukarja spraševal o nadzoru drža vne meje, o 
Zakonu o nadzoru državne meje, ki določa 
upravičence in postopek določanja nadomestila 
za oteženo redno rabo zemljišča zaradi 
opravljanja nadzora državne meje in 
državne meje. V skladu z 8.a členom 
upravič enci lahko zahtevajo nadomestilo do 31.                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  137  marca tekočega leta za preteklo leto. 
Upravičenci torej morajo zahtevati to 
nadomestilo. Če je za opravljanje nalog nadzora 
državne meje in preprečevanja nedovoljenega 
prehajanja državne meje potrebna trajnejša in 
nepretrgana uporaba teh zemljišč in zato 
oteževanje njihove rabe, redne rabe traja več 
kot 24 mesecev, se lastninska pravica na teh 
zemljiščih začasno obremeni z ustanovitvijo 
služnosti v javno korist. In še enkrat, varovanje 
državne meje je zelo pomembna ja vna korist. V 
tem primeru je Ministrstvo za notranje zadeve 
dolžno v roku šestih mesecev po sprejetju 
sklepa Vlade Republike Slovenije začeti 
postopek za ustanovitev te služnosti. Če torej 
upravičenci po tem zakonu prejemajo 
nadomestilo za oteženo redno ra bo zemljišča 
dlje kot dve leti, mora Vlada za nadaljnje potrebe 
izvajanja Zakona o nadzoru državne meje na teh 
zemljiščih ustanoviti služnost v javno korist, v 
tem primeru pa so lastniki zemljišč oziroma drugi 
uporabniki v skladu z 8.f členom Zakona 
upravi čenci do izplačila odškodnine, in sicer na 
letni ravni za preteklo leto. Tukaj je treba 
izpostaviti primere iz prakse, ko pristojno 
Ministrstvo za notranje zadeve zamuja s 
postopki ustanavljanja omenjene služnosti v 
javno korist, med tem časom, po preteku dveh 
let in do ustanovitve služnosti, pa upravičenci ne 
dobijo niti nadomestila za oteženo rabo 
zemljišča, ki ga lahko v skladu z zakonom 
dobivajo najdlje dve leti, niti odškodnine iz 
naslova ustanovljene služnosti v javno korist. 
Upravne enote naj bi nove  vloge upravičencev 
do izplačila nadomestila po preteku roka dveh 
let zavrgle. Tako deluje tudi program na 
upravnih enotah, saj po tem roku vloge ni 
mogoče v program niti vnesti, takšna je pač 
aplikacija, računalniški program. Tako še niso v 
celoti odobren e nekatere vloge za leto 2017 za 
postavljeno ograjo v letu 2015, kar je 
nesprejemljivo. In gre torej za očitno 
zavlačevanje postopkov na račun državljanov, ki 
jim zakon daje pravico do nadomestila oziroma 
odškodnine. In na podlagi tega, bom rekel, 
posnetka  stanja je potem kolega Blaž ministra 
spraševal in spodbujal k spremembi zakona. 
Dobro, ta bo danes oziroma jutri pri glasovanju 
zagledal luč sveta. Mi smo naklonjeni temu 
zakonu. Ampak tudi sam morem mimo tega, kar 
sta izpostavila že kolegica in kolega Du šan, ko 
govorimo o teh nadomestilih, so to tako mizerni 
zneski, da je mene kot poslanca Državnega 
zbora Republike Slovenije sram. In spet imam 
nek občutek, morda boste rekli zato, ker 
prihajam iz periferije, da sem s tem obremenjen. 
Nisem s tem obremenjen.  Imam samo odprte oči 
in vidim, kaj se dogaja na različnih področjih z 
ljudmi na periferiji, ker normalno, tisti, ki živijo o 
državni meji, je na periferiji in se velikokrat iz 
Ljubljane do tja ne vidi. Imamo 2 tisoč 997 
zemljišč, torej nepremičnin, masa d enarja, če je 
to sploh masa, ki je namenjena za nadomestilo, 
pa je, kot je bilo že omenjeno, 35 tisoč. Tudi 
sam sem si izračunal, da v povprečju na zemljišče, na parcelo pride to nadomestilo 11 
evrov, 11,83, torej slabih 12 evrov za parcelo v 
povprečju, da  me ne boste narobe razumeli. 
Veste, koliko je to? Če greš v trgovino in nekaj 
kupiš za malo več kot 50 evrov, toliko DDV 
plačaš. Če greš v trgovino in kupiš neko dobrino, 
ki je obdavčena z 22 -odstotno stopnjo DDV, jo 
kupiš v višini 53 evrov, je znesek DDV  slabih 12 
evrov. Tukaj apeliram na gospode iz ministrstva 
in bomo zelo pozorni, ko se bo sprejemal 
proračun za naslednje obdobje, ta postavka se 
mora povišati. To je res, oprostite, delanje norca.  
 Ob tem, ko govorimo o nadzoru 
državne meje, še enkrat in  stotič podčrtujem, gre 
za izjemno pomemben javni interes. Jaz ne bom 
sedaj problematiziral, ograja ja ali ograja ne. 
Prejšnja vlada se je odločila, da bo ograjo 
postavila. Jaz sam bi rajši videl, da je ne bi bilo, 
ampak enostavno se očitno drugače ni dalo  
rešiti, da smo s tehničnimi ovirami zavarovali 
našo državno mejo, ki pa ni kar neka običajna, 
je šengenska. Je šengenska. In ta meja ne 
dihta, kot se reče po domače, ni vodotesna. 
Zakaj? Ja, zato ker najdemo ilegalne migrante 
kjerkoli pravzaprav. Pa ne bo m sedaj na dolgo 
razpredal o ilegalnih migrantih, saj ljudje, ki živijo 
ob tej meji nam največ povedo. Zato je treba iti 
na teren, pa se s temi ljudmi pogovarjati. S temi, 
ki so oškodovani, ker imajo tam zemljišča in ne 
morejo opravljati svoje kmetijske in  druge 
dejavnosti, in dobijo za to v povprečju slabih 12 
evrov na parcelo, in s tistimi, ki jih je strah, ki 
vidijo, da migranti pač nimajo naše slovenske 
kulture, da odmetavajo hrano, obleke in tako 
dalje. Saj sam premier si je, tu mu je treba 
izraziti pr iznanje, da je šel na teren, se z ljudmi 
pogovarjal, situacija je bistveno drugačna, kot jo 
je predstavil kolega iz Levice, in je sam ugotovil, 
da meja ni vodotesna, zato je obljubil več 
policistov, tudi več vojske in opreme, tehničnih 
sredstev, drone in t ako dalje. In to pozdravljamo. 
Lahko si mi sedaj dopovedujemo, da perfektno 
opravljamo svojo dolžnost na šengenski meji, 
ampak ključno je to, gospe in gospodje, kako 
nas drugi vidijo. Mi kontrolo na šengenski meji in 
šengenski režim izvajamo v imenu 28 drž av 
oziroma malo manj, v imenu šengenskega 
območja, če sem bolj točen. In druge države 
nam ne zaupajo, zato imamo kontrole na 
notranjih mejah. Naši Pomurci, ki se dnevno 
vozijo delat v Avstrijo, tarnajo, ker imajo na meji 
kontrole, ne vedno, občasno. Kaj se  dogaja na 
slovensko -italijanski meji, smo že veliko govorili 
in še bomo govorili. Italijani nam ne zaupajo, saj 
tega ne bodo eksplicitno povedali, ampak vidni 
italijanski politiki napovedujejo, da bodo delali 
ograjo ali celo zid, menda. In to je problem š irše 
narave, ki zahteva nek drugačen, doslednejši 
pristop do izvajanja šengenskega režima na 
slovensko -hrvaški meji.  
 Zaključujem s ponovnim apelom na 
Vlado, da se vendarle ta nadomestila za naše 
državljane, za lastnike zemljišč v naslednjem 
letu dvignejo . Morda mi bo kdo rekel, ja, glej, to 
ne gre drugače, to je nek pravilnik, neka uredba,                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  138  kakorkoli že, ne gre drugače. Okej, potem pa 
moramo to uredbo ali pravilnik spremeniti. Ne 
sprejemam teh odgovorov, da je to maksimalni 
znesek, ki je možen. Glejte, ni maksimalen, ni. 
 
 Videl sem še roko za prijavo. Želi še 
kdo besedo?  
 Preden dam besedo naprej, bi morda 
poprosil predstavnike Vlade, da se na te 
komentarje tudi odzovete, saj imate najavljen 
čas. Mislim, da ni prav, da ti komentarji tečejo v 
prazno.  
 Zdaj pa dajem besedo Anji Bah Žibert.  
 Izvolite.  
 
ANJA BAH ŽIBERT  (PS SDS): Hvala lepa, 
 Mislim, da sem vendar dolžna 
odgovoriti na nekater a vprašanja.  
Sicer razprave kolegice Janje Sluga poznamo, 
gredo po istem sistemu. Zopet ne posluša. Jaz 
sem jasno povedala, kaj predlagamo z 
amandmajem, to je 15 -dnevni rok. Predlagatelj 
zakona nas ni prepričal o tem, da bi imeli kakšne 
posebne argumente,  da je treba to naslednji dan 
po uveljavitvi. Kot drugo, tu je treba tudi vedeti, 
da bodo upravičenci morali sami podati 
zahtevke. Jaz upam, da bo Vlada vsaj toliko 
korektna in jih bo o tem obvestila, kajti vsi 
vendar ne spremljajo tovrstnih aktov in bi bi lo 
prav, da se jih pravočasno in primerno obvesti.  
 Zanimiva je tudi kolegica Janja v svoji 
razpravi, ko pravi, da se strinja s kolegom 
Primožem Siterjem iz Levice, ki je govoril, 
kakšne težave so zaradi ograj, kaj to pomeni za 
turizem, medtem ko je to st orila njena Vlada 
oziroma njen predsednik Vlade. Njen predsednik 
Vlade je postavil ograjo. Tako so res včasih 
nekateri v svojih razpravah ne samo 
nasprotujoči, ampak prav smešni.  
 Dolžna sem tudi nekaj odgovorov 
Primožu Siterju. Omenil je, da obstaja stat istika, 
ki je objavljena, kjer naj bi bili podatki, koliko 
tujcev stori kazniva dejanja, in da bomo sami 
videli, kakšni so. Jaz vam bom povedala, kakšni 
so – nerealni so. Kajti, če bi bili realni, potem bi 
bil tam zaveden vsak ilegalni prehod meje, saj je 
to kaznivo dejanje. To je kaznivo dejanje, pa 
tega v tej statistiki ni. Pa še več, vam bom 
povedala, česa tudi ni v tej statistiki. Name se je 
obrnil varnostnik ene od trgovin v Ljubljani; ne 
bom šla v mikrolokacijo, ker pač ne želim 
izpostavljati tega pos ameznika. Povedal mi je, 
da skorajda dnevno prihaja do utaj, kraj s strani 
migrantov. In policisti, ko pridejo, tega sploh ne 
zabeležijo. Odpeljejo jih na lokacije, kjer naj bi 
bivali. Tako da, oprostite, s temi statistikami 
lahko sami sebe farbate, državl janov več ne 
morete.  
 Prav tako je Primož Siter razlagal o 
tem, da je bral v Večeru, kako hudo je na južni 
meji, ker ne morejo domačini hoditi čet mejo, ne 
morejo hoditi plavati in tako naprej. Jaz ga vabim, da naj ne bere Večera, ampak naj gre z 
mano na Dolenjsko, kjer se dnevno srečujem z 
državljankami in državljani, z občankami, občani, 
ki imajo pa povsem drugačne težave. Ampak jaz 
govorim iz podatkov, ne iz časopisa, ampak iz 
terena. Veste, ti podatki so zelo žalostni. 
Pravzaprav se vsak že dnevno boji , ko gre v svoj 
kotiček, kjer si je postavil kakšno zidanico in ne 
ve, v kakšnem stanju ga bo čakala. Prav tako 
določene sprehajalne poti niso več varne. Ljudje 
ne upajo več na sprehode v naravo tako, kot so 
hodili včasih. Jaz res prosim, ne se iti populiz ma, 
pojdite vprašati državljane in dajmo upoštevati 
tisto, kar nam povedo, ne tisto, kar je nekje 
zapisano.  
 Zdaj pa še nekaj o podatkih, ker se mi 
zdi pač to pomembno. Prej sem povedala tisto 
razliko 225,11 evrov. Mogoče si boste pa dali 
nekoliko več misl iti z naslednjim podatkov. 
Mesečna ženina za migranta, mesečna, 
poudarjam, mesečna žepnina za migranta je 
trikrat večja, kot bo dobil povrnjen strošek 
državljan na leto za rabo njegovega zemljišča. 
Zdaj pa povejte, na kateri strani je Vlada? To je 
žalostno . To je porazno. Ne poskrbimo za lastne 
državljane. Vsaka država je toliko dobra, kolikor 
najprej poskrbi za lastne državljane, potem pa 
pomaga ostalim, ki so pomoči potrebni. Pomoči 
potrebni. Ne govorimo o ilegalnih ekonomskih 
migrantih. Ampak to se pri n as dogaja. In potem 
se vsi čudimo, zakaj je pritisk na mejo še večji. 
Normalno, saj so tukaj pri nas nagrajeni. 
Državljan bo dobil 3 -krat manj na leto, kot dobi 
nekdo na mesec. In jaz vas vse skupaj pozivam, 
tukaj gre po navadi predvsem za kmečko 
prebivals tvo, za podeželje, kjer že tako težko 
shajajo. Poglejte si, s kakšnimi zneski morajo 
preživeti mesece, in na drugi strani v posmeh 
takšni izračuni. Mene boste pač težko prepričali. 
Še enkrat, to sem povedala, prav bi bilo, da bi 
nas Vlada oziroma pristojno  ministrstvo 
obveščalo o tako imenovanih postopkih za 
ustanovitev služnosti, o odškodninah, o 
nadomestilih. To sem povedala, to ni predmet 
amandmaja kot takega, ampak da bi bilo dobro, 
da bi Vlada to storila.  
 Kar se pa tiče amandmaja, sem ga pa 
jasno pov edala. Zakon je bil, spoštovani, 
narejen ad hoc. Maja je kolega Blaž Pavlin 
spraševal pristojnega ministra, pa ni imel 
odgovora. Vedel je samo to, da stvari niso 
dobre. Potem so se pa hitro sestali in nekaj 
pripravili in zato tudi toliko pripomb 
Zakonodajn o-pravne službe, ker se ad hoc 
pripravljate in ad hoc delate, brez strategije. 
Tukaj pa je strategija zelo pomembna, ker gre za 
zelo občutljive stvari. Gre za življenja naših 
državljanov, na drugi strani gre za njihova 
premoženja, gre za njihovo varnost in  vse 
ostalo. Takih stvari bi se morali lotevati bolj 
resno in bolj odgovorno v dobro vseh. V dobro 
vseh.  
 
 Želi še kdo razpravljati?                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  139   Marko Bandelli, izvolite.  
 
 Dve besedi glede tega. Gospa 
poslanka, res bi lahko evidentirali prehode, 
ampak kako bodo evidentirali prehode, saj ne 
morejo vedet, kdo je sploh prišel čez. Kako, na 
kakšen način? Če bi Italija morala evidentira t 
prehode, ki jih je vsak dan na tisoče, kam bi 
prišli s tem seznamom? Kaj bi lahko naredili 
tukaj? Seveda se pa strinjam z vami glede 
ostalih zadev. Kar jaz vidim tukaj, je, ko Salvini 
obtožuje Slovenijo, da ne varuje dobro meje in 
da bo zaradi tega posta vil neke ovire med 
mejama. To je zaskrbljujoča zadeva, to je zelo 
zaskrbljujoča zadeva. 15 let hodijo, 20 let hodijo 
migranti, največja vrzel migrantov je bila vedno 
Italija, vedno spodnji del Lampeduze in zgornji 
del. Odkar je on prepovedal, da prihajajo 
migranti, so začeli hodit na Grčijo, so začeli hodit 
v Španijo, se je tudi Evropa zbudila. Tu je ta 
večji problem. Evropa mora tudi povedat svoje. 
Mi smo majhna država, bomo rešili probleme 
tako, kot moramo, ni kriva policija za to, saj 
vemo, da je podhran jena tudi policija. Potem bi 
jaz dal rajši predlog, če že pošiljamo mi na 
Hrvaško policaje, da kontrolirajo naše Slovence 
na Pagu in ne vem kje na Rabu in vsepovsod, 
saj je bilo objavljeno povsod, da hodijo naši 
policaji tja dol. Potem naj tudi Evropa ured i, da 
evropske države pošljejo policaje na šengenske 
meje. Saj bi lahko Evropa poslala policaje k nam 
pa bi varovali skupaj, če že vidimo, da je ta 
problem. Tu vidim jaz eno rešitev. Če je 
šengenska meja, je evropska meja, ni slovenska 
meja. Na ta način mo ramo varovat vsi skupaj to 
zadevo.  
 Zelo me je užalostila samo še ena 
zadeva. Nazadnje, ko sem bil na Odboru za 
notranje zadeve, je vodja sindikata obtoževal in 
se zgražal nad vojsko, ker jim pomaga na meji. 
To bi mogla bit osnova vojske. In ne da jim je v  
napoto, je izjavil. Kako je v napoto? Če se že 
sami ne znamo koordinirat, kako bomo mi 
reševali problematiko meje? Še sami se ne 
znamo med sabo zmeniti. V napoto je! Kako bo 
v napoto?! No, tu so te prave problematike, da 
bomo rešili ta glavna vprašanja z Evropo samo. 
O tem morajo naši poslanci tudi gor poročati. 
Tako kot poročamo mi tukaj, naj oni poročajo 
tudi tam gor. Šengenska meja je evropska meja, 
ni slovenska meja. Če jo hočemo varovati, jo 
moramo varovati vsi skupaj. To je osnova vsega. 
Hvala predse dnik.  
 
 Besedo želi še mag. Branko Grims.  
 Izvolite.  
 
MAG. BRANKO GRIMS  (PS SDS):  Hvala za 
besedo.  
 Zelo zanimivo je poslušat po toliko letih, 
kolikor ta kriza  traja, tako razpravo. Dejstvo je, 
da država ima svoje meje. Vsak prehod preko meje mora biti zakonit. Če se dogaja stihija, če 
se to prepusti ilegalnim migracijam, potem 
seveda taka država, strogo gledano, niti ne 
obstaja. Problem, s katerim se danes Slov enija 
sooča, je, da ker ne brani dovolj učinkovito južne 
meje, zrasejo ograje in se zapirajo naše sosede 
proti severu. Ko bo to storila do konca še Italija, 
te skupne patrole so v resnici samo zato, da 
nam čim hitreje vračajo ilegalne migrante, potem 
bo Sl ovenija imela zelo velik problem, ki ne bo 
samo varnosten, ampak tudi razvojen. Zato je 
seveda učinkovito in upravičeno uporabiti vsa 
sredstva, ki jih ima država na razpolago za svojo 
obrambo. En od njih je tudi ograja, ampak ko se 
to uporabi, je seveda tr eba računati s tem, da je 
socializma konec in je treba ljudem dati tudi 
ustrezno odškodnino. To, kar je zdaj 
predlagano, je neustrezno, je v določeni meri, bi 
lahko rekli, kar žaljivo. Pri migrantih gre 
pravzaprav za en zelo velik biznis, to vsi zelo 
dobro  veste, tudi na državi ravni na nek način, 
če hočete. Tam se 100 -milijonski zneski 
uporabljajo, zato tistih nekaj tisočakov za 
odškodnine ne bi smelo biti vprašanje. Drugo pa 
je, da bi s tem pravzaprav Slovenija morala znati 
presekati. Slovenija svojega Sa lvinija še čaka. 
On je dokazal v Italiji, da se to da, če se hoče. 
Nekateri ste govorili zdajle o policistih. Jaz z vso 
odgovornostjo trdim, da Slovenska vojska in 
policija sta sposobni ta hip zapreti slovensko 
južno mejo za vse ilegalne migracije, če bi z a to 
dobili vsa sredstva in vsa pooblastila. Pa jih 
seveda nimata. Nedavno, če kdo kritizira 
policiste, sem policiste branil v izjavi za 
italijansko največjo mrežo pri Berlusconiju – si 
boste lahko to ogledali to v eni oddaji. Tam so 
vse mogoče očitali naš i policiji, sem rekel ne, 
oprostite, policija dela, kar lahko. Enako tudi 
vojska. Vojska ima ta problem, da jo pošiljajo na 
mejo brez pooblastil, in potem ne more niti 
učinkovito ukrepati. Problem pa je seveda, da se 
za to ne omogoči, ne da na razpolago vs eh tistih 
sredstev, ki bi jih potrebovali. To se dela po 
kapljicah, postopno, v danem primeru prepočasi 
in prepozno. Zdaj se namerava še neke ograje 
dodatno postavljati. To bi moralo vse že zdavnaj 
prej biti. Zaradi tega, ker se to ne zgodi pri nas, 
se dog aja drugje. Če bi se bile države sposobne 
med sabo res dobro dogovoriti – in jaz mislim, 
da bi slovenska morala tukaj voditi tukaj neko 
iniciativo –, bi bilo seveda najbolje zapreti 
zunanjo mejo EU. To je v danem primeru 
hrvaška meja. Poleg nje pa je še ve dno treba 
braniti tudi našo, ker je pa naša šengenska in 
zanjo veljajo posebna pravila. Kadar se gre 
preko nje, ima potem tudi to določene pravne 
posledice.  
 Koliko bo tole, ker se pripravlja, 
učinkovito? Jaz odkrito povem, da dvomim. Zelo 
dvomim zaradi sl abih izkušenj, zaradi tega, ker 
še vedno ni tiste volje, da bi se enkrat za vselej 
s temi ilegalnimi migracijami, ki v resnici niso ne 
beg pred vojnami ne beg pred podnebnimi 
spremembami in podobne neumnosti, ki jih 
poslušamo, to je samo najbolj umazan biz nis,                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  140  biznis z ljudmi, s katerimi služijo države, s 
katerimi služijo nevladne organizacije, s katerimi 
služijo ilegalni švercarji, s katerimi imajo vsi 
svoje račune. Politični računi od nekaterih so v 
tem, da v njih vidijo bodoče volivce, politični 
računi t istih, ki jih pošiljajo, pa so v tem, da vidijo 
v njih svoje vojake, ki bodo islamizirali Evropo. In 
zato bi Evropa morala narediti eno samo stvar, 
ki jo ponavljam že štiri leta – dosledno 
spoštovani svoj pravni red. Če bi bil pravni red 
Evropske unije in Slovenije v celoti spoštovan, 
tega problema, gospe in gospodje, sploh nikoli 
ne bi bilo, ga ne bi smelo biti. Naša skupna 
odgovornost je, da naredimo vse, kar je v naši 
moči. Vaša, ki imate vlado in ki imate oblast, pa 
je, da to tudi uzakonite in zato name nite 
ustrezna sredstva, dovolj velika, da bodo 
učinkovita.  
 
 Želi še kdo razpravljati?  
 Predstavnik Vlade, državni sekretar 
mag. Sandi Čurin, izvolite.  
 
MAG. SANDI ČURIN : Spoštovani predsedujoči, 
 Skušal bom podati stališče do 
vloženega amandmaja SDS in pa seveda tudi 
nekaj pogledov na samo obrazložitev 
amandmaja.  
 Namen novele Zakona o nadzoru 
državne meje je predvsem pohitriti po stopke 
izplačila odškodnin, saj gre v teh primerih za 
enostranski poseg v lastninsko pravico s strani 
države. To je bil ključni razlog, da smo 
predlagali, da se sprejme veljavnost zakona prvi 
dan po njegovi uveljavitvi, vendar v tem 
konkretnem primeru nena zadnje nimamo nekih 
zadržkov tudi, če bi se zakon sprejel oziroma 
uveljavljal v tem 15 -dnevnem roku. Drugi 
namen, ključni namen, je poenostavitev ali pa 
poenotiti metodologijo izračuna nadomestila 
odškodnine z naslova služnosti v javno korist. 
Tretji pa je  zapolniti to časovno vrzel med 
obdobjem izplačila nadomestila po poteku tega 
24-mesečnega obdobja in pa uveljavljanju 
odškodnin iz naslova služnosti v javno korist. Se 
pravi, finančna posledica tega zakona teh 35 
tisoč evrov se izključno navezuje na zapol nitev 
tega obdobja, te nastale vrzeli. Sicer pa je 
skupna finančna posledica izplačila odškodnin 
na letni ravni bodo znašale okoli 235 tisoč evrov, 
v projekciji 10 -letnega obdobja govorimo o dveh 
milijonih evrov. Glede same višine odškodnine 
se upravičencu  prizna pravica do nadomestila 
sorazmerno glede na obdobje oziroma trajanje 
obremenitvi zemljišča v koledarskem letu, pri 
čemer se glede na obseg posega na zemljišču 
določi površina, na kateri je otežena raba 
zemljišča. Skratka, pri določanju višine 
nadome stila se upošteva tako vpliv posega na 
lastninsko pravico, obseg posega na zemljišču, 
vrsta dejanske rabe zemljišča in boniteta 
zemljišča ter obdobje postavitve. Ker gre sicer 
za daljšo postavitev oziroma celoletno postavitev, se upoštevajo tudi omejitve g lede 
obdelave kmetijskih zemljišč. Nadomestilo za 
kmetijska zemljišča vključuje tudi izgubljena 
plačila iz naslova ukrepov kmetijske politike 
oziroma izgubljen dohodek, saj iz tega naslova v 
področnih predpisih ni predvideno, kakšno 
posebno nadomestilo.  
 Dodatno bi želel pojasniti, da je 
predlagana višina odškodnine po našem mnenju 
ustrezna, saj je 10 -krat višja kot nadomestilo po 
uredbi, ki ureja nadomestila za sredstva iz 
popisa, in 30 -kratnik letnega dohodka oziroma 
katastrskega dohodka, ki se ga v povp rečju 
doseže na takih zemljiščih ter seveda 
predstavlja 10 % tržne vrednostni zemljišča. Je 
pa, kot rečeno, potrebno upoštevati faktor, 
boniteto in površino, ki se navezuje na tisto 
površino neposredno na postavitvi tehnične 
ovire, se pravi teh 5 metrov, 2  metra na eno in 2 
metra na drugo stran. Po izračunu vsega tega 
pridemo do konkretnih zneskov.  
 Glede konkretnega primera, ki je bil 
izpostavljen s strani poslanke SDS, če se bo 
dotična oseba oziroma oškodovanec obrnil na 
Ministrstvo za notranje zadeve s tem konkretnim 
primerom, bomo z veseljem seveda to proučili in 
tudi ustrezno odgovorili. V tem trenutku pa na 
konkreten primer ne morem podati relevantnih 
informacij.  
 Nadalje, kar se tiče samega poročanja, 
kar je bilo obrazloženo v sami obrazložitvi 
aman dmaja, lahko nekako ocenjujemo s strani 
Ministrstva za notranje zadeve, da je pač 
netipični predlog, saj Vlada in ministrstva že zdaj 
spremljajo izvajanje vseh spisov in na podlagi 
ugotovitev predlagajo in sprejemajo ustrezne 
ukrepe. Namreč okoli tega poro čamo v okviru 
letnih poročil policije, Ministrstva za notranje 
zadeve. Vodi se tudi posebna evidenca, koliko je 
tovrstnih izplačil, in pa sama izplačila so tudi 
predmet dotičnih revizij. Nimamo težav s samim 
poročanjem, menimo pa, da je že v uveljavljeno 
spremljanje izvrševanja predpisov in drugih 
področij ustrezno organizirano in ni neke 
utemeljene potrebe, da bi na tem področju 
izplačevanja nadomestil in odškodnin na podlagi 
Zakon o nadzoru državne meje dodatno poročali 
Državnem zboru. Nimamo pa seveda s tem 
nobenih težav. Hvala lepa.  
 
 Mateja Udovč, izvolite.  
 
MATEJA UDOVČ  (PS SMC): Hvala lepa za 
besedo.  
 Bom čisto kratka. Ko danes posluša m 
razprave svojih kolegov in kolegic, ne morem 
mimo tega, da imam občutek, kot da smo na 
dveh bregovih, vmes je pa en grozovit propad. 
Ko poslušam razprave desnega brega, jih 
razumem, ko govorijo o strahu, o strahu ljudi, 
kako si ne upajo več sprehajati ob  Kolpi, ko ne 
upajo več iz svojih hiš, ker jih je strah, da jim bo 
množica migrantov, ne vem, kaj pravzaprav                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  141  naredila. Razumem, sama se veliko nahajam na 
južnem delu meje, sama poznam to 
problematiko in je bila marsikatere stvari naša 
družina tudi deležna,  zato jih resnično razumem. 
Ko pa poslušam levi breg, pa poslušam 
diametralno nasprotje, kako je treba ograje 
umakniti, kako je zaradi tega turizem na 
slabšem, kako velik upad turizma, vejica, tri pike, 
zaradi tega, ker so ograje postavljene, zaradi 
tega, ker hoče naša država zavarovati meje, 
zato se infrastrukturo uničuje, kako se mostovi 
zato ne morejo obnavljati. Resnica – resnica je 
pa resnično nekje na sredini, če hočemo ali ne. 
Res je, kot je kolegica povedala, naša vlada, 
prejšnja vlada je postavljal a, je začela postavljati 
ograje. In prav se je odločila, da jih je začela 
postavljati, saj je s tem v bistvu zagotavljala in 
še vedno zagotavlja varnost naših državljanov. 
Prav je, da se na tistem območju, kjer jih 
postavlja, tudi dogovarja z lokalno skupn ostjo. 
jaz verjamem, da to tudi počnejo. Če vzamemo 
samo primer Vinice, postavili so ograjo, ampak, 
veste, niso ograje postavili kar čez celoten 
kamp, da se zdaj ljudje v kampu ne morejo več 
kopati v Kolpi, ne, lepo so jo uredili. In tisti, ki 
poznamo ta k raj, vemo, da je zdaj kamp dobil 
eno lepo podobo, pa čeprav ima ograjo. In turisti 
ravno tako lahko tja prihajajo in ravno tako lahko 
dopustujejo na tistem kraju. Zato še enkrat 
poudarjam, resnica je na sredini. Je res, da se 
jim je življenje spremenilo ob  prihodu migrantov, 
res je, da ograja spremeni način življenja, kot je 
res, da je treba na drugi strani pogledati, kako je 
s turizmom in nasploh življenjem. Zato jaz vedno 
trdim, da je resnica na sredini. Hvala.  
 
 Želi še kdo besedo? Ker ne želi nihče 
več razpravljati, zaključujem razpravo. O 
amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom 
seje zbora odločali jutri v okviru glasovanj.  
reda.  
 
 Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA 
O NALOGAH IN POOBLASTILIH POLICIJE, 
SKRAJŠANI POSTOPEK.  
Državnemu zboru predložila Vlada. Za 
dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem 
besedo predstavniku Vlade, državnemu 
sekretarju mag. Sandiju Čurinu.  
 Izvolite.  
 
 Dovolite mi, da kratko predstavim 
nalogah in pooblastilih policije, ki se nanašajo na 
popolno implementacijo Direktive Evro pskega 
parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o 
uporabi podatkov iz evidenc podatkov o potnikih, 
tako imenovana PNR, za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih 
in hudih kaznivih dejanj v nacionalni pravni red.  
 Boj proti teroriz mu in drugim hujšim 
oblikam kriminalitete je že dalj časa ena od 
prednostnih nalog Evropske unije pri 
zagotavljanju notranje varnosti. Evropski svet je 
v stockholmskem programu državam članicam 
Evropske unije naložil konkreten in celovit odziv 
pri omejevan ju prioritetnih virov ogrožanja 
varnosti in pozval Evropsko komisijo, da za 
preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in 
pregon navedenih dejanj poda predlog za 
vzpostavitev sistema za uporabo podatkov o 
letalskih potnikih, saj se je ta pristop na podlagi 
tujih izkušenj izkazal kot učinkovito orodje za boj 
proti mednarodnim virom ogrožanja varnosti.  
 V Sloveniji sta se vzpostavitev in 
projekt tako imenovanega slovenskega PNR 
izvajala pod okriljem medresorske projektne 
skupine, v kateri so sodelovali predstav niki 
policije, Ministrstva za pravosodje, Ministrstva za 
infrastrukturo, nacionalni letalski prevoznik Adria 
Airways in Informacijski pooblaščenec kot 
pridruženi partner. Vsebina direktive PNR je bila 
januarja 2017 delno že prenesena v pravni red 
Republike  Slovenije z Zakonom o spremembah 
in dopolnitvah Zakona o nalogah in pooblastilih 
policije, predhodno pa je bila narejena tudi 
presoja vplivov na zasebnost, ki je bila 
pripravljena skladno s smernicami 
Informacijskega pooblaščenca. V presoji je 
podrobno ut emeljena uporaba podatkov in 
sorazmernost njihove obdelave v povezavi z 
dodatnim posegom v osebnostno pravice 
posameznika. S tem je policija dobila novo 
policijsko pooblastilo za pridobivanje, hrambo in 
obdelavo podatkov potnikov v letalskem 
prometu ter po datkov o potnikih prijavljenih na 
let, tako imenovani API podatki, advanced 
passenger information, in podatki o potnikih o 
potnikih iz sistema rezervacij letalskih vozovnic, 
tako imenovani PNR, passenger name record. 
Policija podatke pridobiva od letalskih  
prevoznikov, ki prevozno dejavnost opravljajo iz 
tretjih držav ali iz držav članic Evropske unije na 
ozemlju Republike Slovenije in v obratni sferi 
oziroma z vmesnim postankom na ozemlju 
Republike Slovenije. Direktiva PNR zavezuje 
države, da ustrezno impl ementirajo nacionalni 
pravni red najpozneje do 25. maja 2018. 
Slovenija do tega roka ni izvedla dokončne 
implementacije, zato je zaradi nenotifikacije 
predpisov za prenos direktive v nacionalni pravni 
red od Evropske komisije prejela tudi uradni 
opomin. Gr ozi seveda tožba pred Sodiščem 
Evropske unije in izrek denarne kazni z 
dodatnim plačilom pavšalnega zneska za ves 
čas trajanja kršitve do njene odprave.  
 Z namenom nujne in celovite 
implementacije direktive PNR v nacionalni pravni 
red so v predlogu izvede ne naslednje 
spremembe in dopolnitve zakona o nalogah in 
pooblastilih policije, in sicer pri obdelavi 
podatkov API za namen učinkovitega boja proti 
nezakonitemu priseljevanju in izboljšanja mejne                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  142  kontrole ter za namen izsleditve iskanih oseb je 
v predlogu zakona ožji nabor podatkovnih 
elementov API glede na določbe v veljavnem 
zakonu o nalogah in pooblastilih policije, in sicer 
so to le nujni potrebni podatki za dosego teh 
ciljev. Nadalje, podrobneje je opredeljen način 
obdelave podatkov PNR in API za preve rjanje in 
ocenjevanje potnikov pred njihovim prihodom na 
ozemlje Republike Slovenije ali pred njihovim 
odhodom s tega ozemlja, da se identificirajo tisti 
potniki, ki bi jih policija in drugi pristojni organi 
morali podrobneje varnostno obravnavati, in za 
njihovo analitično obdelavo in njihovo pošiljanje 
pristojnim organom, da v skladu z nameni 
izvedejo potrebne aktivnosti v posameznih 
primerih. Ustrezno je prilagojen oziroma 
razširjen seznam hujših kaznivih dejanj, 
podrobneje in jasneje so opredeljeni uprav ičeni 
do podatkov PNR in API, ustrezno je prilagojen 
čas hrambe podatkov, ki se z 9 mesecev skrajša 
na 6 mesecev, nato pa se bodo podatki 
depersonalizirali. Skupni čas hrambe je v skladu 
z direktivo 5 let od njihove pridobitve. Predlog 
zakona uvaja deperso nalizacijo. Določajo se 
pogoji in postopek za razkrivanje 
depersonaliziranih podatkov ter pristojni državni 
organ, ki to odbori.  
 Spoštovani! Kot predlagatelji menimo, 
da so predstavljene rešitve v Predlogu zakona o 
spremembah in dopolnitvah Zakona o nalo gah 
in pooblastilih policije ustrezne, in predlagamo, 
da Državni zbor predlog zakona sprejme. Hvala.  
 
 Prelog zakona je kot matično delovno 
upravo in lokalno samoupravo.  Za predstavitev 
poročila odbora dajem besedo podpredsedniku 
Niku Prebilu.  
 Izvolite.  
 
NIK PREBIL  (PS LMŠ): Podpredsednik, hvala 
lepa.  
upravo in lokalno samoupravo je na 9 seji dn e 
27. 6. 2019 kot matično delovno telo obravnaval 
Zakona o nalogah in pooblastilih policije, ki ga je 
Državnemu zboru v obravnavo preložila Vlada.  
je na 29. redni seji dne 22. 3. 2019 sklenil, da se 
predlog zakona obravnava po skrajšanem 
postopku.  
 Predstavnik predlagatelja, državni 
sekretar na Ministrstvu za notranje zadeve mag. 
Sandi Čurin, je uvodoma podal dopolnilno 
pojasnil, da se p redlog zakona nanaša na 
popolno implementacijo direktive 2016/681 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 
2016 o uporabi podatkov iz evidenc podatkov o 
potnikih, tako imenovanih PNR, za 
pregon teroristični h in hudih kaznivih dejanj ter 
predvideva natančnejšo ureditev določb na področju upravljanja policijskih nalog in izvajanja 
pooblastil, s čimer pa se odpravljajo v praksi 
zaznane pomanjkljivosti.  
 Sledeč tudi mnenju Zakonodajno -
pravne službe so bili pred lagani amandmaji 
koalicije, s katerimi se v predlogu zakona 
ohranja le člene, ki zadevajo implementacijo 
direktive. Določbe direktive v pravni red je v 
popolnosti preneslo že 22 držav članic Evropske 
unije, tri, med katerimi je tudi Slovenija, so to 
storil e le delno, medtem ko jih dve državi članici 
še nista.  
 Predstavnica Zakonodajno -pravne 
službe gospa Mira Palhartinger je nato v 
predstavitvi pisnega mnenja ZPS dejala, da se 
poglaviten del predlaganih sprememb in 
dopolnitev nanaša na implementacijo omenj ene 
direktive, katere materija je bila z novelo 
ZNPPol -A že vnesena v pravni red Republike 
Slovenije. Vsebina predloga zakona se nanaša 
na informacijsko zasebnost posameznika, zato 
je poudarila, da je potrebna tudi presoja 
sorazmernosti predlaganih ukrepov . Ob tem je 
omenila, da je poseg v varstvo zasebnosti 
dopusten le, če je določno opredeljen namen in 
kateri podatki se lahko zbirajo in obdelujejo, če 
so podatki glede na namen obdelave nuno 
potrebni in če sta urejena tudi nadzor in varstvo 
tajnosti izbran ih podatkov.  
 Uvodni del je zaključil še predstavnik 
Državnega sveta, državni svetnik Marjan 
Maučec, ki je pojasnil, da Komisija Državnega 
sveta za državno ureditev predlog zakona 
podpira. Med razlogi za podporo sta tudi 
implementacija direktive ter dejst vo, da je s 
podatki, ki jih ureja predlog zakona, možno 
slediti in pravočasno zaustaviti teroristične 
organizacije in posameznike ter zaznati žrtve 
kaznivih dejanj, predvsem trgovanja z ljudmi.  
 V razpravi so razpravljali predstavniki 
poslanskih skupin Le vica, Slovenske 
demokratske stranke in predstavniki koalicijskih 
skupin. Predstavnika Poslanske skupine Levica 
in predstavnica Poslanke skupine Slovenske 
demokratske stranke sta izrazila nekatere 
pomisleke glede predloga zakona in opozorila 
na pripombe Zak onodajno -pravne službe. 
Predstavnik koalicijskih poslanskih skupin je 
povedal, da predlog zakona predstavlja popolno 
implementacijo direktive ter da je upoštevano 
načelo sorazmernosti. Policija ima izjemno 
restriktivno urejen nadzor pri vpogledu v 
evidence . Predlagane rešitve bodo tako v 
pomoč policiji, da bo bolje opravljala svoje delo, 
pri tem se bo razbremenilo večino potnikov, saj 
se bo pozornost policije preusmerila le na 
določene posameznike, za katere se bo na 
podlagi evidenc izkazal določen sum.  
 Predstavnika predlagatelja sta v 
odgovorih še omenila, da se podatki ne zbirajo 
na zalogo, saj se ti podatki sproti avtomatizirano 
preverjajo in uporabljajo, ter da se shranjujejo le 
za določeno obdobje.  
 V nadaljevanju je odbor sprejel 
amandmaje poslanski h skupin LMŠ, SD, SMC,                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  143  SAB in DeSUS k 1., 2., 3., 4., 5., 7., 8., 9., 10., 
11., 12, 13., 16., 17., 18., 19., 20., 22. in 23. 
členu in Poslanska skupina SDS k 3., 4., 11., 18. 
in 23 členu. Odbor ni sprejel amandmaja 
Poslanke skupine SDS k 6. členu, 
brezpred meten pa je postal amandma Poslanke 
skupine SDS k 5. členu.  
 Odbor je nato v skladu s 128. členom 
za in 1 glasom proti tudi sprejel.  
 Glede na sprejete amandmaje  je odbor 
pripravil besedilo dopolnjenega predloga 
zakona, v katerega so sprejeti amandmaji tudi 
vključeni. Hvala lepa.  
 
 Prehajamo na predstavitev stališč 
poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska 
skupina Lista Marjana  Šarca in poslanec Igor 
Peček.  
 Izvolite.  
 
IGOR PEČEK  (PS LMŠ):  Hvala lepa, spoštovani 
podpredsednik. Spoštovana predstavnika Vlade, 
 Varnost je v resnici javna dobrina, ki 
mora biti zagotov ljena vsem ne glede na to, ali si 
jo posameznik v določenem trenutku želi ali ne. 
Velikokrat se niti ne zavedamo vseh okoliščin in 
mehanizmov, ki obstajajo v družbi zato, da se 
državljanom zagotovi potrebna varnost. Zaradi 
številnih ukrepov, ki jih zagotav lja država kot 
oblika družbene organizacije določenega 
naroda, vsi mi lahko živimo kot živimo. Včasih 
tudi pozabljamo, da naša varnost ni dana sama 
po sebi, pa vendar se še kako dobro zavedamo 
njenega pomena, kadar nas zaloti kakršna koli 
kritična varnostn a situacija. Nekateri dobrino 
varnosti uvrščajo v celo v tako pomembno 
kategorijo dobrin, kot je zagotavljanje naših 
osnovnih bioloških potreb. Varnost je torej ena 
osnovnih človekovih pravic in hkrati temeljna 
dolžnost družbe, ki jo zagotavljamo z 
vzposta vljanjem in ohranjanjem reda zoper vse, 
kar je grozeče, moteče ali nevarno, bodisi to 
prihaja od zunaj ali od znotraj. Zavedanje, da 
prav varnost zagotavlja in omogoča večino 
ostalih družbenih vrednot, je izjemnega pomena, 
pa vendar, ko definiramo varnostn e mehanizme, 
se zelo hitro dotaknemo zelo občutljivega 
področja nedotakljivosti človekovih pravic in 
varstva osebnih podatkov. Zaradi slednjega je 
ob vstavljanju varnostnih mehanizmov vedno 
prisotno neizogibno tehtanje med dvema 
dobrinama ali celo med več dobrinami hkrati. To 
vsekakor ni zanemarljivo in v luči zagotavljanja 
varstva osebnih podatkov moramo sprejeti tudi 
mehanizme, ki bodo preprečili morebitne 
zlorabe.  
 V predlogu, ki je danes pred nami, naj 
bi bili tudi ti zadržki, ki jih obravnava tudi 
Ustavno sodišče Republike Slovenije, 
odpravljeni oziroma je v njem tudi obrazložitev, 
zakaj določene pripombe niso upoštevane. Poglavitni cilj predloga zakona je uvedba 
direktive Evropske unije v slovenski pravni red. 
Novela predvideva natančnejšo definicijo d oločb 
o opravljanju policijskih nalog in pooblastil, v prvi 
vrsti pa gre za implementacijo tistih odločb v 
Zakon o nalogah in pooblastilih policije, ki se 
nanašajo na podatke o potnikih, pridobljenih iz 
sistema rezervacij letalskih kart, in na podatke o 
potnikih, ki so na let prijavljeni. Zavedati se je 
potrebno, da se je v zadnjih letih varnostna 
situacija v segmentu letalstva bistveno 
spremenila in je zaradi preteklih neljubih 
dogodkov potrebno sprejeti nove varnostne 
ukrepe. Gre torej za združitev podatk ov o 
potnikih, prijavljenih na let, s podatki o potnikih, 
ki so pridobljeni iz sistema rezervacij letalskih 
vozovnic. V luči tega predlog predvideva tudi 
shranjevanje podatkov glede na njihovo 
občutljivost, ne shranjujejo pa se tisti podatki o 
verski pripa dnosti, zdravstvenem stanju ali 
političnem prepričanju potnika. Sistem 
shranjevanja avtomatsko definira navedene 
podatke, ki se shranjujejo na enem mestu, v 
enotnem informacijskem sistemu in znotraj 
zakonsko določenih rokov.  
 V Poslanski skupini Lista Marj ana 
Šarca se vsekakor zavedamo tako pomena 
varnosti kot tudi pomena spoštovanja človekove 
zasebnosti in ostalih človekovih pravic, ki se jih z 
varnostnimi mehanizmi nujno dotikamo. Pri 
sprejemu našega stališča smo opravili skrben in 
kritičen premislek in s e zaradi ohranjanja 
predvsem varnosti naših državljanov na tako 
visoki ravni, kot je danes, odločili, da bomo 
predlog zakona podprli. Hvala lepa.  
 
demokratov bo predstavil Predrag Baković.  
 Izvolite.  
 
PREDRAG BAKOVIĆ  (PS SD):  Spoštovani 
predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani 
kolegice in kolegi, predstavniki Vlade!  
o nalogah in pooblastilih  policije, katera je bila 
po obravnavi na matičnem delovnem telesu 
deležna kar precej sprememb, še posebej če 
primerjamo besedilo novele zakona ob sami 
vložitvi marca 2019. Kljub temu da je Kolegij 
predsednika Državnega zbora podprl skrajšan 
postopek obrav nave novele zakona, je do njene 
obravnave prišlo z zamikom. Razlog tiči 
predvsem v tem, da smo pričakovali odločitev 
Ustavnega sodišča v zvezi z zahtevo za oceno 
ustavnosti dela 112.a, 114.a in 113. člena 
novele Zakona o nalogah in pooblastilih policije, 
a pred dokončno odločitvijo novele b. Varuh za 
človekove pravice je namreč po sprejemu novele 
Zakona o nalogah in pooblastilih policije leta 
2017 na Ustavno sodišče vložil zahtevo za 
oceno ustavnosti navedenih členov. Na odgovor 
še čakamo. Ne glede na naved eno, je Republika 
Slovenija s popolno implementacijo direktive o 
uporabi podatkov iz evidenc podatkov potnikov                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  144  za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in 
pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj, 
krajše PNR, že v zamudi. S predlagano novelo 
pa se o menjena direktiva PNR v celoti 
implementira v nacionalni pravni red. Sprejetje 
predlagane ureditve gre tudi v smeri 
natančnejše ureditve določb na področju 
opravljanja policijskih nalog in izvajanja 
pooblastil, s čemer se odpravljajo 
pomanjkljivosti, ki so  bile zaznane pri 
operativnem delu. Naj spomnim, da je policija z 
novelo A dobila nova policijska pooblastila z 
namenom pridobivanja hrambe, obdelave in 
uporabe podatkov o potnikih v letalskem 
prometu oziroma podatkov o potnikih, ki so 
prijavljeni na let. Na kratko to pooblastilo 
imenujemo API. Z danes obravnavano novelo se 
ob popolni implementaciji direktive PNR zbirajo, 
hranijo in obdelujejo tudi podatki potnikov iz 
sistema rezervacij letalskih vozovnic. Mnogo 
opozoril je bilo že izrečenih v zvezi z 
informacijsko zasebnostjo posameznika. Vsako 
ne le policijsko zbiranje in obdelava osebnih 
podatkov pomeni poseg v informacijsko 
zasebnost posameznika. Ključnega pomena je 
predvsem upoštevanje načela sorazmernosti pri 
posegu v človekove pravice. Zavedamo se, da  
ta človekova pravica ni absolutna in da je pri teh 
posegih potrebno tehtati med zasebnostjo 
posameznika in med prevladujočim javnim 
interesom. V zvezi s tem menimo, da je načelo 
sorazmernosti upoštevano, da ima policija 
izjemno restriktivno odrejen nadzor  pri vpogledu 
v evidence in da se s tem ukvarja posebna 
skupina, ki je spremljala sprejem navedene 
direktive. Po analitični obdelavi podatkov se 
naredi zapisnik, vodi se evidenca, iz katere je 
razviden podatek o namenu in subjektu 
vpogleda. Podatki so shra njeni le za določen 
čas. Kakorkoli že, izpostavljena skrb po 
prekomernem zbiranju osebnih podatkov in 
uporabo le -teh v neke druge namene oziroma 
namene, ki presegajo zakonske okvirje, je nujna 
in potrebna. Zlorabe se dogajajo in jih 
popolnoma ni mogoče pre prečiti.  
 Predlagano novelo bomo poslanki in 
poslanci Socialnih demokratov podprli, obenem 
pa z zanimanjem čakamo tudi na odločitev 
Ustavnega sodišča. Hvala.  
 
gospod poslanec, za vašo predstavitev.  
 Gospa Janja Sluga v imenu Poslanske 
skupine Stranke modernega centra.  
 
JANJA SLUGA  (PS SMC): V Poslanski skupini 
Stranke modernega centra bomo obravnavani 
predlog zakona podprli.  
 Pa ne zgolj zato, ker smo podprli tudi 
Zakon o nalogah in pooblastilih policije iz leta 
2017, s katero je policija dobila novo pooblastilo, 
po katerem lahko od letalskih družb pridobiva 
podatke o potnikih, ki so rezervirali let, tako 
imenovane PNR, in potnikih, ki so nato tudi dejansko potovali, podatki API. Eden od 
razlogov je tudi ta, da se s to novelo zagotavlja 
popolna implementacija direktive Evropske unije 
o uporabi podatkov iz PNR evidence podatkov o 
potnikih za preprečevanje, odkrivanje, 
preiskovanje in pregon teroristič nih in hudih 
kaznivih dejanj v naš pravni red. Zavedati se je 
treba, da se določbe zakona iz leta 2017 v 
manjšem delu razlikujejo od določb direktive 
Evropske unije, ki je bila sprejeta kasneje, kot pa 
je Vlada posredovala Državnemu zboru zakon v 
obravnavo . Slovenija mora za odpravo teh razlik 
sprejeti še novelo Zakona o nalogah in 
pooblastilih policije. Poleg tega pa velja 
opozoriti, da Slovenija s popolnim prenosom 
direktive zamuja in da je v zvezi z 
nepravočasnim prenosom prejela uradni opomin 
20. julija  2018. Zamuja pa tudi zato, ker je zakon 
tudi glede določb, ki se nanašajo na zbiranje, 
hrambo, obdelavo in uporabo podatkov o 
potnikih v letalskem prometu, od septembra 
2017 na zahtevo Varuha človekovih pravic v 
presoji pred Ustavnim sodiščem. A naslednja  
odločitev po enoinpolletnem zavlačevanju s 
prenosom zaradi omenjenega opomina, ni več 
mogoče čakati.  
 V Poslanski skupini SMC se zavedamo, 
da tako prvotni zakon iz leta 2017 kot tudi ta 
novela posega v pravice državljanov in drugih 
oseb. Vsak nadzor nad p osameznikov 
predstavlja vdor v njegovo zasebnost, a 
slednjemu se je pri policijskem delu nemogoče 
izogniti. Poleg tega bi radi opozoril, da 
človekova pravica ni le pravica do zasebnosti, 
ampak tudi do varnosti. Tudi naše ustavno 
sodišče je v obrazložitvi e ne od svojih odločb 
navedlo, da mora država nujno uzakoniti ukrepe, 
ki so enakovredni tistim vrstam in načinom 
delovanja, ki jih uporablja organiziran kriminal, 
če se želi učinkovito postaviti po robu najhujšim 
oblikam kriminala in s tem izpolniti svojo 
dolžnost varovanja pravic in svoboščin ljudi.  
 Ne glede na izražene pomisleke 
menimo, da novela sledi ciljem zaščite 
človekovih pravic in zagotavljanja varnosti. 
Poleg tega pa je tudi v splošnem interesu 
Evropske unije, saj zagotavlja tudi javno varnost 
na celotnem območju EU in v posameznih 
državah članicah.  
 Z začetkom uporabe zakona iz leta 
2017 se je v mrežo vključila tudi slovenska 
policija. Ta pristop lahko učinkovito deluje le v 
primeru učinkovitega delovanja v vseh državah 
članicah in z njihovim med sebojnim tesnim 
sodelovanjem pri izmenjavi podatkov o potnikih. 
Zato je določbe direktive v pravni red v 
unije, tri, med katerimi je tudi Slovenija, pa so to 
storile le delno. Poleg tega pa 25 držav članic 
uvaja direktivo tudi na notranjih letih v EU. Zato 
zavračamo pavšalne očitke, da Slovenija s to 
novelo in osnovnim zakonom postaja policijska 
država. Slednji očitek bi moral zato veljati za 
celotno območje Evropske unije in vsako od 
omenjenih držav članic. J e torej potemtakem                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  145  tudi Švedska, ki je implementirala to direktivo v 
celoti, in je ena od držav, ki je z individualizacijo 
in s tem tudi osebno svobodo pripeljala do 
skrajnosti, policijska država?  
 Opozorili bi radi, da bi v primeru 
neimplementacije nadzo ra nad podatki o 
potnikih v letalskem prometu Slovenija postala 
črna lisa in zaželena destinacija ali pa celo 
vhodna točka za vstop teroristov, storilcev hujših 
kaznivih dejanj in članov organiziranih 
kriminalnih združb. Preko letališča Jožeta 
Pučnika v le tu 2018 potuje oziroma je potovalo 
1,8 milijona potnikov. Policisti s te postaje 
letališke policije pa so v prvem šestmesečnem 
obdobju leta 2018 na podlagi obdelave podatkov 
o potnikih izvedli zgolj tisoč 60 ukrepov oziroma 
so posegli v zasebnost 0,006 % v seh potnikov, 
pri čemer so zgolj pri malo več kot 600 izvedli 
ukrep temeljite mejne kontrole. Od teh pa se je 
ukrep kot upravičen izkazal pri 161 potnikih. Ne 
glede na to se v SMC zavedamo, da lahko pri 
državnih organih z močnimi in obsežnimi 
pooblastili p rihaja do zlorab. Pooblastila 
omogočajo tudi zlorabe, zato so potrebne 
ustrezne varovalke in okrepljen nadzor. Na 
slednje so naše poslanke in poslanci opozorili 
tudi na seji matičnega delovnega telesa, zato 
morajo biti pooblastila in uporaba PNR podatkov 
natančno opredeljena in s tem podvržena 
natančni kontroli in varstvu človekovih pravic ter 
varovanju državljanov pred vsako zlorabo.  
 
gospa poslanka, za predstavitev stališča.  
 Gospod Luka Mesec, v imenu 
Poslanske skupin e Levica, izvolite.  
 
LUKA MESEC  (PS Levica): Hvala za besedo. 
 Lep pozdrav!  
 Tako kot predvolilne obljube o 
odstranitvi žice, so tudi obljube po prenehanju 
povečevanja represije in ustvarjanja umetnih 
izrednih r azmer očitno splavale po vodi. Ne le 
ena, kar prve tri točke današnje seje jasno 
kažejo, da bodo šle politike te vlade v enako 
smer kot politike prejšnje Cerarjeve vlade. Že 
pet let smo priče nenehnemu povečevanju 
represije in povečevanju nadzora nad ljudm i v 
tej državi. Optična prepoznava registrskih tablic, 
obrazna prepoznava na mejnih prehodih, 
paralizatorji in MSI lovilci, povečevanje pooblastil 
policije in mestnega redarstva, to so bile 
nekatere izmed novosti, ki so bile uvedene v 
zadnjih petih letih. Vsem je skupna točka to, da 
so bile uvedene z argumentom, da so se 
zaostrile varnostne razmere, dokaz za to naj bi 
bili begunci. Danes bomo v nabor teh ukrepov 
dodali še nadzor nad avtomatično obdelavo 
podatkov o vseh letalskih potnikih, ne le tistih, ki 
prihajajo na naša letališča z leti zunaj Evropske 
unije, ampak za čisto vse potnike, ki potujejo 
preko slovenskih letališč, letno jih je, nas je 1,7 
milijona. Vlada trdi, da je ta ukrep nujen zaradi 
spremenjenih varnostnih razmer. Vlada in 
koalicija sta ga želeli uzakoniti že maja, a sta ga nato umaknili, najbrž zato, ker nista hoteli škoditi 
lastnemu ugledu pred evropskimi volitvami. 
Zaradi obsežnih pripomb Zakonodajno -pravne 
službe, Informacijskega pooblaščenca in Varuha 
človekovih pravic je bilo to seveda  razumljivo. 
Njihov pritisk, se pravi teh treh institucij, je 
povzročil to, da so bile nekatere sporne določbe 
med postopkom črtane, a to ne spremeni 
dejstva, da bi moral biti zakon neprimeren za 
nadaljnjo obravnavo. Naj vas spomnim, 
spremembe Zakona o nal ogah in pooblastilih 
policije se namreč nanašajo prav na tiste člene, 
ki so v tem trenutku na Ustavnem sodišču, ki 
presoja o njihovi ustavnosti. Novela A tega 
zakona je v presoji Ustavnega sodišča, mi 
danes sprejemamo novelo B, ki bo določbe iz 
tiste novel e A, ki so potencialno ustavno sporne, 
še zaostrila.  
 V Levici bomo predlogu nasprotovali.  
 Tovrstni posegi v zasebnost so 
neprimerni, nepotrebni in neutemeljeni, kar 
dokazujejo tudi podatki. V prvi polovici 2018 je 
bilo namreč zbranih podatkov o dobrih 379 tisoč 
potnikih. Rezultat te obdelave je bil, da so odkrili 
pet storilcev kaznivih dejanj. Teh pet od skupno 
379 tisoč, kolikor so jih pregledali, niso bili 
potencialni teroristi, ampak so zagrešili enega 
od naslednjih treh prekrškov: prepovedan 
prehod meje, ponarejanje listin ali tihotapljenje 
drog. Glede na to, da gre sedaj že vsak potnik 
čez rentgen, čez osebno kontrolo in potencialno 
tudi čez testiranje za prepovedane droge in 
eksploziv, mislim, da bi lahko enak rezultat, vseh 
pet ujeli tudi ob popol noma redni kontroli na 
letališču. Ni nobene potrebe, da se da zeleno luč 
za zbiranje prav vseh podatkov o 1,7 milijona 
potnikih, ki letno potujejo preko slovenskih 
letališč.  
 Za konec bom še opozoril, da to ne 
povečuje varnosti nujno, ampak je lahko zelo 
dvorezen meč. Pred kratkim, 28. junija je 
nemške medije prestrelila novica, da je tam 
skrajno desničarska teroristična skupina 
imenovana Nordkreuz načrtovala napade na 
različne proimigrantske politike, javne osebnosti, 
aktiviste in načrtovali so njihove ub oje. Podatek, 
o teh ljudeh, kje delajo, kje živijo, kje se 
zadržujejo, so dobili ali zbrali na podlagi 
policijskih podatkov. Zato je na koncu na mestu 
opozorilo, kdor se je pripravljen v imenu varnosti 
odreči svobodi, bo najverjetneje izgubil oboje. 
Hvala.   
 
gospod poslanec.  Gospod Blaž Pavlin, 
v imenu Poslanske skupine Nova Slovenija – 
krščanski demokrati, izvolite.  
 
BLAŽ PAVLIN  (PS NSi): Spoštovani 
predsednik, spoštovane k olegice poslanke in 
poslanci!  
 Danes vidimo, da je bil pravi razlog za 
skrajšani postopek sprejemanja Zakona o 
nalogah in pooblastilih policije opomin Evropske 
komisije, zaradi neimplementacije evropske                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  146  direktive o uporabi podatkov iz evidenc podatkov 
o po tnikih za preprečevanje, odkrivanje, 
preiskovanje in pregon terorističnih in hudih 
kaznivih dejanj. Vsebino direktive bi morali 
namreč prenesti že do maja lansko leto. S tem bi 
se izognilo opominu in grožnji za plačilo denarne 
kazni in tožbi pred sodiščem Evropske unije.  
 Glede na to, da po sprejetju 
amandmajev na seji matičnega odbora ostajajo 
predmet novele zakona le še določbe, ki se 
nanašajo na prenos te direktive, bomo v Novi 
Sloveniji predlog podprli.  
 Smo pa že ob sprejemanju sprememb 
in dopolnitev tega zakona decembra leta 2016 
opozorili, da policija dobiva pooblastila 
množičnega nadzora od letalskih potnikov do 
vseh vozil in njihovih lastnikov. Zakon je uzakonil 
tudi novo prisilno sredstvo električni paralizator 
in avtomatizirano preverjanje regist rskih tablic. 
Zdaj sta v postopku ustavne presoje člena 113. 
in 114.a veljavnega zakona, in sicer glede 
dopustnega obsega pošiljanja podatkov drugim 
organom, obdelave podatkov in preverjanja vseh 
potnikov na zunanjih in notranjih letih ter glede 
uporabe br ezpilotnih zrakoplovov in optične 
prepoznave registrskih tablic. Tudi tokrat sta 
imela Informacijski pooblaščenec in Varuh 
človekovih pravic pomisleke glede 
sorazmernosti nekaterih predlaganih ukrepov in 
varstva osebnih podatkov, enako tudi 
Zakonodajno -pravna služba Državnega zbora. 
Zato je prav, da je koalicija tokrat zmogla 
prisluhniti argumentom, ki so narekovali črtanje 
določb predlogov, ki se nanašajo na 
nesorazmernost ukrepov. Poseg v varstvo 
zasebnosti mora biti dopusten le, če je namen 
jasno opredel jen in če je določeno, točno kateri 
podatki se lahko zbirajo in obdelujejo, če je to 
nujno potrebno. Prav tako mora biti zagotovljen 
tudi nadzor nad tem in pa varstvo tajnosti 
zbranih podatkov.  
 V Novi Sloveniji poudarjamo, da morajo 
biti policisti ob upo rabi kateregakoli prisilnega 
sredstva za to strokovno usposobljeni in da 
morajo za vsako prekoračitev svojih pooblastil 
odgovarjati. Vedno mora kot dokazni standard 
obstajati utemeljen razlog za sum. To mora biti 
temeljno vodilo tudi pri sprejemanju pravni h 
podlag za ukrepanje policije. Po drugi strani pa 
je res, da bo glede na varnostne razmere svetov 
in pri nas potrebno dodatno poseči v zasebnost 
posameznikov. Vsi se verjetno strinjamo, da je 
naša varnost najpomembnejša in odtehta 
tveganje za povzročitev večje nevarnosti ali 
teroristično delovanje.  
 Kot smo že povedali, bomo v Novi 
Sloveniji predlog zakona podprli.  
  
 Gospod Marko Bandelli, v imenu 
Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.  
 Izvolite , gospod poslanec.  
 MARKO BANDELLI  (PS SAB):  Hvala 
predsednik. Spoštovani gostje!  
 V trenutni varnostni situaciji v Evropi in 
po svetu je enostavno treba razmišljati o tem, 
kako zavarovati državljane. K riminal se namreč 
neprestano razvija, storilci kaznivih dejanj pa so 
pri uporabi tehnologije tesno v koraku s časom. 
Iščejo nove načine, kako se izogniti roki pravice, 
na nas pa je, da organom pregona omogočimo 
ustrezna pooblastila in orodja za uspešno 
odkrivanje in pregon storilcev kaznivih dejanj. 
Tako je bil na ravni EU z direktivo PNR 
vzpostavljen sistem, ki omogoča uporabo 
podatkov o letalskih potnikih za namen 
preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in 
pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj.  
 Danes obravnavamo zakon, ki 
predstavlja podlago za delovanje Slovenske 
policije. V njem so urejene naloge, pooblastila in 
postopki za delovanje. Gre za zakon izjemnega 
pomena, saj imamo na eni strani naloge in 
pristojnosti organov pregona, na drugi strani pa 
človekove pravice in temeljne svoboščine. Prav 
zaradi slednjih je treba pri vsakokratni širitvi 
pooblastil policije skrbno paziti, da ta niso 
zastavljena preširoko in ne omogočajo kršenja 
pravic. Zakon je bil v prvem branju sicer 
zastavljen širše, venda r po sprejetih amandmajih 
na matičnem delovnem telesu ostajajo le še 
rešitve, vezane na prenos Evropskega direktive. 
Spremembe, o katerih določamo danes, se tako 
nanašajo na prenos tako imenovane PNR 
direktive iz leta 2016. Leta 2017 je bila sprejeta 
novel a A, ki je direktivo delno že prenesla v naš 
pravni red. Med drugim je namreč novela A 
uzakonila pooblastilo za zbiranje podatkov o 
letalskih potnikih. Z novelo B pa se podrobneje 
ureja način obdelave podatkov, seznam hujših 
kaznivih dejanj, način in pogoj i za pošiljanje 
podatkov, čas hrambe in depersonalizacija. Pri 
obdelavi podatkov resda obstaja možnost 
zlorabe, vendar je Ministrstvo za notranje 
zadeve zagotovilo, da se vzpostavljajo ustrezni 
kontrolni mehanizmi, ki bodo to preprečevali. Za 
zbiranje in o bdelavo podatkov bo oblikovana 
posebej usposobljena enota kriminalistov v 
okviru nacionalne enote. Prav gotovo ne gre za 
to, da se bo vsepovprek preverjalo podatke o 
potnikih, temveč bo delovanje policije usmerjeno 
le zoper varnostno sporne posameznike. Na  to 
kaže že dejstvo, da je bilo v letu 2018 označenih 
le 1 % od skupno skoraj 1 milijona potnikov. 
Poleg tega pa se bodo o vseh pogledih vodili 
zapisniki, iz katerih bosta razvidna namen in 
subjekt vpogleda. Predlagatelji so poudarili, da 
bo novela poleg o dkrivanja storilcev omogočala 
tudi odkrivanje žrtev kaznivih dejanj, predvsem 
žrtev trgovine z ljudmi. S prenosom omenjene 
direktive Slovenija zamuja že več kot leto dni. 
Današnja odločitev o sprejetju predloga je zato 
bistvenega pomena tudi zaradi kazni, ki nas kot 
posledica neimplementacije direktive lahko 
doleti.  
 V Poslanski skupini SAB se 
zavzemamo za pravno državo in spoštovanje                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  147  človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Prav 
zato pred uvedbo takšnih ukrepov in pooblastil 
zagovarjamo skrbno presojo, d a so ti ukrepi res 
sorazmerni in ustavno skladni. Z oziroma na 
tragične dogodke, ki so se v zadnjih nekaj letih 
zgodili na evropskih tleh, je skrb za varnost 
izrednega pomena, predvsem v smislu 
preventivnih ukrepov. Dejstvo je, da velja 
Slovenija za tranzi tno državo, zato je 
pomembno, da imamo vzpostavljene ustrezne 
varnostne mehanizme. Zavdamo se, da gre pri 
takšnih pooblastilih za poseg v informacijsko 
zasebnost posameznikov. Pa vendar so po 
našem mnenju s predlogom zakona določene 
ustrezne varovalke in n adzor, ki bodo zlorabe 
policijskih pooblastil preprečevale. Presodili 
smo, da je pri obdelavi podatkov o letalskih 
potnikih izpolnjen tako element nujnosti kot 
element primernosti ukrepa, zato bomo zakon 
danes podprli. Od ministrstva in policije pa 
pričaku jemo, da bodo izvajanje teh pooblastil v 
praksi temeljito nadzorovali. Hvala.  
 
 Gospod Robert Polnar v imenu 
Poslanske skupine Demokratične stranke 
upokojencev Slovenije, izvolite.  
 
ROBERT POLNAR  (PS DeSUS):  Spoštovani 
gospod predsednik Državnega zbora, gospe 
 Predlagane spremembe in dopolnitve 
zakona so posledica prenosa evropske direktive 
v slovenski pravni res. Značilno p ri tem je, da bi 
to morali storiti do 25. maja 2018, pa nam do 
danes še ni uspelo. Direktiva, ki je bila sprejeta 
pred dobrimi tremi leti, govori o uporabi 
podatkov iz evidenc podatkov o potnikih za 
pregon teroris tičnih in hudih kaznivih dejanj. 
Zasledovanje temeljnega smotra zagotavljanja 
nacionalne in mednarodne varnosti določa 
zbiranje in obdelavo podatkov v letalskem 
prometu. Obdelava podatkov o potnikih je sicer 
na zakonski ravni že uveljavljena. Policija je 
namreč s prejšnjo novelo Zakona o nalogah in 
pooblastilih policije iz leta 2017 pridobila novo 
pooblastilo, po katerem lahko od letalskih družb 
pridobiva podatke o potnikih, ki so rezervirali let, 
in potnikih, ki so nato tudi dejansko potovali. 
Obstoječo ur editev nadgrajujemo s predlagano 
novelo. Podrobneje se opredeljujejo načini 
obdelave obeh vrst podatkov, ki se bodo po 
zagotovilih predlagatelja lahko uporabljali le za 
namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja 
in pregona terorističnih ali drugih hudi h kaznivih 
dejanj. Natančneje so opredeljeni tudi 
upravičenci do teh podatkov ter način in pogoji 
za njihovo pošiljanje, obdelavo in shranjevanje. 
Narava predlaganih rešitev je taka, da povzroča 
navzkrižje med dvema temeljnima človekovima 
pravicama, pravic o do varnosti in pravico do 
informacijske zasebnosti. Drugače povedano, 
aktivnosti represivnih organov pri zatiranju terorizma in hudih oblik kriminalitete in orodja, ki 
jih pri tem uporabljajo, lahko pomenijo tudi 
znižanje ravni informacijske zasebnosti 
 Poslanci v Poslanski skupini Desus si 
zato zastavljamo vprašanje, katera je tista meja 
ali pa prava mera, ko lahko v imenu 
zagotavljanja višje stopnje varnosti posežemo v 
druge človekove pravice, kolikšnemu delu pravic 
in svoboščin smo se ko t posamezniki pripravljeni 
odpovedati za omogočanje vzpostavljanja 
pogojev za višjo stopnjo varnosti, četudi gre za 
ukrepe, ki so zgolj preventivne narave. Živimo v 
odkrito agresivnem času, ko se mednarodni 
vidiki ogrožanja varnosti razširjajo in 
pospešuje jo. Državni organi moramo takšno 
stanje upoštevati in ravnati aktivno v prid 
njihovemu omejevanju, zato ukrepi v prid 
varnosti državljanov ne morejo imeti alternative. 
Največ dilem in dvomom je vzbujala možnost 
dostopa do zbranih podatkov. Predlagatelj nam  
zagotavlja, kar je glede na dejstvo, da govorimo 
o policiji, tudi razumljivo, da bo imela dostop le 
ozka skupina ljudi, ki delujejo v okviru 
nacionalne enote za informacije o potnikih. 
Izdelali so tudi dokument s presojo vplivov na 
zasebnost, v katerem so  opredeljene vse 
okoliščine in vsa tveganja zbiranja osebnih 
podatkov. V njem je podrobno utemeljena 
uporaba podatkov in sorazmernost njihove 
obdelave z dodatnim posegom v osebnostne 
pravice posameznika. Celovit odziv pri 
omejevanju prioritetnih virov ogro žanja varnosti 
so kot potrebnega prepoznale številne druge 
evropske države. Direktivo, ki jo danes 
prenašamo v slovenski pravni red, je v svoje 
jurisdikcije preneslo že 22 držav članic Evropske 
unije, tri države, med njimi tudi Slovenija, pa so 
jo zaenkrat  prenesle le delno. V naš pravni 
sistem bo dokončno prenesena s sprejetjem treh 
predlogov zakonov, poleg obravnavanega še z 
novelo Zakona o letalstvu, ki je na dnevnem 
redu te seje, in z novelo Zakona o varstvu 
osebnih podatkov, za katero pričakujemo, da j o 
bomo kmalu dobili v parlamentarno proceduro.  
 V Poslanski skupini Desus bomo 
predlog zakona podprli, ker verjamemo, da 
omogoča pogoje, da bodo spremembe vodile v 
večjo učinkovitost pri odkrivanju potencialno 
nevarnih letalskih potnikov. Hvala lepa.  
 
 Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti, v 
imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne 
stranke, izvolite.  
 
ZMAGO JELINČIČ PLEMENITI  (PS SNS ): Lep 
dober dan vsem skupaj!  
 No, hecen zakon imamo pravzaprav 
pred seboj. Konec koncev gre za direktivo 
Združenih držav Amerike, ki hoče kontrolirati tudi 
Evropo in vse letalske prevoze. Meni gre malo 
na smeh pri tem zakonu, kaj vse hočejo izvedeti, 
v bistvu čisto vse. Jaz pričakujem, da bo treba                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  148  povedati tudi, kakšne spodnje hlače nosiš, to bo 
naslednja izboljšava evropske direktive, in 
kakšno košarico modrca imajo tisti, ki so se 
odločili, da so ženskega spola, to velja za oba 
naravna spola, ampak glede  na odločitev. 
Pravijo, da je zadeva pripravljena za učinkovit 
boj proti nezakonitemu priseljevanju. Konec 
koncev, nezakonito priseljevanje v Slovenijo 
poteka vsak dan preko meje in ga nič ne 
zaustavljamo. A zdaj bomo pa tu pri letalih delali 
ne vem kakšne  probleme in vse skupaj, kajti že 
tako ali tako takoj lahko vidiš, kdo je nezakoniti 
priseljenec, in ponavadi tisti ne pride z letalom. 
Glede na to, da je predsednik Makedonije Zaev 
obljubil Evropski uniji, da bo vsem migrantom, ki 
pridejo v Makedonijo, da l makedonske potne 
liste, da bodo lahko mirno potovali po Evropi, se 
spet vprašam, kaj se potem tule sploh gremo. 
Piše tudi, da bodo podatke zbirali za posebne 
lete od letalskih prevoznikov in tako naprej. Kaj 
pa, če gre nek privatni pilot s svojim letalom , s 
štirisedežno Cessno 172, recimo, pa leti nekam 
ven? Kdo bo pa tega prijavil? Ali se bo sam 
prijavljal? Komu bo pa to prijavljal? Ali pa, 
recimo, jadralno letalo z dodatnim potnikom, ki 
jadra in potem zajadra nekam daleč stran. Kaj 
bo pa potem, ali ga b odo kar ustrelili ali zaprli ali 
kako in kaj? Imeli bomo pa seveda nacionalno 
enoto za informiranje o potnikih, kakor da 
nimamo že dosti teh nacionalnih enot. Tule 
hočemo ne vem kaj vse, ko je pa Slovenska 
nacionalna stranka predlagala, da bi v en zakon 
napisali pri statističnih podatkih tudi nacionalnost 
in materni jezik, se je pa dvignil vihar ogorčenja 
s strani koalicije, ne, to je pa kratenje človekovih 
pravic. Če samo preberem, kaj vse se bo 
zbiralo, mislim, človeku gre na bruhanje, res na 
bruhanje. Či sto vse bo treba povedati. Kaj so pa 
tista teroristična in huda kazniva dejanja, zaradi 
česar se to sprejema, samo nekaj jih bom 
navedel. Recimo, proizvodnja in promet zdravju 
škodljivih živil in drugih izdelkov. To je 
teroristično dejanje? Ali je to hudo kaznivo 
dejanje, če nekdo doma marmelado naredi, pa 
jo potem na trgu proda, ali pa če jo da v kufer 
notri pa jo nese s sabo, da si bo namazal na 
kruh? To je hudo teroristično dejanj, kajti 
marmelada je mogoče iz češpelj, ampak ni iz 
marelic?! Grozljivo! Po tem naprej, nedovoljen 
izvoz in uvoz stvari, ki so posebnega kulturnega 
pomena. Kaj pa je posebnega kulturnega 
pomena razen tisto, kar je določeno kje drugje? 
A to se pravi, če bo en imel en lep dupontov 
srebrn vžigalnik, bo rekel policaj: »To je pa 
posebn ega kulturnega pomena, nekaj čisto 
posebnega, zdaj te bomo pa kar zaprli pa 
napisali, da si tihotapec, zločinec, terorist in da si 
storil hudo kaznivo dejanje.« Ali pa 
obremenjevanje in uničevanje okolja. Ja, po 
Ljubljani se vsak dan dogaja, ko obremenjuje jo 
in uničujejo okolje, sekajo drevesa, zidajo neke 
stolpnice, namesto zelene Ljubljane dobivamo 
vedno več betona in asfalta. Skratka, ta zakon je 
še ena kozlarija, ki jo bomo seveda podprli. 
Jasno, ker Slovenija vedno podpre vsako kozlarijo, večja neumnos t, ko je, rajši jo 
podprejo. In potem naši politični predstavniki 
čakajo, ko bodo šli v Evropo, da jih bodo 
potrepljali po ramenu, najprej po ramenih, potem 
pa po ritki, kako ste dobri, kako ste pridni. Hvala 
lepa.  
 
gospod poslanec.  Gospod Zvonko 
Černač v imenu Poslanke skupine Slovenske 
demokratske stranke.  
 
ZVONKO ČERNAČ  (PS SDS):  Lep pozdrav 
vsem tudi z moje strani!  Danes smo že 
večkrat slišali, da je osnovni namen novele tega 
zakona implementacija Direktive 2016/681 
preiskovanje in pregon terorističnih in h udih 
kaznivih dejanj, ki se v slovenski pravni red 
prenaša s to novelo, z Zakonom o varstvu 
osebnih podatkov in z novelo Zakona o letalstvu. 
Slišali smo tudi, da je rok za implementacijo 
potekel pred dobrim letom dni, 25. maja lani, da 
je Slovenija dobila opomin zaradi nenotifikacije 
že 20. julija lani in da je zakon Vlada vložila po 
skrajšanem postopku 9 mesecev po tistem, ko je 
potekel rok za implementacijo 14. marca letos. 
Res pa je Vlada poleg implementacije direktive s 
to novelo predlagala tudi spremem bo nekaterih 
členov, ki se nanašajo na pooblastila policije 
oziroma Vlada je med cilji takrat navedla tudi 
dopolnitev in natančnejšo ureditev določb na 
področju opravljanja policijskih nalog in izvajanja 
policijskih pooblastil. Tako naj bi se z novelo po 
predlogu Vlade črtala obveznost policista, da 
pred zbiranjem obvestil osebo pouči o pravici do 
prostovoljnosti in anonimnosti, kar je bil po 
našem mnenju slab in nepotreben predlog. Na 
drugi strani pa je po prvotnem besedilu novele 
bil predlog, kjer bi poli cisti lahko uporabili 
tehnična sredstva za prisilno ustavitev ali 
prizemljitev prevoznih in drugih sredstev tudi 
takrat, kadar se z njimi nedovoljeno prehaja 
državna meja, kar pa je bil dober predlog po 
našem mnenju. In še nekaj je bilo dobrih 
predlogov v tej noveli, ki so presegali tisto, kar 
določa direktiva 2016/681, ki pa žal niso bili 
uveljavljeni, saj so poslanci koalicije z 
amandmaji črtali vse te določbe.  
 Zdaj se pa postavlja vprašanje, zakaj 
zakon, ki je bil vložen 14. Marca, obravnavamo 
šele šti ri mesece kasneje, kljub temu da je bil 
vložen po skrajšanem postopku. Šele danes ga 
obravnavamo zaradi tega, ker so koalicijski 
poslanci predlagali umik zakona, in sicer bi 
moral biti zakon obravnavan že na majski seji, 
zaradi tega, ker v dobrem mesecu in  pol po 
njihovem mnenju ni bilo dovolj časa za pripravo 
amandmajev na ta zakon. Kasneje se je 
izkazalo, in to nekako čutimo tudi danes iz teh 
posameznih stališč poslanskih skupin, da je bil 
razlog drugje. Zakonu je nasprotovala Levica,                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  149  zato je koalicija vl ožila amandmaje, ki so iz te 
novele črtali tudi številne dobre predloge.  
demokratske stranke ne podpiramo takega 
načina delovanja, ne podpiramo neodgovornosti 
in političnih mišmašev med Levico in 
koalicijskimi strankami, ne na tem področju ne 
na številnih drugih, kar se dogaja praktično 
vsakodnevno, ker opažamo vsakodnevno neko 
politično trgovino in v skladu s tem tudi ravnanja 
na eni strani Levice in na drugi strani koalicijskih 
strank. Zaradi tega te novele ne bomo podprli,  ji 
pa tudi ne bomo nasprotovali.  
 
gospod poslanec, za predstavitev stališča vaše 
poslanci, s tem zaključujemo predstavitev stališč 
predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem 
potekom seje zbora opravili jutri, 12. julija 2019, 
reda.  
 
poslanci, prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA 
DOPOLNITVAH ZAKONA O LETALSTVU, 
 Želi predstavnik Vlade predstaviti 
predlog zakona?  
 Gospa državna sekretarka, izvolite.  
 
NINA MAUHLER : Spoštovani predsednik, hvala 
za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci!  
 Vlada Republike Slovenije je 14. marca 
2019 določila besedilo Predloga zakona o 
spremembah in dopolnitvah Zakona o letalstvu 
in ga poslala v obravnavo in sprejetje 
Državnemu zboru, s predlogom, da predlog 
zakona obravnava po skrajšanem postopku.  
 Dopolnitve Zakona o letalstvu, ki se 
uveljavljajo, so pripravljene zaradi 
implementacije dela vsebin Direktive EU 
2016/681 in zavezujejo letalske prevoznike k 
pošiljanju podatkov iz sistema r ezervacij 
letalskih vozovnic policiji ter določajo, katere 
podatke je treba poslati, na kakšen način jih je 
treba poslati, v katerih primerih ter kdaj in komu 
določene podatke posredovati. V okviru 
dopolnitev zakona se dodatno predpisujejo 
kazenske sankcij e za letalskega prevoznika in 
druge pravne osebe, kot na primer samostojne 
podjetnike posameznike oziroma posameznike, 
ki samostojno opravljajo dejavnost, kadar v 
okviru svoje registrirane dejavnosti opravijo 
rezervacijo za potnike v rednem in posebnem 
zračnem prevozu. Predpisuje se tudi pristojni organ za izvajanje kazenskih določb. V okviru 
dopolnitev Zakona o nalogah in pooblastilih 
policije je bila sprejeta pravna podlaga za 
obdelavo in uporabo podatkov o letalskih 
potnikih. S to spremembo zakona je pol icija 
dobila novo policijsko pooblastilo, na podlagi 
katerega lahko zbira, hrani, obdeluje in uporablja 
podatke o potnikih za redni in posebni zračni 
prevoz od letalskih prevoznikov, ki svojo 
prevozno dejavnost opravljajo iz tretjih držav ali 
tudi iz držav  članic na ozemlje Republike 
Slovenije in v obratni smeri oziroma z vmesnim 
postankom na ozemlju Republike Slovenije. 
Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o 
letalstvu je dodatno dopolnjen še s kazenskimi 
določbami veljavnega zakona. To konkretno 
pomeni , da se globe, ki so v veljavnem zakonu 
še vedno napisane oziroma opredeljene v 
tolarjih, sedaj spreminjajo v evre. Najlepša 
hvala.  
 
gospa državna sekretarka.  
 Matično delovno telo je Odbor za 
infrastrukturo, okolje in p rostor, zato dajem 
besedo predsedniku gospodu Edvardu Pauliču.  
 
EDVARD PAULIČ  (PS LMŠ): Spoštovani 
predsedujoči, kolegice in kolegi!  
 Odbor za infrastrukturo, okolje in 
prostor je na 10. seji dne 26. 6. 20 19 kot 
matično delovno telo obravnaval Predlog zakona 
o dopolnitvah Zakona o letalstvu, ki ga je 
Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem 
postopku predložila Vlada.  
 V dopolnilni obrazložitvi so bili s strani 
predlagatelja, podobno kot danes, podrobneje 
predstavljeni glavni cilji in rešitve predloga 
zakona. Predstavnica Zakonodajno -pravne 
službe je poudarila, da so v pisnem mnenju o 
predlogu zakona izpostavili nekatere pomisleke 
ustavnopravne, pravnosistemske in 
zakonodajnotehnične narave in dejala, da 
vloženi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin 
pomisleke v večji meri odpravljajo. Izmed 
pripomb, ki v amandmajih niso zajete, pa je 
izpostavila 10. točko drugega odstavka 84.c 
člena, ki kljub amandmaju ohranja dikcijo, da 
letalski prevoznik zbira informac ij o drugih 
morebitnih posebnostih, povezanih s potnikom. 
Glede na to, da se ne more predvideti natančno, 
katere podatke bo prevoznik vpisoval, obstaja 
njihov obseg nepredvidljiv, kar je sporno z vidika 
38. člena Ustave in pravice do informacijske 
zasebnos ti posameznika. Predlog zakona je 
podprla tudi Komisija Državnega sveta za 
lokalno samoupravo in regionalni razvoj.  
 V razpravi je bilo s strani Poslanske 
skupine Levica izpostavljeno, da določbe 
predloga zakona nadaljujejo in nadgrajujejo 
trend zadnjih ne kaj let na področju nadzora 
zasebnosti posameznika na vsakem koraku. 
Poudarjeno je bilo, da direktiva predvideva 
implementacijo njenih določb v nacionalno 
zakonodajo držav članic EU na dva načina, in                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  150  sicer bodisi da bi policija sama dostopala do 
podatkov o  potnikih, ko bi ocenila, da je to 
potrebno, bodisi da bi policiji posredovali 
podatke letalski prevozniki, ko bi policija zadnje 
zaprosila. Poleg tega direktiva predpisuje 
zbiranje podatkov samo za polete zunaj 
šengenskega območja. Predlog zakona pa 
predv ideva, da bodo letalski prevozniki policiji 
kar sproti pošiljali izredno širok nabor osebnih 
podatkov o čisto vsakem posameznem potniku, 
zbiranje podatkov pa predvideva tudi za polete 
znotraj šengenskega območja. Po njihovem 
mnenju predlog zakona pretirano  posega v 
zasebnost posameznika in vsebuje določbe, ki 
bi lahko bile ustavno sporne, zato ga v Poslanski 
skupini Levica ne bodo podprli. Razpravljavci iz 
vrst koalicijskih poslanskih skupin so poudarili, 
da nihče ni navdušen nad katero koli obliko 
dodatneg a nadzora nad zasebnostjo 
posameznika, vendar pa se je treba zavedati, da 
gredo po terorističnih napadih 11. septembra 
2001 svetovni trendi na področju zagotavljanja 
varnosti na javnih mestih, zlasti pa na letališčih 
in letalskih poletih, v smer vedno večj ega 
nadzora z namenom preprečitve podobnih 
katastrof oziroma zagotavljanja varnosti 
nasploh. Menili so, da pa dvoma, ali zagotavljati 
večjo varnost za zbiranjem nekaterih osebnih 
podatkov o potnikih na posameznih letih na 
račun določenega posega v zasebnos t 
posameznika, ne bi smelo biti. Še posebej 
upoštevajoč dejstvo, da verjetno največji poseg 
v zasebnost državljani omogočimo vsakodnevno 
sami z uporabo mobilnih telefonov in aplikacij, ki 
ves čas spremljajo naše gibanje in navade. 
Podobno stališče je bilo v razpravi izraženo s 
strani Poslanske skupine SDS in poudarjeno, da 
je zakonodaja na področju varstva osebnih 
podatkov v Sloveniji zelo stroga in 
posameznikovo zasebnost ščiti v zadostni meri.  
 Po opravljeni razpravi je odbor sprejel 
amandmaje koalicijsk ih poslanskih skupin k 1., 
2., 14. in 20. členu.  
 Odbor je nato glasoval še o vseh členih 
predloga zakona skupaj in jih sprejel.  
 
gospod predsednik, za predstavitev poročila.  
 S tem, spoštovane poslanke in 
poslanci, pr ehajamo na predstavitev stališč 
 Kot prvi imate besedo gospod Soniboj 
Knežak, Poslanska skupina Socialnih 
demokratov, izvolite.  
 
SONIBOJ KNEŽAK  (PS SD):  Hvala predsednik. 
Spoštovani k olegice in kolegi!  
 Konec meseca junija smo na Odboru 
za infrastrukturo, okolje in prostor obravnavali 
Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o 
letalstvu, ki ga je v državnozborsko obravnavo 
vložila Vlada. Dopolnitve zakona so potrebne 
predvsem zaradi implem entacije dela vsebine 
Evropskega direktive 2016/681, ta govori o 
obveznostih letalskih prevoznikov. Omenjena direktiva bo v nacionalni pravni red prenesena 
tudi z Zakonom o spremembah in dopolnitvah 
Zakona o nalogah in pooblastilih policije in 
Zakon o vars tvu osebnih podatkov. Celoten 
paket zakona bo v naš pravni red v celoti 
prinesel omenjeno direktiv. Dopolnitve 
omenjenega zakona urejajo tematiko obveznosti 
letalskih prevoznikov za prenos podatkov PNR, 
predpisujejo kazenske sankcije in določajo 
pristojni organ za izvajanje teh določb. Vlada bo 
po njihovem mnenju na podlagi sprejetega 
zakona zagotovila izboljšanje varnostnih 
ukrepov na letališčih in organom pregona 
omogočila sistemski nadzor ter lažje delo pred 
odkrivanjem tako imenovanih odklonilnih dejanj . 
Letalske prevoznike bo država na podlagi tega 
zakona zavezala k pošiljanju podatkov iz 
sistema rezervacij letalskih vozovnic policiji, ki 
določa, katere podatke je potrebno poslati, na 
kakšen način ter komu in kdaj.  
 Državni svet na omenjeni zakon ni im el 
pripomb in ga podpira. Prav tako v Poslanski 
skupini Socialnih demokratov pozdravljamo vse 
rešitve, ki gredo v smeri zvišanja varnosti 
državljank in državljanov, a smo glede zakona in 
amandmajev imeli v procesu obravnave kar 
nekaj pomislekov in zadržkov .  
 Predlog zakona o dopolnitvah Zakona 
o letalstvu bomo v naši poslanski skupini podprli. 
 
 Gospod Gregor Perič v imenu 
Poslanske skuine Stranke modernega centra.  
 
GREGOR PERIČ  (PS SMC):  Hvala lepa, 
predsednik. Lep pozdrav vsem!  
 Predlog zakona, ki ga imamo danes na 
poslanskih klopeh, je del zakonodajnega paketa, 
s katerim se tako imenovana PNR direktiva v 
celoti prenaša v slovenski pravni red. PNR 
direktiva določa uporabo podatkov o letalskih 
potnikih za namen preprečevanja, odkrivanja, 
preiskovanja in pregona terorističnih in hudih 
kaznivih dejanj. Zakon o letalstvu se spreminja 
le v tistem  delu, ki se nanaša na obveznosti 
letalskih prevoznikov, da podatke o potnikih 
posredujejo policiji. Istočasno pa se v okviru 
novele Zakona o nalogah in pooblastilih policije 
daje zakonska podlaga za to, da bo policija 
lahko te podatke zbirala, hranila, ob delovala in 
uporabljala. Govorimo o podatkih, ki jih potniki 
letalskim prevoznikom posredujejo ob rezervaciji 
oziroma ob nakupu letalske karte. Konkretno gre 
za podatke v zvezi z letom, datumom 
rezervacije, datumom nameravanega potovanja, 
celoten načrt pot ovanja in tako dalje. Na tej točki 
se mi zdi pomembno poudariti, da se za same 
potnike ne bo spremenilo praktično nič. Dejstvo 
pa je, da s tem lahko pripomoremo k večji 
varnosti državljank in državljanov Evropske 
unije, tudi Slovenk in Slovencev. Strah za to, da 
nas bo policija nekontrolirano in na vsakem                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  151  koraku nadzorovala, je odveč. Namreč, policija 
bo imela vpogled v podatke določenega potnika 
samo tedaj, ko bo na podlagi avtomatizirane 
obdelave teh podatkov določena oseba 
identificirana kot oseba, ki jo  morajo pristojni 
organi preveriti glede na dejstvo, da bi lahko 
sodelovala pri terorističnem ali hudem kaznivem 
dejanju. Slovenija se poleg Danske, Finske, 
Norveške, Švice, Islandije in Luksemburga 
uvršča med za potovanje najvarnejše države. V 
interesu na m mora biti, da Slovenija takšen 
zavidljiv status ohrani tudi v prihodnje. V 
interesu nam pa mora biti tudi to, da s skupnimi 
prizadevanji preprečimo tragedije, kakršne so se 
zgodile v nekaterih državah, ki so, tako kot 
Slovenija, členice Evropske unije. K ot rečeno, 
ne smemo si dovoliti, da bi neodgovorno 
ravnanje ogrozilo varnost naših državljanov.  
 Zato bomo v SMC predlog zakona 
podprli. Hvala lepa.  
 
 Na vrsti je gospod Luka Mesec, 
Poslanska skupina Le vica.  
 Izvolite.  
 
LUKA MESEC  (PS Levica):  Hvala.  
 V zadnjih dneh in tednih sem večkrat 
posvaril, da Vlado vleče v desno, in to je še en 
od dokazov, da je temu res tako. Predlog 
zakona o spremembah in dopolnitv ah Zakona o 
letalstvu, s katerim se uvaja avtomatiziran 
nadzor nad 1,7 milijona potniki, letalskimi potniki, 
ki letno prečkajo ali prečkamo slovenska 
letališča, je še tretji zakon v vrsti na današnjem 
dnevnem redu, kjer se povečujeta represija in 
nadzor na d državljani. Prvi se je nanašal na 
žico, ki že pet let nekako spominja na politiko 
zastraševanja in histerije pred begunci. Druga 
dva zakona, prejšnji o policijskih pooblastilih in 
ta zakon o letalstvu, pa uvajata nadzor nad nami 
vsemi. S tem zakonom, kot  rečeno, se bo uvedel 
avtomatiziran nadzor na pridobivanju podatkov 
policije o 1,7 milijona potnikih, ki letno gredo 
preko slovenskih letališč, in to kljub dejstvu, da 
je ta nadzor do neke mere že obstajal in da 
dokazano ne deluje. Bom ponovil podatke, ki 
sem jih navedel v prejšnji točki. V prvi polovici 
leta 2018 je bil tovrstni nadzor izveden nad 369 
tisoč potniki. Rezultat pa je bil naslednji. Odkrili 
so pet osumljencev kaznivih dejanj, pa to niso 
bili teroristi, kot predvideva zakon, ampak so bili 
ljudje osumljeni enega izmed naslednjih treh 
kaznivih dejanj: ponarejanja listih, tihotapljenja 
drog ali pa nezakonitega prečkanja meje. Glede 
na to, da imamo na letališčih uvedeno tako 
rentgensko kontrolo kot preverjanje potnih listov 
in tudi potencialno preve rjanje drog in 
eksploziva, verjamem, da bi vseh teh pet 
zlikovcev ujeli tudi, če ne bi bilo treba zbiranja 
podatkov, ampak bi šli samo skozi redne 
postopke kontrole na letališču. Skratka, ta 
kontrola je odveč, uvaja pa več nadzora in več 
policijske države.  Nekako gremo torej po poti ZDA, ki so mogoče v tem smislu kakšno 
desetletje pred nami. Tam se je histerija začela 
ne z begunsko krizo, ampak leta 2001 z 
napadom na dvojčka. Od takrat naprej so imeli 
konstantna izredna stanja. Predsedniki, 
sredinski in des ni, so uvajali nove in nove 
represivne ukrepe, nadzor nad državljani in tako 
naprej. In še vedno ne uspejo preprečiti niti 
hujših kaznivih dejanj, kaj šele terorističnih 
napadov, so pa državljani Združenih držav 
Amerike pod temi ukrepi izgubili vrsto pravi c in 
svoboščin, ki so jih prej imeli.  
 Da me ne boste imeli za paranoičnega; 
z vsakih ukrepom, ki ga v tej smeri sprejmemo, 
se represija in nadzor normalizirata. Svarim, da 
lahko gremo po poti ZDA, ki so v tem smislu že 
popolnoma prekoračile vse meje dobr ega okusa. 
Osebno imam dve kolegici, ki sta nedavno želeli 
potovati v ZDA. Eno so zaradi muslimanskega 
imena in priimka poklicali na osebno zaslišanje 
na ambasado, kjer so jo zasliševali, koliko otrok 
ima, in ji niso verjeli na besedo, da še ne, ker 
dekle z muslimanskim priimkov pri 30. letih je pa 
vendarle že poročeno in ima otroke, torej nekaj 
zamolči. In če bi hotela dobiti vizo za 10 -dnevni 
obisk New Yorka, bi se morala še enkrat oglasiti 
na posebnem zaslišanju na veleposlaništvu, kar 
je seveda lepo zav rnila. Druga kolegica je 
poročala, podjetnica, ki je potovala v ZDA iz 
poslovnih razlogov, da so ji na letališču 
dobesedno vzeli telefon, ki ga je morala odkleniti 
in 10 minut pregledovali njene messengerje, e -
maile in tako naprej. Lahko boste rekli, da se m 
paranoičen, ampak z vsakim korakom 
nadaljnjega nadzora normalizacije vsesplošne 
kontrole se seveda trasira pot ekstremom, 
kakršne danes vidimo v ZDA, ki so nekaj let pred 
nami. Gre nekako po principu kuhanja žabe, saj 
veste, če bi zdaj takoj pri nas pred lagali ukrepe, 
ki so danes aktualni v ZDA, bi se seveda javnost 
zbudila in temu nasprotovala, ker gremo počasi, 
pa tega ne bo oziroma bomo počasi prišli do 
tam. 
 Slavoj Žižek je pred časom v šali rekel, 
da glede na to, kar danes spremlja, počasi že 
pogreša  tisto staro dobro policijsko državo, ko si 
pogledal čez ramo, pa si videl špiclja za sabo , 
ker danes smo v bistveno hujšem stanju …  
  
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN : Gospod 
poslanec, vaš čas se je iztekel.  
 
LUKA MESEC  (PS Levica): Takoj bom zaključil. 
Nadzorovani smo na vsakem koraku, ampak 
nevidno.  
 V Levici se seveda s tem ne strinjamo 
in zakona ne bomo podprli.   
  
PREDSEDNIK MAG. DEJAN ŽIDAN : Hvala za 
vaše stališče.  
 Gospod Aleksander Reberšek v imenu 
Poslansk e skupine Nova Slovenija – krščanski 
  152  ALEKSANDER REBERŠEK  (PS NSi): 
Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanke in 
poslanci!  
 Cilj dopolnitve zakona je zagotovitev 
implementacije dir ektive o uporabi podatkov iz 
evidence podatkov o potnikih za preprečevanje, 
odrivanje, preiskovanje in pregon terorističnih in 
hudih kaznih dejanj. Dopolnitev zakona zavezuje 
letalske prevoznike k pošiljanju podatkov iz 
sistema rezervacij letalskih vozovni c o podatkih 
potnikov slovenski policiji. Določa še, katere 
podatke je potrebno poslati in na kakšen način, 
v katerih primerih, kdaj in komu. Poleg letalskih 
prevoznikov so podatke policiji dolžni 
posredovati tudi ostali posamezniki ali pravne 
osebe, ki za  potnike opravljajo rezervacije v 
posebnem zračnem prevozu. Podatke o potnikih 
so zavezanci policiji dolžni posredovati 
brezplačno. Za kršitve se določajo tudi kazenske 
sankcije. S tem se določbe direktive v slovenski 
pravni red prenašajo le delno. Potrebn a bosta še 
sprememba Zakona o nalogah in pooblastilih 
policije in Zakona o varstvu osebnih podatkov. S 
posredovanjem podatkov o letalskih potnikih 
organom odkrivanja oziroma kazenskega 
pregona, bo država zagotovila izboljšanje 
varnostnih ukrepov na letališ čih z namenom 
preprečevanja terorističnih napadov.  
 Pri sprejetju zakona je vsekakor 
potrebno pridobiti zagotovila Vlade Republike 
Slovenije, da gospodarskim subjektom s 
spremembo zakonodaje ne bodo naložena 
pretirana nova birokratska bremena in s tem 
povezani stroški poslovanja.  
 V Poslanski skupini Nove Slovenije 
Predlogu zakona o dopolnitvah Zakona o 
letalstvu ne bomo nasprotovali.  
 
 S tem za trenutek prekinjam razpravo, 
spoštovane poslanke, spoštovan i poslanci, da 
obeležimo 24. obletnico genocida v Srebrenici.  
 Spoštovane kolegice poslanke in kolegi 
poslanci, spoštovane državljanke in spoštovani 
državljani!  
 Mednarodna skupnost se na današnji 
dan, 11. julija, z grozoto spominja na 
prelomljene obljub e, dane ob koncu druge 
svetovne vojne, in na eno najhujših lastnih 
napak v naši zgodovini, ki kot črni madež ostaja 
na duši celotne sodobne zahodne civilizacije. 
Medtem ko je na ruševinah svetovnih vojn vzklilo 
novo upanje in se je povrnila vera v vrednost  
človeka in dostojanstvo njegovega življenja, ko 
smo se kot skupnost zavezali k spoštovanju 
človekovih pravic ter svoboščin, je genocid v 
Srebrenici prav v osrčju Evrope leta 1995 z 
ohromelim molkom celotne mednarodne 
skupnosti in človeštva zarezal v naš v sakdan. 
Kakšen odnos do teh dejanj imamo in kako se 
do njih opredelimo, kaže stanje duha 
današnjega časa. Ta dan mora biti tako 
namenjen tudi lastni refleksiji glede zmožnosti 
dobrega in zla in kako zmotno je prepričanje, da je naša človečnost samoumevna. Obljuba Nikoli 
več! nam kar prelahko spolzi iz jezika in je 
prevečkrat tudi zavestno prelomljena. 
Prepogosto smo nemo stali in verjeli, da je 
zgodovina z 20. stoletjem izčrpala svojo zalogo 
temačnega zla, kot da se naša širša evropska 
skupnost iz teh nepre dstavljivih morij ni naučila, 
kako krhek je mir. Morda se učimo prepočasi ali 
premalo, morda nam še vedno ni dovolj mar. 
Jeza, začaran krog agresije in zaskrbljenost 
spreminjajočega sveta danes ponovno ogrožajo 
njeno svobodo. Krivične neenakosti ter pereči  
družbeni izzivi kradejo občutek pripadnosti vseh 
eni skupnosti in ponovno nevarno podpihujejo 
ljudi proti ljudem. Naša moralna in civilizacijska 
dolžnost je, da se temu zoperstavimo ter da se 
vsakič znova spomnimo, da leta miru in Evropa 
brez vojne ter na silja niso nekaj 
samoumevnega. To terja našo čuječnost in 
zavestno prizadevanje.  
 Spoštovane in spoštovani, pred nekaj 
dnevi sem poslušal življenjsko zgodbo dveh 
preživelih genocida v Srebrenici. Njune besede 
so pred mojimi očmi neverjetno živo naslikale 
grozodejstva in morije, ki sem se jih le s težavo 
zavedal. Eden izmed njiju se je po nekaj letih z 
družino vrnil v Srebrenico in tam dela kot 
zdravstveni delavec, kot da bi želel zaceliti rane 
svojega naroda. Pravi, da je Srebrenica tudi po 
več kot 20 letih  po genocidu, še vedno ujeta v 
tančico preteklosti. Tam še vedno živi spomin na 
vsako izmed 8 tisoč 372 žrtev. Ženske še vedno 
iščejo svoje soproge in sinove, brate in očete, 
vnuki svoje dede. Mesto vsako leto na današnji 
dan preplavijo čustva, jok, molitv e in tudi upanje. 
Upanje, da možnost mirnega življenja in sožitja 
bodočih generacij v Srebrenici ter Bosni in 
Hercegovini vendarle obstaja. Verjamem, da le 
tesnejše evropsko povezovanje vodi v stabilnost 
in napredek ter boljšo prihodnost za ljudi, za to 
državo in celotno regijo. Naša naloga je, da 
spomin in opomin Srebrenice ohranjamo še 
naprej, da vedno in povsod zavračamo vse 
poskuse izkrivljanja obsega tega zločina, 
zanikanja nespornega dejstva, da gre za 
genocid, ali kakršnokoli racionalizacijo njihovih  
motivov, da se iz njega učimo in prihodnjim 
generacijam dajemo dar razumevanja za boljšo 
prihodnost vseh.  
 Spoštovane in spoštovani, predlagam, 
da izrazimo globoko spoštovanje preživelim in 
se ponižno poklonimo žrtvam Srebrenice z 
minuto molka. Hvala.  
 / minuta molka/  
  
poslanci, nadaljujemo z razpravo. K mikrofonu 
vabim mag. Andreja Rajha, Poslanska skupina 
Stranke Alenke Bratušek.  
 
 Danes je pred nami zakon o 
dopolnitvah Zakona o letalstvu, katerega                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  153  obravnava je potekala v tesni povezavi z 
zakonom o dopolnitvah Zakona o nalogah in 
pooblastilih policije in Zakona o varstvu osebnih 
podatkov. Ministrs tvo za infrastrukturo je namreč 
eno od resornih ministrstev, ki je moralo 
spremeniti zakonodajo, da bi bilo mogoče 
dokončno in celovito implementirati direktivo 
Evropske unije. Na podlagi dopolnitev Zakona o 
letalstvu bodo letalski prevozniki zavezani, da 
podatke iz sistema rezervacije letalskih vozovnic 
posredujejo policiji. Predlog zakona obenem 
natančno določa tudi, katere podatke je treba 
poslati, na kak način, v katerih primerih ter kdaj 
in komu.  
 Med samo obravnavo zakona je bilo na 
njegov račun sliša ti veliko očitkov. Predlogu 
zakona nasprotujejo predvsem tisti, ki v njem 
vidijo omogočitev prehudega posega v temeljne 
pravice, povezane z varstvom osebnih podatkov 
in zasebnostjo posameznika. Nemogoče je 
oporekati dejstvu, da so se meje pravice do 
zasebn osti v zadnjem desetletju močno 
zabrisale. Tehnologija je povsod okrog nas in 
naša življenja so izjemno vpeta vanjo. Svoje 
podatke pogosto premalo kritično in 
neselektivno delimo s svetom in jih vede ali 
nevede izročamo multinacionalkam, z ušesi pa 
zastriž emo šele, ko izvemo, da bo z našimi 
podatki upravljal nekdo drug. Seveda bi bilo 
lepše živeti v okoliščinah, ki ne bi narekovale 
kakršnihkoli ukrepov, povezanih s posegi v 
zasebnost. Povsem samoumevno je, da si 
pretiranih posegov v zasebnost ne želi nihče,  
vendar je treba ločevati med nepotrebnimi in 
tistimi, ki jih je v imenu varnosti treba sprejeti. 
 Prav tako je pri tehtanju pravic treba 
vedno vprašati, ali cilj opravičuje sredstva. Po 
mnenju Poslanske skupine SAB, jih. Ne gre za 
uporabo podatkov kar tja  v en dan ali iz 
kratkočasja. Kot pove že samo ime direktive, se 
podatki iz evidence podatkov o potnikih zbirajo 
za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in 
pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj. 
Organizirani kriminal in teroristična dejavnost za  
svoje udejstvovanje danes žal izbirata le čedalje 
bolj pretkane in domiselne poti. Pri tem se 
zaskrbljujoče radikalizirata. Takšni premiki v 
delovanju zahtevajo preventivno delovanje, s 
katerim se bomo novonastalim razmeram 
zoperstavili. Z zaostrovanjem z akonov in 
ukrepov, ki nastajajo na njihovi podlagi, se torej 
odločno in sistematično borimo proti grožnjam in 
napadom. In Evropska unija je pri tem uspešna. 
Število smrtnih žrtev zaradi terorističnih napadov 
se je iz leta 2017, ko jih je bilo 62, lani zman jšalo 
na 13, pri tem pa obratno sorazmerno narašča 
število aretacij. Te grožnje in napadi so pogosto 
neločljivo povezani s potovanji v tujino, zato je 
letalstvo v tem smislu ena bolj izpostavljenih 
panog. Ker so kontrole na notranjih mejah zaradi 
šengna od pravljene, za omejevanje in 
obvladovanje kriminala potrebujemo nova 
orodja. Z zagotavljanjem podatkov o letalskih 
potnikih organom odkrivanja oziroma 
kazenskega pregona bo država zagotovila izboljšanje varnostnih ukrepov na letališčih z 
namenom odvračanja terorističnih napadov.  
 V sklepnem delu naj še poudarim, da 
se v Poslanski skupini SAB zavzemamo za 
pravno državo in spoštovanje človekovih pravic 
in temeljnih svoboščin. Menimo, da je 
pridobivanje podatkov v skladu z zakonodajo 
upravičeno, če se na ta na čin, na ta račun 
prepeči en sam incident, ki bi lahko ogrozil 
varnost naših državljanov.  
 Predlog zakona bomo v SAB soglasno 
 
 Gospod Ivan Hršak v imenu Poslanke 
skupine Demokratič ne stranke upokojencev 
 
IVAN HRŠAK  (PS DeSUS):  Hvala za besedo, 
spoštovani predsednik. Spoštovana državna 
sekretarka s sodelavko, spoštovani kolegice in 
kolegi!  
 Republika  Slovenija bi morala tako kot 
ostale države članice direktivo o uporabi 
podatkov iz evidence podatkov o potnikih za 
pregon terorističnih in hudih kaznivih dejanj 
implementirati v slovenski pravni red najpozneje 
do 26. maja 2018. Do zakasnitve je prišlo 
predvsem zaradi presoje Ustavnega sodišča 
glede Zakona o nalogah in pooblastilih policije, 
ki prav tako kot ta predlog novele, ki ga trenutno 
obravnavamo, v slovensko zakonodajo prinaša 
isto direktivo. Kljub temu da obravnava na 
Ustavnem sodišču še ni končana, se je Vlada 
vseeno odločila, da oba zakona predloži 
Državnemu zboru v obravnavo, ker vsebinsko 
niso povezani z vprašanji, ki so predmet ustavne 
presoje. Zaradi implementacije dela že 
omenjene direktive so potreb ne dopolnitve 
Zakona o letalstvu v tistem delu, ki se nanaša na 
obveznosti letalskih prevoznikov o pošiljanju 
podatkov o potnikih iz sistema rezervacije 
letalskih vozovnic na policijo ter na določitev 
kazni zaradi kršenja teh obveznosti in določitev 
pristo jnega organa za izvajanje kazenskih 
določb.  
 Zakon tako opredeljuje, katere 
podatkovne elemente o potnikih pošilja letalski 
prevoznik na policijo, na kakšen način, v kateri 
primerih in kdaj. Navedena direktiva bo sicer v 
slovenski pravni red v celoti pren esena tudi s 
spremembami in dopolnitvami Zakona o nalogah 
in pooblastilih policije, ki je tudi na dnevnem 
redu te seje ter daje pravno podlago za 
potnikih, s čimer je dobila policija novo 
pooblastilo, ki omogoča zbi ranje, hranjenje, 
obdelovanje in uporabo podatkov o potnikih na 
komercialni redni in posebni zračni prevoz. Ob 
obravnavi te novele in že omenjene novele 
Zakona o nalogah in pooblastilih policije so se 
sprožile obširne debate, v katerih smo slišali                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  154  mnoga na sprotujoča si mnenja. Na eni strani 
imamo zagovornike pravice do zasebnosti, ki 
celo menijo, da bi lahko policija zlorabljala 
zbrane podatke o potnikih, na drugi pa 
zagovornike pravice do varnosti, ki menijo, da se 
z vpogledom in zbiranjem podatkov o letal skih 
potnikih lahko prepreči marsikateri teroristični 
napad, ki bi lahko terjal na stotine življenj.  
 V Poslanski skupini Desus smo se 
odločili za podporo predlogu novele Zakona o 
letalstvu zato, ker menimo, da bodo predvidene 
spremembe zakona oziroma obe h zakonov 
prinesle večjo učinkovitost pri iskanju 
potencialno nevarnih potnikov, hkrati pa se 
lahko odkrijejo tudi žrtve kaznivih dejanj, na 
primer žrtve trgovanja z ljudmi, kajti pri 
preverjanju določenih kriterijev policist lahko 
ugotovi, da gre za stori lca ali žrtev, in 
opredeljevanje točno določenih kriterijev lahko 
zagotovi večjo učinkovitost iskanja. Obenem pa 
se moramo zavedati, da ti podatki, ki jih bodo 
policisti zbrali, niso dostopni vsakomur, saj ima 
dostop do takšnih podatkov le ozka skupina 
ljudi, ki deluje v okviru nacionalne enote. Hvala.  
 
stranke.  
 
DUŠAN ŠIŠKO  (PS SNS):  Lep pozdrav vsem 
skupaj!  
 Ne smemo pozabiti, da je MNZ nosilni 
organ za implementacijo direktive ter da je 
Republika Slovenija že prejela uradni opomin 
Evropske komisije. Mislim, sami opomini, tožbe, 
denarne kazni vsepovsod, res ne v em, kaj se 
gremo. Ne vem, imamo preveč denarja, da ga 
kar tako povprek mečemo stran. Direktiva, ki jo 
imamo pred sabo na mizi, se nanaša na tri 
zakone, ki bi lahko bili že zdavnaj preneseni, pa 
spet niso bili.  
 Dopolnitve so potrebne zaradi 
implementacije  dela vsebin, ki se nanašajo na 
obveznost letalskih prevoznikov, kjer gre za 
prenos podatkov iz sistema rezervacij letalskih 
vozovnic policiji. S tem se zagotavlja izboljšanje 
varnostnih ukrepov na letališčih, z namenom, da 
se odvrnejo teroristični napadi.  Z novelo zakona 
se globe v veljavnem zakonu, ki so določene v 
tolarjih – v tolarjih, spoštovani, ne vem, kdaj je to 
bilo –, spremenijo v evre in so zelo visoke. V 
Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke 
menimo, kar se tiče pošiljanja podatkov o 
potnikih iz sistema rezervacij letalskih vozovnic 
policiji, da so ti preobsežni. Od nas se zahteva 
veliko preveč informacij, ki ste jih lahko prebrali v 
18 alinejah v drugem odstavku 84.c člena. 
Zbirati in obdelovati je treba le osebne podatke, 
ki so primerni  in nujno potrebni za dosego 
zakonsko opredeljenega namena obdelave, da 
nima človek občutka, da gre kot čez rentgen. 
Nekatere zadeve pa so premalo natančno opredeljene, recimo, informacije o potnikih, ki 
pogosto letijo. Ne vemo, ali je to enkrat, dvakrat, 
trikrat mesečno ali kolikokrat. Vse to skupaj nas 
subtilno privede na področje občutljivih osebnih 
podatkov, katerih zbiranje in uporaba pa sta z 
direktivo prepovedana. Nadalje tudi ni posebno 
določeno, koliko časa letalski prevozniki in tudi 
gospodarski s ubjekti hranijo pridobljene osebne 
podatke. In še veliko nejasnosti in dilem je v 
posameznih alinejah. Vse te zadeve je treba 
izvesti na način, da bo zakonska določba jasna, 
nedvoumna in za naslovljence oziroma bralce 
predvidljiva. Težave s poslovanjem je treba 
reševati v Adrii Airways, da ne bo tako kot v 
preteklih mesecih, ko so odpovedali 2,4 % letov. 
Zamude, odpovedi, podaljšanje vzdrževalnih del 
na letalih, kar smo tudi nekateri sami občutili, ko 
smo leteli v Bruselj, to je podhranjenost, 
dejanska prob lematika tukaj in sedaj in to je 
treba rešiti v Sloveniji.  
 Pri nas imamo tudi Letalsko zvezo 
Slovenije, ki je krovna slovenska organizacija na 
področju letalskega športa. V Slovenski 
nacionalni stranki smo ponosni, da je vodja naše 
poslanske skupine, gos pod Zmago Jelinčič 
Plemeniti, tudi častni predsednik Letalske zveze 
Slovenije ter da je napisal tudi knjigo z naslovom 
Zgodovina letalstva na Slovenskem od začetka 
do današnjih dni, ki vam jo toplo priporočam, ko 
boste šli na dopust, da jo preberete. Treba  pa je 
najprej poskrbeti za čim ugodnejše pogoje za 
letenje v Sloveniji. Naj vam povem, da je 
slovenska letalska zgodovina izredno bogata, 
zato upamo, da bomo v bližnji prihodnosti dobili 
tudi letalski muzej v Sloveniji.  
nacionalne stranke ne bomo podprli predloga 
zakona, ker menimo, da se od potnikov zahteva 
mnogo preveč nepotrebnih informacij. Hvala.  
 
 Gospod Zvonko Černač v imenu 
stranke.  
 Izvolite.  
 
ZVONKO ČERNAČ  (PS SDS): Spoštovani 
prisotni, lep pozdrav še enkrat!  
 Poglavitni razlog za novelo Zakona o 
letalstvu je, tako kot pri noveli Zakona o nalogah 
in pooblastilih policije, k i smo ga obravnavali pri 
prejšnji točki, implementacija Direktive 2016/681 
Evropskega parlamenta in Sveta. Tudi ta zakon 
je bil vložen istega dne kot novela Zakona o 
nalogah in pooblastilih policije 14. marca letos.  
 Novela Zakona o letalstvu bi morala bit i 
tudi obravnavana na majski seji Državnega 
zbora – ni bila zaradi tega, ker je pač ta novela 
delila usodo Zakona o nalogah in pooblastilih 
policije. Tudi tukaj lahko povem, da iz enakih 
razlogov, kot sem jih navedel pri stališču glede 
novele Zakona o nalo gah in pooblastilih policije, 
v Slovenski demokratski stranki takega 
neodgovornega načina dela ne podpiramo, ne                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  155  podpiramo trgovanja med koalicijo in Levico, ki 
gre v škodo vseh državljank in državljanov, 
davkoplačevalcev in vsem ostalim. Zaradi tega 
te nov ele ne bomo podprli, ne bomo pa ji tudi 
nasprotovali.  
 
 In gospod Jože Lenart v imenu 
Poslanske skupine LMŠ.  
 Izvolite.  
 
JOŽE LENART  (PS LMŠ):  Hvala lepa, 
predsednik. Spoštovane kolegice, kolegi!  
 Vlada Republike Slovenije s Predlogom 
zakona o dopolnitvah Zakona o letalstvu delno 
implementira direktivo Evropskega unije 
2016/681 v slovenski pravni red v tistem delu, ki 
se nanaša na zv ezo letalskih prevoznikov, 
pošiljanju podatkov iz sistema rezervacij 
letalskih vozovnic, tako imenovani PNR podatki, 
pristojnim organom. V skladu z navedbo 
direktive se PNR podatki dopolnjujejo s podatki 
o potnikih, prijavljenih na let, tako imenovani API 
podatki, ki imajo namen potovati iz tretjih držav 
ali iz držav članic Evropskega unije na ozemlje 
Republike Slovenije in v obratni smeri oziroma z 
vmesnim postankom na ozemlju Republike 
Slovenije. S predlogom novele zakona se 
definirajo pristojnosti, metod e in okoliščine, v 
katerih letalskih prevoznikih tovrstne podatke 
posredujejo ustreznim organom. Predlagana 
novela hkrati določa kazni v primeru 
neupoštevanja določb predlagane novele 
zakona za vse tiste poslovne subjekte, ki 
opravljajo rezervacije za potn ike v zračnem 
prometu.  
 Predlagana sprememba zakona je 
vsebinsko povezana z novelo zakona o 
spremembah in dopolnitvah Zakona o nalogah 
in pooblastilih policije. Policija bo v skladu s 
svojimi zakonskimi pooblastili in na podlagi 
strogega internega nadzora pregledovala in 
obdelovala podatke o potnikih zgolj z namenom 
pregona terorističnih in hudih kaznivih dejanj in 
identificirala le tiste posameznike, ki 
predstavljajo neposredno kriminalno in 
teroristično grožnjo v arnosti Republike Slovenije 
ter jih v skladu s svojimi pooblastili tudi ustrezno 
obravnavala. S predlaganimi spremembami 
predmetnega zakona in Zakona o nalogah in 
pooblastilih policije se Republika Slovenija 
pridružuje mednarodnemu boju proti terorizmu, 
ki ogroža našo varnost, demokratične vrednote, 
pravice in svoboščine državljanov Evropskega 
unije in predstavlja eno od glavnih prednostnih 
nalog Evropskega unije.  
 V skladu z navedenim bo poslanska 
skupina predlagano novelo zakona seveda 
podprla.  
 
PREDSEDN IK MAG. DEJAN ŽIDAN:  Hvala, 
gospod poslanec.   S tem smo, spoštovane poslanke in 
poslanci, zaključili predstavitev stališč 
 Obveščen sem, da amandmaji k 
predlogu zakona niso bili vloženi, zato 
zaključujemo drugo obravnavo tega zakona in 
vas hkrati obveščam, da bomo glasovali jutri v 
  
reda.  
 
 Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA 
REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA 
ZAKONA O SPREMEMBAH IN 
DOPOLNITVAH ZAKONA O 
NEPREMIČNINSKEM POSREDOVANJU, 
SKRAJ ŠANI POSTOPEK.   
predložila skupina devetih poslan k in poslancev 
s prvopodpisano gospo Natašo Sukič.  
predlagatelju, gospodu Luki Mesecu.  
 Izvolite.  
 
LUKA MESEC  (PS Levica): Hvala za besedo i n 
 Visoke cene stanovanj, neurejen 
najemni trg, negotovost bivanja in krepitev 
poblagovljenja stanovanjske politike so slika 
trenutnega stanja v Sloveniji. Vsi ti dejavniki 
povečujejo neenakost, krepijo socialno 
izključenost in so podlaga za mnoge družbene 
probleme. Kljub temu da 78. člen Ustave državi 
nalaga ustvarjanje možnosti, da si državljani 
pridobijo primerno stanovanje, je vprašljivo, 
koliko je ta ustavna določba zares prišla v 
prakso. Če pogledamo, kaj je počela država 
zadnjih 25 let,  se je od nje oddaljevala. 
Stanovanjski fond je bil privatiziran, imamo 
enega najbolj privatiziranih v Evropi. Javna 
gradnja stanovanj je bila zanemarjenja. 
Stanovanjski sklad Republike Slovenije, recimo, 
že od leta 2009 ni dobil niti evra dokapitalizacije  
za gradnjo stanovanj in vse skupaj je bilo 
prepuščeno prostemu trgu, ki pa je zatajil. Slika 
je danes taka: po uradnih ocenah 
Stanovanjskega sklada v državni trenutno 
primanjkuje 9 tisoč 167 javnih najemnih 
stanovanj, od tega smo v mestni občini Ljubljana  
najmanj 4 tisoč 200. Poleg tega v Sloveniji 
primanjkuje 599 bivalnih enot, tisoč 120 drugih 
najemnih stanovanj in 540 oskrbovanih 
stanovanj. V Levici smo prepričani, da je za to 
treba temeljito prenoviti stanovanjsko politiko in 
zaščiti najbolj ranljive s kupine prebivalstva: 
brezposelne, upokojence, ki rabijo oskrbovana 
stanovanja, in pa predvsem mlade prekarce in 
študente, ki se jim perspektiva, da bodo nekje v 
doglednem roku uredili svoje stanovanjsko 
vprašanje bodisi z dostopno, dostojno, 
dolgoročno vzd ržno najemnino bodisi z nekim 
lastniškim stanovanjem, vse bolj oddaljuje. Več 
ali manj imajo tri možnosti: ali plačujejo                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  156  oderuško najemnino, ali najamejo astronomski 
kredit, ali pa razmišljajo o mansardi ali pa 
prizidku pri starših, če se seveda ne odločij o za 
pot v tujino, kjer so v marsikaterem mestu in 
državi stanovanjske priložnosti bistveno boljše 
kot pri nas. Zato smo v Levici stanovanjsko 
politiko izpostavili kot eno izmed prioritet in s tem 
se je strinjala tudi koalicija, s katero smo 
podpisali spor azum.  
 Prvi del paketa stanovanjske politike je 
Zakon o nepremičninskem posredovanju, ki ga 
bomo danes obravnavali. Ta zakon – preden 
začnemo razpravo, želimo opozoriti – ne bo rešil 
celotne stanovanjske problematike, tako je bilo 
razumeti iz nekih razprav  na odboru, ampak se 
dotika ene, za nekatere sfere prebivalstva, 
predvsem za mlade, pomembne stvari, to je 
razmerje med najemnikom, najemodajalcem in 
pa posrednikom pri najemanju stanovanja, torej 
nepremičninsko agencijo. Trenutno je stanje 
tako. Če najemo dajalec išče najemnika in se 
odloči, da bo za to najel agencijo, da mu ga 
pomaga poiskati, z agencijo podpiše pogodbo. 
Ko najemnika najdeta, je najemnik, kljub temu 
da ni podpisal pogodbe in ni prosil za to storitev, 
enako kot najemodajalec primoran plačat i 
agencijo eno najemnino – recimo, to je 600 
evrov za nekih 50 kvadratov v Ljubljani – ob tem 
pa še dve najemnini najemodajalcu. Se pravi, še 
preden sploh vstopi v stanovanje, še preden 
sploh pride do razmerja med njima, je že dal 
tisoč 800 evrov, skoraj t ri minimalne plače. Naš 
prvi ukrep iz tega zakona je, da se prepreči, da 
bi tisti, ki niso pogodbe zapisali ali pa niso 
naročili storitve – v tem primeru najemniki – 
plačevali nepremičninski agenciji. Plača naj 
najemodajalec, ki je zanjo prosil.  
 Drugi del  je, da se omejuje plačilo pri 
posredovanju. Tukaj smo ga omejili na 4 % 
pogodbene vrednosti, pri čemer se zgledujemo 
po obstoječi omejitvi za posredovanje pri prodaji 
nepremičnine. Omejili smo ga na ne manj kot 
150 evrov. Sedaj ponavljam, preden začnemo 
razpravo, da to seveda ne bo rešilo celokupne 
stanovanjske problematike, bo pa nekoliko 
olajšalo, pocenilo dostop do stanovanj predvsem 
za tiste, ki stanovanja danes najemajo. Hvala.  
 
gospod poslanec. Matično delovno tel o je Odbor 
za infrastrukturo, okolje in prostor.  
 Prosim predsednika gospoda Edvarda 
Pauliča za predstavitev stališča odbora.  
 Izvolite.  
 
predsedujoči, kolegice in koleg i! 
prostor je na 15. nujni seji dne 1. 7. 2019 kot 
o spremembah in dopolnitvah Zakona o 
nepremičninskem posredovanju, ki ga je 
postopku predložila skupina poslank in 
poslancev s prvopodpisano Natašo Sukič. Temeljne cilje predloga zakona je v dopolnilni 
obrazložitvi v imenu predlagatelja, podobno kot 
danes, predstavil poslanec Luka Mesec.  
 Mnenje Vlade k predlogu zakona je 
podal državn i sekretar na Ministrstvu za okolje in 
prostor. Poudaril je, da Vlada predlog zakona 
podpira, saj ocenjuje, da bodo predlagane 
rešitve prispevale k večji dostopnosti do 
primernih stanovanj, večji stanovanjski varnosti 
najemnikov, spodbujanju dolgoročnejše oddaje 
in najema stanovanj ter k skladnosti z 
zakonodajo EU.  
službe je poudarila, da so z vidika svojih 
pristojnosti podali pisno mnenje k predlogu 
zakona in zlasti izpostavila pripombo, da je treba 
omejitev višine plačila za posredovanje 
pretehtati z vidika svobodne gospodarske 
pobude, ki jo zagotavlja Ustava v 74. členu. 
Poudarila je še, da amandmaji, ki jih je vložila 
Poslanska skupina Levica, sledijo njihovim 
pripombam.  
 V razpravi je bilo s strani poslancev iz 
vrst opoz icijskih poslanskih skupin izraženo 
nasprotovanje predlaganim rešitvam v predlogu 
zakona, saj po njihovem mnenju predstavljajo 
dodatno regulacijo na področju posredništva v 
prometu z nepremičninami. Glavni razlog za 
nasprotovanje predlogu zakona pa, zlasti  po 
mnenju Poslanske skupine NSi, predstavlja 
dejstvo, da nekatere predlagane rešitve 
posegajo v pravico do svobodne gospodarske 
pobude. Menili so, da regulacija cen pri 
nepremičninskih poslih ne bo rešila težav na 
področju stanovanjske politike, saj se že  sedaj 
več kot dve tretjini poslov na nepremičninskem 
trgu izvede brez posredništva.  
 Poslanci koalicijskih poslanskih skupin 
so napovedali podporo predlogu zakona in med 
drugim izpostavili, da gre pri predlogu za 
tehtanje med zagotavljanjem svobodne 
gospo darske pobude in pravico zakonodajalca, 
da predpiše način uresničevanja te pravice, pri 
čemer lahko določene oblike podjetništva celo 
omeji, če bi bilo izvajanje gospodarske 
dejavnosti v nasprotju z javno koristjo. 
Vprašanje, ki se pri tem pojavlja, pa je,  ali 
neomejena višina provizije nepremičninskih 
posrednikov predstavlja tako močno oviro pravici 
posameznika, da si zagotovi primerno 
stanovanje, da bi jo lahko označili kot nasprotje 
javne koristi. Podobno kot opozicijski poslanci so 
tudi sami opozorili, da mora k reševanju 
stanovanjske problematike sistematično 
pristopiti pristojno ministrstvo, zlasti z ukrepi za 
povečanje števila neprofitnih stanovanj.  
 Po razpravi je odbor sprejel tako 
amandmaje Poslanske skupine Levica kot tudi 
svoja amandmaja. Odbor j e nato glasoval še o 
vseh členih predloga zakona skupaj in jih 
sprejel.  
 
 Za uvodno obrazložitev mnenja dajem 
besedo predstavniku Vlade, Alešu Prijonu,                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  157  državnemu sekretarju na Ministrstvu za okolje in 
prostor.  
 Izvolit e. 
 
ALEŠ PRIJON : Spoštovani predsedujoči, 
spoštovani poslanke in poslanci, lepo 
 Predlagane spremembe Predloga 
nepremičninskem posredovanju, ki jih dane s 
obravnavamo, se nanašajo na uskladitev določb 
z zakonodajo Evropske unije na področju 
reguliranih poklicev in na ureditev višine ter 
obveznosti plačila stroškov nepremičninskega 
posredovanja.  
 Zavedamo se, da je možnost pridobitve 
primernega stanovanja e na od ustavnih pravic 
državljanov Republike Slovenije. Ker 
ocenjujemo, da je dostopnost do primernih 
stanovanj zaradi visokih cen na trgu in 
pomanjkanja najemnih stanovanj trenutno 
otežena, smo v skladu z usmeritvami Resolucije 
o nacionalnem stanovanjskem programu 2015 –
2025 aktivno pristopili k preoblikovanju 
stanovanjske politike. Pri tem so ukrepi za 
zagotavljanje večje varnosti najemnih razmerij in 
večje dostopnosti do stanovanj med 
najpomembnejšimi.  
 V luči teh prizadevanj smo se opredelili 
do predlagan ih rešitev, ki jih obsega 
obravnavana novela. Predlog zakona omejuje 
višino najvišjega dovoljenega plačila za 
posredovanje do največ 4 % pogodbene 
vrednosti, a ne več kot eno mesečno najemnino 
in ne manj kot 150 evrov. Ob tem se na največ 
150 evrov omejuje  tudi višino dejanskih 
stroškov, do katerih je nepremičninska družba 
upravičena v primeru, ko ni upravičena do 
plačila za posredovanje, to pomeni, ko do 
sklenitve posla ne pride. Poleg navedenih 
omejitev je predlagana jasna določba, da stroški 
nepremičnins kega posredovanja v celoti nosi 
naročnik storitve.  
 Ocenjujemo, da so predlagane rešitve 
skladne s cilji stanovanjske politike, saj bodo 
prispevale k spodbujanju dolgoročnejše oddaje 
in najema stanovanj ter posledično k večji 
stanovanjski varnosti najemnik ov. Hkrati se s 
prenosom stroškov pri posredovanju naročnika 
storitve zaščiti najemnike, ki jim ob sklenitvi 
najema poleg najemnine in varščine ne bo treba 
plačevati še stroškov posredniških storitev, ki jih 
niso naročili. Posebej je treba poudariti, da 
namen zakona ni poseganje v posle 
nepremičninskega posredovanja med 
gospodarskimi družbami, temveč zgolj 
ustvarjanje možnosti, da si državljani lahko 
pridobijo primerno stanovanje. Zato je bila z 
amandmajem dodana določba, da se omejitev 
plačila za posredova nje ne uporablja pri 
pogodbah, ki jih med seboj sklenejo gospodarski 
subjekti.  
 S predlogom zakona se odpravlja tudi 
ovira, da lahko samo državljani Republike 
Slovenije opravljajo nacionalno poklicno kvalifikacijo, tujci pa lahko pridobijo poklicno 
kvalifi kacijo le v tujini. Trenutna ureditev ni 
skladna z zakonodajo Evropske unije na 
področju reguliranih poklicev, na kar je Evropska 
komisija julija 2018 Slovenijo že opozorila z 
uradnim opominom. S predlaganimi 
spremembami bo lahko katerikoli nepremičninski 
posrednik iz druge države pogodbenice pridobil 
nacionalno poklicno kvalifikacijo za 
nepremičninskega posrednika v Sloveniji. 
Posrednikom, ki pa so poklicno kvalifikacijo 
pridobili v drugi državi pogodbenici, se bo le -ta 
priznala po postopku priznavanja pok licnih 
kvalifikacij.  
 Zavedamo se, da obravnavani predlog 
zakona sam po sebi še ne predstavlja rešitve za 
stanovanjsko politiko v Sloveniji, saj je ta v 
največji meri odvisna od vzpostavitve pogojev za 
gradnjo javnih najemnih stanovanj. Te pogoje bo 
urejal  nov stanovanjski zakon, katerega 
Ministrstvo za okolje in prostor intenzivno 
pripravlja, osnutek besedila pa bo v javno 
obravnavo posredovan letošnjo jesen. 
Ocenjujemo pa, da bodo predlagane rešitve, ki 
jih obravnavamo danes, prispevale k večji 
dostopnost i do primernih stanovanj, večji 
stanovanjski varnosti najemnikov, spodbujanju 
dolgoročnejše oddaje in najema stanovanj ter k 
skladnosti zakonodaje Evropske unije.  
 Vlada Republike Slovenija zato Predlog 
nepremičn inskem posredovanju podpira. Hvala 
lepa.  
 
 Besedo ima Poslanska skupina Stranke 
modernega centra in Gregor Perič.  
 Izvolite.  
 
GREGOR PERIČ  (PS SMC): Hvala lepa, 
 Trenutno veljavni Zakon o 
nepremičninskem posredovanju je bil sprejet 
pred 16 leti, njegov temeljni cilj pa je bil 
zavarovati pravice in dolžnosti naročnikov, 
nepremičninskih družb in posrednikov  ter tudi 
tretjih oseb. Že v mandatu prejšnje vlade je bil 
predlagan nov Zakon o nepremičninskem 
posredovanju, ki bi nadomestil trenutno 
veljavnega, ki pa zaradi izglasovanega veta ni 
stopil v veljavo. Osnovni cilj prejšnjega zakona 
oziroma omenjenega zako na je bil zaščita 
potrošnikov v prometu z nepremičninami. Tudi 
danes s to novelo cilj ostaja isti kot v preteklosti 
– zagotoviti učinkovito zaščito potrošnikov.  
 Predlog zakona predvideva omejitev 
najvišje provizije za nepremičninsko 
posredovanje pri najem ni pogodbi, predvideva 
omejitev višine dejanskih stroškov, ki jih lahko 
nepremičninska družba zaračuna naročniku, ter 
uskladitev z zakonodajo Evropske unije v delu, 
ki se nanaša na pridobitev kvalifikacij 
nepremičninskega posrednika.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  158   Predlagatelj meni, da  se bosta prvi dve 
spremembi odrazili v večji dostopnosti 
stanovanj, saj naj bi bila visoka plačila za 
nepremičninsko posredovanje eden od razlogov 
za otežen dostop do stanovanj.  
 V SMC pozdravljamo cilj, ki ga je 
predlagatelj želel doseči s predlaganimi 
spremembami, menimo pa, da bi lahko 
predlagane rešitve prispevale k večji dostopnosti 
primernih stanovanj, spodbujanju dolgoročnejše 
oddaje in najema stanovanj ter večji 
stanovanjski varnosti najemnikov. Tudi zaradi 
vseh pomislekov, ki so se glede na predl agane 
rešitve pojavile v javnosti, menimo, da je 
regulacija sicer dobrodošla, vendar le do 
določene mere. Na tej točki je torej bistveno 
tehtanje na eni strani med javnim interesom ter 
svobodno gospodarsko pobudo na drugi strani. 
Glede na to, da so se že n a odboru vrstila 
opozorila glede možnosti ustavne presoje 
takšnih rešitev, bo prav čas najboljši pokazatelj, 
ali je takšna regulacija upravičena na podlagi 
javnega interesa ali ne.  
 Treba je opozoriti tudi na to, da se s 
predlaganimi spremembami rešuje le del 
problematike na področju stanovanjske politike. 
Zavedamo se namreč, da ta korak ne bo 
zadosti. Ponovno se je, žal, izkazalo, da je bilo 
področju stanovanjske politike v preteklosti 
namenjeno premalo pozornosti, predvsem pa 
premalo virov. Računamo na to , da bo 
Ministrstvo za okolje in prostor nadaljevalo s 
prizadevanji v tej smeri, da se to področje 
izboljša.  
 V SMC nas kljub vsemu veseli, da se je 
po dolgih letih na področju stanovanjske politike 
končno storil korak naprej in zato bomo predlog 
zakona tu di podprli. Hvala lepa.  
 
predstavila Nataša Sukič.  
 Izvolite.  
 
NATAŠA SUKIČ  (PS Levica):  Najlepša hvala 
za besedo. Spoštovane, spoš tovani!  
 Z novelo Zakona o nepremičninskem 
posredovanju v Levici predlagamo naslednje 
spremembe: omejitev višine plačila za 
posredovanje pri najemu nepremičnine na 4 % 
oziroma ne manj kot 150 evrov in ne več kot 
enomesečno najemnino; odpravo možnosti 
delitve plačila za posredovanje med 
pogodbenimi stranki, torej med kupca in 
prodajalca ali med najemnika in najemodajalca; 
omejitev višine dejanskih stroškov 
nepremičninskih posrednikov na največ 150 
evrov in uskladitev zakona z evropsko 
zakonodajo v delih, ki se nanašajo na pogoje za 
opravljanje dejavnosti nepremičninskega 
 Omejitev višine plačila za posredovanje 
pri najemu in odprava možnosti delitve plačila za 
posredovanje sta osnovi ustvarjanja pogojev za 
lažje reševanje stanovanjskega vprašanj a tistih prebivalk in prebivalcev, ki si lastnega 
stanovanja ne morejo privoščiti in nimajo 
dostopa do stanovanjskih kreditov. Vsi vemo, da 
govorimo predvsem o mladih, ki jih vse večja 
ekonomska negotovost, posledica 
neoliberalnega razkroja delavskih pravi c in 
socialne države na eni strani in manjka javnih 
najemnih stanovanj na drugi strani silita, da 
najemajo draga tržna stanovanja. Vsak med 
nami, ki je kdaj iskal stanovanje za najem, dobro 
ve, da je iskanje stanovanja podobno iskanju 
službe. Javljaš se na  nepremičninske oglase, na 
ogledu si podvržen zaslišanju, kjer moraš razkriti 
razne podrobnosti iz svojega zasebnega 
življenja, moraš biti izobražen in zaposlen, ne 
smeš kaditi, ne smeš imeti otrok, ne smeš imeti 
domačih živali, imeti moraš dovolj visoko p lačo 
in tako naprej. Če si na koncu te svojevrstne 
avdicije izbran, moraš plačati stroške 
nepremičninskega posredovanja, ki ga nisi niti 
naročil niti želel, poleg tega pa še varščino 
lastniku. Tako te oberejo za najmanj tisoč evrov, 
še preden sploh dobiš k ljuče tega stanovanja.  
 S spremembami zakona bomo stroške 
posredovanja pri najemu znižali najmanj za 
polovico in jih v celoti prevalili na naročnika 
storitve posredovanj. Že samo dejstvo, da 
trenutno skoraj vsi posredniki brez izjeme za 
posredovanje zaraču najo dve mesečni 
najemnini, zbuja sume kartelnega dogovora in 
kliče po državni intervenciji. Ko pogledamo, kaj 
to pomeni za uresničevanje javnega interesa 
cenovno dostopnih stanovanj, je argument za 
omejitve višine provizij še močnejši. Z omejitvijo 
dejans kih stroškov nepremičninskih posrednikov 
bomo onemogočili sporne prakse, ki so se v 
zvezi s tem razcvetele na terenu in na katere sta 
opozorila tako Zveza potrošnikov Slovenije kot 
Tržni inšpektorat. Zaznanih je bilo več primerov, 
ko so si nepremičninski p osredniki za posle, v 
katerih na koncu niso niti posredovali, obračunali 
stroške, ki so bili enako visoki ali celo višji, kot bi 
bila provizija pri posredovanju. Konec koncev pa 
gre za enako rešitev, kot jo je predlagala Vlada v 
prejšnjem mandatu. S spreje tjem zakona se bo 
uresničil eden od projektov, h katerim se je 
zavezala Vlada s podpisom sporazuma o 
sodelovanju z Levico v letošnjem letu. Zakon 
smo napisali v Levici in uskladili z Ministrstvom 
za okolje in prostor in vladno koalicijo. Na 
prošnjo Ministr stva za okolje in prostor smo v 
zakon vključili tudi člene o prenosu evropskih 
direktiv.  
 Gre torej za zaključek prvega od 
projektov na tem področju. Zavedamo se, da z 
omejitvijo višine provizij pri najemu in omejitvijo 
dejanskih stroškov ne bomo v celoti razrešili 
pereče stanovanjske problematike prebivalcev in 
prebivalk Republike Slovenije. Spremembe so 
razmeroma majhne in so kvečjemu obliž na 
rano, imenovano stanovanjska politika 
Republike Slovenije, rešitve, za katere že 
usklajujemo z Ministrstvom za ok olje in prostor. 
Ne glede na to pa smo trdno prepričani, da 
bomo s predlaganimi spremembami Zakona o                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  159  nepremičninskem posredovanju olajšali dostop 
do tržnih najemnih stanovanj in zaščitili šibkejšo 
stran v nepremičninskih poslih. Hvala lepa.  
 
PODPREDSEDNIK  JOŽE TANKO: Hvala lepa.  
Slovenija - krščanski demokrati bo predstavil 
Aleksander Reberšek.  
 Izvolite.  
 
ALEKSANDER REBERŠEK  (PS NSi): 
Spoštovani predsedujoči,  spoštovane kolegice 
 Po predlogu Zakona o 
nepremičninskem posredovanju bo stroške 
nepremičninskega posredovanja pri nakupu ali 
oddaji nepremičnine lahko nosil le naročnik 
storitve, to je prodajalec nepremičnine ali 
najemodajalec. Naj višji stroški posredovanja pri 
prodaji ostajajo v enaki višini kot do sedaj, to je 
4 % od pogodbene cene za posle. Kjer je 
vrednost nepremičnine manjša od 10 tisoč evrov 
brez DDV, ta omejitev ne velja. Stroški 
posredovanja pri najemni pogodbi lahko znašajo  
največ 4 % pogodbene vrednosti, vendar ne več 
kot znesek enomesečne najemnine in ne manj 
kot 150 evrov brez DDV. Nepremičninska 
družba ima poleg stroškov nepremičninskega 
posredovanja pravico do izplačilo za dodatne 
storitve na podlagi sklenjene posebne p ogodbe 
z naročnikom. Poleg tega ima nepremičninska 
družba pravico do zaračunavanja dejanskih 
stroškov v primerih, da nima pravice do plačila 
za posredovanje. Ti stroški so omejeni na 150 
evrov.  
 V Novi Sloveniji smo prepričani, da gre 
za omejevanje proste gospodarske pobude. 70 
% poslov se že sedaj opravi brez posrednika. 
Trenutno v Sloveniji ni gospodarske dejavnosti, 
pri katerih bi država z zakonom regulirala cene 
storitve, neustavnost, nasprotje z Evropsko 
direktivo o storitvah na notranjem trgu. 
Dejavno st nepremičninskih posrednikov je že 
sedaj v Sloveniji regulirana bolj kot v katerikoli 
drugi državi članice EU. Omenjena rešitev bo 
prinesla, da se nepremičninske agencije ne 
bodo več ukvarjale z določenimi posli, zlasti 
dajanje v najem, nekatere bodo utr pele bistveno 
zmanjšanje poslov – izguba delovnih mest, 
sklenitev pogodbe preko nepremičninskega 
posrednika državljanom zagotavlja veliko večjo 
pravno varnost v postopkih nakupov ali najemov 
nepremičnin, preverba pravnega in dejanskega 
stanja nepremičnine,  pravno svetovanje v 
postopkih posredovanja, zaščito interesa in 
pravic strank. Dolžnosti in obveznosti 
nepremičninskih posrednikov so zelo jasno in 
nedvoumno navedene v samem zakonu, za 
kršitve se predvidevajo globe.  
 Predlog zakona v nobenem oziru ne 
rešuje problematike nepremičninskega trga v 
Sloveniji. Pravi razlogi za visoke cene 
nepremičnin so premalo gradenj javnih 
neprofitnih stanovanj, investitorji se za gradnjo 
ne odločajo, saj se višina neprofitne najemnina ni uskladila z indeksom rasti cen življ enjskih 
potrebščin oziroma indeksom rasti cen 
nepremičnin že od leta 2006, višina neprofitnih 
najemnin je po nekaterih ocenah že 30 % pod 
realno vrednostno, najemodajalci se za 
oddajanje nepremičnin v najem ne odločajo 
zaradi slabega pravnega varstva – v primeru 
neplačevanja najemnin ali povzročanje škode na 
nepremičnini so nesorazmerno zaščiteni 
najemniki – in previsokega davka na oddajanje 
nepremičnin v najem.  
 Zaradi vseh naštetih razlogov bomo v 
Poslanski skupini Nova Slovenija predlogu 
zakona nasproto vali.   
 
 Stališče Poslanske skupine Stranke 
Alenke Bratušek bo predstavil mag. Andrej Rajh.  
 Izvoli.  
 
MAG. ANDREJ RAJH  (PS SAB): Hvala lepa, 
 Predlog spr ememb Zakona o 
nepremičninskem posredovanju v Poslanski 
skupini SAB sprejemamo z mešanimi občutki. 
Če se nam na eni strani zdi primerno, da 
uskladimo določbe o pridobitvi kvalifikacij za 
nepremičninskega posrednika z zakonodajo EU 
in tudi tujcem omogočimo opravljanje nacionalne 
poklicne kvalifikacije pri nas, se nam zdi na drugi 
strani nekaj stvari zelo problematičnih.  
 Predlagatelj želi s predlogom omejiti 
cene storitev, ki se oblikujejo prosto na trgu. Kot 
socialnoliberalni stranki se nam zdi 
nesprejemlji vo, da za dejavnost, ki se odvija na 
prostem trgu, uvajamo dodatno regulacijo. 
Poseganje države v cene bi bilo po našem 
mnenju upravičeno le v primeru, če bi šlo za 
obvezno storitev. Na podlagi česa zakonsko 
omejujemo ceno za dejavnost, ki se odvija v 
konk urenčnem okolju in bi zanjo že zato morala 
veljati možnost prostega oblikovanja cen. In če 
sprejmemo to spremembo, kje je meja? Cene 
katerih tržnih storitev bomo še zajezili? Ustava v 
74. členu zagotavlja svobodno gospodarsko 
pobudo, ki jamči svobodo voden ja 
gospodarskega subjekta v skladu z 
ekonomskimi načeli. Zakonodajalec ima resda 
pravico do presoje, ali je izvajanje neke 
dejavnost v nasprotju z javno koristjo in lahko v 
skladu s tem določene oblike podjetništva omeji, 
toda zato mora imeti dobre argumen te in tehtne 
razloge. Ocenjujemo, da v današnjem primeru ni 
ne enega ne drugega. Predlagatelj želi preko 
zakona o nepremičninskem posredovanju 
naslavljati oziroma reševati del težav najemnikov 
stanovanj. Nobenega dvoma ni, najemniške 
cene so marsikje po Sl oveniji podivjale, zato ker 
so lahko. Že več let beležimo pomanjkanje 
nepremičnin in stanje se le slabša. Takšne 
razmere so idealne za nabijanje cen, lastniki 
nepremičnin pa bodisi kot prodajalci bodisi kot 
najemodajalci situacijo s pridom izkoriščajo, da 
najemniki pogosto plačujejo preveč, posebej v 
nekaterih regijah, denimo v Ljubljani in na Obali.                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  160  Toda, ali je rešitev zato res omejevanje cen 
storitev nepremičninskih posrednikov? Prepričan 
sem, da ne in da bi bilo zadevo treba reševati 
drugače, s koreniti mi spremembami na področju 
stanovanjske politike in aktivnim pričetkom 
gradnje javnih najemnih stanovanj. Teh 
primanjkuje in od tod izvira glavnina težave, o 
kateri razpravljamo danes.  
 Prav tako se mi zdi neustrezno, da 
zaradi problematičnosti v določenih  regijah 
sprejemamo ukrepe, ki veljajo za vso državo. 
Ukrepi zagotovo ne bodo imeli enakih posledic 
za 2 tisoč 100 nepremičninskih posrednikov v 
državi in bodo najverjetneje na posrednika 
Ljubljani učinkovali povsem drugače kot na 
posrednika v Pomurju. Ne bojimo se za podjetja, 
ki poslujejo pod franšizo in kujejo dobičke, 
sprašujemo pa se, kaj tak predlog pomeni za 
številne samostojne podjetnike, ki opravljajo 
dejavnost nepremičninskega posredovanja. 
Bodo to delo še lahko opravljali? Posebej tisti, ki 
poslu jejo v regijah, kjer najemniški trg deluje 
manj živahno kot v Ljubljani. Če se pomaknemo 
vzhodno, proti mariborski regiji, vidimo, da tam 
beležijo upad za 20 %, če nadaljujemo še 
vzhodneje, pa je situacija še slabša. V predlogu 
zakona pa ni niti enega same ga izračuna, kaj ta 
omejitev pomeni za obstoj vseh nepremičninskih 
družb, delovnih mesti in ne nazadnje tudi družin.  
 Prav tako se sprašujem, kaj sledi, če se 
izkaže, da se nepremičninskim posrednikom 
dela preprosto ne bo več izplačalo opravljati. 
Kdo bo n udil storitev tistemu delu uporabnikov, 
ki za posredovanje še vedno uporabljajo usluge 
nepremičninskih posrednikov in ali jih, četudi 
bodo storitev prejeli ceneje, to res postavlja v 
boljši položaj? Ne bomo na ta način spodbudili 
več storitev, ki se bodo o pravljale po neuradnih 
poteh, stranke pa bodo zato manj zavarovane ali 
izpostavljene tveganjem? Po podatkih se 
trenutno več kot polovica najemniških poslov 
sklene brez posrednika, pri ostalih poslih pa gre 
za dvostranski dogovor in prav vanj želi 
predlagat elj zakonsko posegati.  
 Predlog, ki ga daje predlagatelj, ne 
temelji na analizi trga. Niti ena analiza, ki bi 
pritrjevala trditvam predlagateljev, ni bila 
opravljena, zato lahko sklepam, da predlog 
izvira iz osebnih izkušenj. Predlagatelj predlaga 
omejitve  stroškov posredovanja na eno 
najemnino, če bo najemna pogodba sklenjena 
za obdobje 24 mesecev, pri čemer je kot 
spodnja meja določen znesek 150 evrov. Kljub 
napredku na področju nameščanja energetskih 
izkaznic se v praksi še vedno dogaja, da se 
najemodaja lci izogibajo obvezni izdelavi 
energetske izkaznice za najeme nad enim 
letom, zato najemne pogodbe sklepajo za to 
obdobje. Pri posredovanju v takšnih primerih bo 
nepremičninskemu posredniku pripadala 
polovica najemnine. Najemodajalci imajo lahko 
za krajša najemna obdobja tudi za druge 
povsem osebne razloge. Mar je res 
nepremičninski posrednik tisti, ki jih bo lahko 
prepričal v sklepanje daljših pogodb?   V sklepnem delu naj poudarim še nekaj 
… 
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO:  Gospod 
Rajh, predlagam, da počasi skle nete, ste že 
krepko prekoračil čas.  
 
MAG. ANDREJ RAJH  (PS SAB):  Se 
 Zakon bomo z mešanimi občutki 
 
Demokrati čne stranke upokojencev bo predstavil 
Branko Simonovič.  
 Izvoli.  
 
BRANKO SIMONOVIČ  (PS DeSUS):  Hvala za 
besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane, 
spoštovani!  
 Poslanci Poslanske skupine Desus 
bomo p redlog novele Zakona o 
nepremičninskem posredovanju po temeljitem 
premisleku podprli. Pri odločanju smo tehtalni 
med zagotavljanjem svobodne gospodarske 
pobude, ki jo zagotavlja Ustava v prvem 
odstavku 74. člena, in pravico zakonodajalca, da 
predpiše način  uresničevanja te pravice, pri 
omeji, za kar ima podlago v drugem odstavku 
74. člena, ki prepoveduje gospodarske 
Vprašanje, ki se je nam in ostalim koalicijskim 
partnerj em postavljalo, je, ali neomejena višina 
provizije nepremičninskih posrednikov 
predstavlja močno oviro pravici posameznika, da 
si zagotovi primerno stanovanje, da bi jo lahko 
označili kot nasprotje javne koristi. Na koncu se 
je večina strinjala, da ne pret irana regulacija trga 
ne povsem prosti trg, ki dopušča izkoriščanje 
šibkega posameznika, nista dobra. Zavedati se 
moramo cenovne neenakosti stanovanj, pa naj 
govorimo o nakupu ali najemu nepremičnine, 
obenem pa ne smemo pozabiti, da so v najbolj 
popularnih  mestih, kot sta na primer Koper in 
Ljubljana, cene nepremičnin grozljivo narasle. 
Vse to pa mnogim, ne samo mladim, otežuje 
dostop do lastnega bodisi lastniškega bodisi 
najemnega stanovanja.  
 V Poslanski skupini Desus zato 
ocenjujemo, da bo problematiko d ostopnosti 
stanovanj moralo rešiti pristojno ministrstvo, 
skupaj z občinami. Gradnja neprofitnih stanovanj 
je skoraj na mrtvi točki, saj le redkokje še 
slišimo, da se takšna gradnja izvaja, če pa se 
že, pa je zdaj skoraj vedno kakšen škandal. 
Poglavitnih r ešitev te novele ne bom ponavljal, 
bom pa izrazil prepričanje naše poslanske 
skupine, da bo predlog zakona skoraj zagotovo 
doživel veto Državnega sveta. K temu 
prepričanju nas navaja dogajanje ob obravnavi 
vladnega predloga novele Zakona o 
nepremičninskem posredovanju v prejšnjem 
mandatu, ki je navkljub naporom, ki smo ga vsi                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  161  skupaj, torej vlada, koalicija in opozicija vložili, 
da bi pripravili kompromisno variantno rešitev, 
doživela torej veto, ki je bil v tem mandatu 
potrjen, kar pomeni, da je vladna nove la padla. 
Dejstvo je, da ima Zbornica za poslovanje z 
nepremičninami pri Gospodarski zbornici 
Slovenije znotraj Državnega sveta izjemno 
veliko moč, zato smo prepričani, da bo s svojimi 
interesi, ki jih najlažje uveljavljajo znotraj 
največje interesne skupn osti, torej Državnega 
sveta, ponovno dosegla, da bo izglasovan veto. 
Upam samo, da bomo v tem primeru poslanci 
obeh polov zmogli toliko modrosti, da ne bomo 
dopustili, da nam Državni svet ustavlja in sesuva 
zakone, ki prinašajo pozitivne rešitve za ljudi, ki 
so socialno šibkejši, hkrati pa tudi z vidika 
varovanja potrošnika izboljšuje njihovo varstvo.  
bomo predlog novele podprli. Hvala lepa.  
 
 Stališče Poslanske skupine Slovenske 
nacio nalne stranke bo predstavil Dušan Šiško.  
 
DUŠAN ŠIŠKO  (PS SNS): Lep pozdrav vsem 
skupaj!  
nacionalne stranke menimo, da je predlog, ki ga 
je predlagala Levica, v nasprotju s pravo m EU, 
pa tudi z Ustavo Republike Slovenije. Je že res, 
da 78. člen Ustave Republike Slovenije določa, 
da država ustvarja možnosti, da si državljani 
lahko pridobijo primerno stanovanje, po drugi 
strani pa ima veliko mladih tudi možnost, da 
živijo doma pri s tarših do 40. leta in prispevajo 
del stroškov. Pozabljate, koliko velikih 
dvonadstropnih hiš se je gradilo v preteklih letih, 
danes pa živijo v njih po navadi samo starši, 
mogoče ostareli par. Take hiše na obrobju 
Slovenije samevajo, starejši nimajo za pla čilo 
položnic, pozimi pa za kurjavo, ker imajo 
premajhne pokojnine. Pravijo, da mladi po 
navadi želijo iti ven iz vasi v mesto, kot da se tu, 
v prestolnici cedita med in mleko. Tu so stroški 
najemnine, cene višje, zato naj bodo mladi raje 
doma v mansardah,  v stanovanjih, če imajo 
možnost, kje v zidanici blizu neokrnjene narave, 
in se lepo brezskrbno vsakodnevno vozijo v 
Ljubljano v službo z javnim prevozom.  
 Predlagatelj v gradivu, kjer je govor o 
višini tržne najemnine, omenja samo in izključno 
Ljubljano,  kot da druga mesta v Sloveniji ne 
obstajajo, čeprav so malce oddaljena. Ne vem, 
ali vedo, kje je Metlika, Črnomelj, Ormož, 
Lendava, Ljutomer, Jesenice. Tam je povsem 
druga pesem in ni vse tako črno, kot se 
prikazuje. Navaja se, da visoke cene 
nepremičnins kega posredovanja prizadenejo 
študente, ker primanjkuje sob v študentskih 
domovih ter so zato prisiljeni najemati 
stanovanja in sobe. Poglejte, tisti študentje, ki 
prihajajo iz družin z nižjim socialnoekonomskim 
statusom, prejemajo štipendije in slej ko pr ej 
pridejo v študentski dom, ostale pa več ali manj 
financirajo bogati starši.   Kar se tiče novele zakona, se ne 
moremo strinjati z regulacijo cen storitev, ker je 
to edina na trgu prosto dostopna dejavnost, za 
katero država določa najvišjo dovoljeno ceno . 
Po neuradnih ocenah se s sodelovanjem 
nepremičninskega posrednika v Republiki 
Sloveniji opravi malo več kot tretjina poslov. Če 
bi želeli zaščititi pravice potrošnikov, bi se 
morale omejitve nanašati zgolj na pogodbe s 
potrošniki, ne pa tudi na pogodbe m ed 
gospodarskimi subjekti, kajti svobodna 
konkurenca je zagotovljena preko 2 tisoč 
nepremičninskim posrednikom oziroma preko 
500 nepremičninskim družbam. Veste, Slovenija 
je Evropski komisiji izrecno predlagala tudi 
revizijo tarif pri nepremičninskem posre dovanju. 
Posredniki se pri tem svojem delu imajo bolj za 
svetovalce in zaračunavajo plačilo za 
posredovanje pri najemu oziroma provizijo. Če bi 
omejili višino plačila za posredovanje pri 
najemnih poslih na 4 % pogodbene vrednosti, bi 
s tem zmanjšali števil o najemnih poslov, pri 
katerih bi posredovali nepremičninski posredniki. 
Zavedajte se, da posrednik ni neumen, da bo 
delal za tako nizko plačilo, do 150 evrov in manj, 
da bo posel izpeljal od začetka do konca. 
Normalno je, da se plača provizija, vendar se 
slednje ne smejo seštevati, ker je v nasprotju z 
zakonom. Levica ne bo rešila problemov, 
kvečjemu jih bo povečala na račun neplačanih 
davkov, medsebojnih sporov in konfliktov. Vidi 
se, da tu nekaj zelo smrdi, ker naša zakonodaja 
na nek subtilen način ščiti  goljufe in prevarante. 
Delitev plačila za posredovanje ima tudi 
pozitiven vidik, saj se v tem primeru stranke 
bolje zavedajo, da mora nepremičninski 
posrednik na podlagi določb ZNP resor ščititi 
interese obeh strank. Kar zadeva omejitve višine 
dejanskih s troškov, bi se morali poimenovati 
administrativni stroški.  
 Rešitve vidimo v povišanju neprofitnih 
najemnin, da se cena najema realno dvigne, 
kajti potem bodo naše občine in stanovanjski 
skladi imeli več denarja. Tudi nepremičninski 
posredniki so državljan i in davkoplačevalci, ki 
moramo še kako trdo delati za svoj vsakdanji 
kruh, zato si zaslužijo pošteni zaslužek za 
pošteno delo.  
zakona, ker smo proti omejitvam. Hkrati pa 
menimo, da  se z novelo po skrajšanem 
postopku tega ne da rešiti na vrat na nos 
praktično v času letnih počitnic.  
 Vsem lepe počitnice.  
 
demokratske stranke bo predstavil Bojan 
Podkrajšek.  
 
BOJAN PODKRAJŠEK  (PS SDS): 
Predsedujoči, hvala za dano besedo. 
Predstavniki Vlade, kolegice in kolegi!                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  162   Predlog Zakona o nepremičninskem 
posredovanju po skrajšanem postopku, cilji 
predloga zakona so  naslednji: omejitev 
najvišjega dovoljenega plačila za posredovanje 
pri najemu ali oddajanje nepremičnine, prenos 
celotnih stroškov nepremičninskega 
posredovanja na naročnika storitve, omejitev 
višine dejanskih stroškov, ki jih nepremičninska 
družba zaraču na naročniku, ter uskladitev 
določb o pridobitvi kvalifikacij nepremičninskega 
posrednika za zakonodajo Evropske unije. 
 Nekaj poudarkov, zakaj v Slovenski 
demokratski stranki ne moremo dati podporo 
takšnemu zakonu. Imamo pomisleke glede 
hitenja sprejetja tega zakona, ker ni potrebe ali 
nuje ter je v nasprotju z ustavnim načelom, zato 
se v nekaterih institucijah napoveduje ustavna 
presoja, ker je omejitev višine plačila za 
posredovanje treba regulirati z vidika 
gospodarske pobude. Regulacija cen ni 
smiselna , saj udeležba nepremičninskega 
posrednika ni sploh obvezna. Uvedba novih 
regulacij za potrošnika ne bo ugodna, saj s 
takšnim omejevanjem nepremičninski posredniki 
ne bodo sprejemali manjših vrednosti 
nepremičnin. Potrošniki bodo tako v slabšem 
stanju; pra vna varnost potrošnikov bo nižja, siva 
ekonomija se bo pa poslabšala, ker ni 
opravljena temeljita analiza, kakšen je obseg 
sklenjenih pogodb, kakšno je povprečno plačilo 
za posredovanje ter kakšna je povprečna 
najemnina stanovanj. S sprejetjem takšnega 
zakona sledi tudi umik nepremičninskih združb s 
tega področja ter zmanjšanje preglednosti 
najemnega trga.  
 Glede na omejitve poslovanja 
nepremičninskih družb bi bilo prav, da se pred 
sprejetjem takšnega zakona pridobi stališče 
Evropske komisije, saj je Sloven ija članica 
Evropske unije. V Slovenski demokratski stranki 
se nam zdi veliko bolj smiselno in pomembno, 
da bi se vlada, ta koalicija pa nadkoalicijska 
stranka Levica posvetila oskrbi stanovanj za 
ranljive skupine v Republiki Sloveniji, da bodo 
le-te živel e lahko boljše in lažje.  
nasprotujemo takšnemu zakonu in bomo na 
jutrišnjem glasovanju glasovali proti. Hvala za 
vašo pozornost.  
 
 Stališče Poslanske skupine Liste 
Marjana Šarca bo pre dstavil Robert Pavšič.  
 Izvolite.  
 
ROBERT PAVŠIČ  (PS LMŠ): Hvala za besedo 
in dober dan vsem skupaj!  
 Nepremičninsko posredovanje je v 
Sloveniji regulirano z namenom zaščite 
potrošnikov, praksa pa je lah ko različna. In ko 
govorimo o nepremičninah, je stvar vredna 
toliko, kolikor je nekdo zanjo pripravljen plačati. 
Če bomo jutri še dodatno regulirali storitve na 
nepremičninskem trgu, bo mogoče tudi njihova 
uporaba narasla z današnjih 30 %, kot smo slišali prejle, hkrati pa tudi zaščita potrošnikov. 
No, ugodne gospodarske razmere so spodbudile 
povečano povpraševanje po stanovanjih 
predvsem. Opaziti je bilo, da so se cene znatno 
dvignile predvsem za novogradnje. Tako so med 
poletjem 2016 in prvo polovico 2018  zrastle za 
26,8 %, za obstoječa stanovanja je bilo zvišanje 
cen 11,7 % – skupno so se torej cene stanovanj 
povišale za 13,4 %; in to samo v dveh letih. 
Razlog za visoke cene stanovanj pa je moč najti 
predvsem zaradi premajhnega števila novih 
stanovanj na trgu nepremičnin, ker je ponudba 
omejena. Trenutno je Slovenija med državami 
članicami EU, država z eno najvišjih rasti cen 
stanovanj.  
 V prihodnje pričakujemo povečanje 
gradnje novih nepremičnin, ki bi na to lahko 
pripomogle k ugodnemu vplivu na cene 
stanovanj, še naprej pa je pomembno, da pri 
obravnavanju posojil za stanovanja banke 
upoštevajo visoke kreditne standarde, da se 
nam ne bo ponovila zgodba iz začetka tisočletja.  
 Visoke cene stanovanj, ki še posebej 
veljajo za Ljubljano in Obalo, predstavljajo  
seveda oviro za nakup ali prodajo stanovanja, 
kar še posebej velja za mlade in študente. Mladi 
se tako tudi stežka odločijo za najem, ker poleg 
najemnine plačajo še provizijo za najem 
stanovanja in za dodatne storitve. V letu 2018 je 
59,8 % mladih med 25.  in 29. letom v Sloveniji 
še vedno živelo pri starših, kasneje se ta 
odstotek sicer nekoliko zmanjša, a vendar je še 
vedno zelo visok, pri 40,9 %.  
 Do zdaj je pri najemu v praksi 
večinoma veljalo, da se obe stranki v okviru 
pogodbe dogovorita o razdelitvi plačila za 
posredovanje, dogajajo pa se tudi prakse, ki 
grobo kršijo varovanje potrošnika s tem, da 
posredniki in najemodajalci že vnaprej, pred 
dogovorjeno pogodbo, prelagajo plačilo provizije 
na najemnika. Dogaja se vnaprejšnje 
postavljanje pogojev, tudi  v oglasih. Pri stroških 
za posredovanje pa ne samo da se dogajajo 
primeri, ko stroške popolnoma prenesejo na 
najemnika, ampak tudi zaračunavajo nerealne 
stroške, ki presegajo dejanske in lahko segajo 
tudi do zgornje višine provizije, ki je še zakonsko 
dovoljena.  
 S predlaganimi spremembami in 
dopolnitvami Zakona o nepremičninskem 
posredovanju, ker so vključene spremembe, 
vezane na plačilo za posredovanje in plačilo za 
dodatne storitve, opravljene za naročnika, se bo 
prispevalo k večji varnosti potrošnika, zmanjšalo 
stroške, ki so do sedaj predstavljali previsoko 
obremenitev za najemnika in pripomogle k temu, 
da bo najemodajalec raje oddajal stanovanja v 
najem za daljši čas. S predlogom zakona pa se 
bo prav tako odpravilo kršitve Direktive o 
notranjem trgu i z leta 2006 in se bo tako v okviru 
7. člena dalo tudi možnost opravljanja 
nacionalne poklicne kvalifikacije tudi za tujce. Do 
sedaj je to veljalo namreč le za državljane 
Republike Slovenije.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  163  V Poslanski skupini Lista Marjana Šarca bomo 
zakon seveda podprli . Hvala.  
 
Stališče Poslanske skupine Socialnih 
demokratov bo predstavil Soniboj Knežak.  
 Izvoli.  
 
SONIBOJ KNEŽAK  (PS SD):  Hvala 
predsedujoči. Spoštovane kolegice, sp oštovani 
kolegi!  
 Pred nekaj meseci smo o Zakonu o 
nepremičninskem posredovanju odločali zaradi 
veta Državnega sveta, danes pa bomo odločali 
o istem zakonu, vendar o malce drugačni 
vsebini. Obravnavani zakon so predlagatelji in 
prvopodpisana poslanka uskla jevali s strankami 
koalicije, kjer smo skupaj prišli do vsebine 
zakona, ki je primeren in sprejemljiv za vse.  
dopolnitvah Zakona o nepremičninskem 
posredovanju bo uskladil določbe o pridobitvi 
kvalifikacij za nepremičninske posrednike z 
evropsko zakonodajo, nepremičninskim 
družbam omejil višino stroškov, ki jih lahko 
zaračunajo posameznemu naročniku, stroške 
nepremičninskega posredovanja prenesel na 
naročnike storitev, in hkrati omejil najvišje 
dovoljeno plačilo za posredovan je pri najemu ali 
oddaji nepremičnine. Zakon bo iskalcem 
nepremičnin omejil stroške najema, 
najemodajalce pa spodbujal k oddajanju 
nepremičnin za daljše časovno obdobje, kar 
posledično pomeni večjo stanovanjsko varnost 
za najemnike nepremičnin oziroma stan ovanj.  
demokratov pozdravljamo rešitev, ki bo stroške 
nepremičninskega posredovanja prenesla na 
tiste, ki oddajajo nepremičnino, in ne na iskalce, 
tako kot je bilo urejeno sedaj. Zdajšnja ureditev 
potiska iskalce nepremičnin v zelo težak položaj, 
saj morajo največkrat poleg varščine, plačanih 
najemnin vnaprej in najemnine za tekoči mesec, 
plačati tudi stroške posredovanja, za katere pa 
niso bili naročnik. Začetni stroški za najem 
nepremičnine včasih v določenih primerih 
preseg ajo tudi tisoč evrov, kar pa je predvsem 
za mlade zaposlene in mlade družine ogromen 
začetni strošek in breme.  
 Zakon v svojih rešitvah odpravlja oviro, 
da lahko samo državljani Republike Slovenije 
opravljajo nacionalno poklicno kvalifikacijo. S 
tem zakono m bo lahko kdorkoli pridobil 
nepremičninskega posrednika v Sloveniji, 
kvalifikacija iz tujine pa se bo priznala po 
postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij.  
 Vlada Republike Slovenije je v svojem 
mnenju zapisala, da se strinja s predlaganimi 
rešitvami, ki jih prinaša zakon, in meni, da bodo 
omenjene rešitve prispevale k večji dostopnosti 
stanovanj, večji varnosti najemnikov in 
spodbujale k dolgoročnejši oddaji nepremičnin. 
Mladim družinam, mladim zaposlenim in vsem, 
ki svojo stanovanjsko situacijo rešujejo tako, da najemajo nepremičnine oziroma stanovanje, je 
treba omogočiti večjo stanovanjsko varnost in 
finančno vzdržnost pri najemu.  
 V naši poslanski skupini ocenjujemo, 
da omenjene rešitve prinašajo razbremenitev in 
lažji dostop do stanovanj, večjo stanovanjsko 
varnost, finančno vzdržnost in dolgoročnejši 
najem. Poslanska skupina Socialnih demokratov 
bo Predlog zakona o spremembah in 
posredovanju podprla. Hvala lepa.  
 
PODPREDSEDNIK  JOŽE TANKO:  Hvala lepa.  
podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 
10. julija 2019. Preden pa odprem razpravo o 
amandmaju , je želel besedo predlagatelj Luka 
Mesec.  
 Izvoli.  
 
LUKA MESEC  (PS Levica):  Hvala za besedo.  
 Želel bi v bistvu malo pokomentirati 
slišano v stališčih poslanskih skupin. Slišali smo 
marsikaj, na kar sem tudi že sam na začetku 
opozoril. Od tega, da to ne ureja v celoti 
stanovanjske politike, do tega, da naj bi bili 
najemniki na slabšem, do tega, da naj zakon ne 
bi bil pripravljen na ustreznih podatkih. Pa se 
bom malo sprehodil čez te trditve.  
 Naprej to, da bodo n ajemniki na 
slabšem. V stališču sem zelo jasno povedal, da 
je trenutno praksa, da najemniki agenciji za 
nepremičninsko posredovanje plačajo storitev, ki 
je niso naročili. Se pravi, najemodajalec je tisti, 
ki najame agencijo za nepremičninsko 
posredovanje, da mu pomaga najti najemnika, 
ko se najemnik najde, mora najemnik, kljub temu 
da on ni naročil te storitve, ni podpisal nobene 
pogodbe, plačati eno najemnino, ravno toliko kot 
najemodajalec agenciji. Tukaj mislim, da ni 
popolnoma nobenega utemeljenega razl oga, 
kako naj bi bili na slabšem, razbremenili jih 
bomo plačila ene najemnine. Ostala jim bo samo 
varščina. Trenutno dajo po tri najemnine, kar v 
Ljubljani pomeni lahko za 50 kvadratnih metrov 
stanovanja 3 krat 600 – tisoč 800 evrov, še 
preden sploh začne teči najemna pogodba.  
 Drugo. Opozarjali ste, da se bo 
zmanjšala količina najemnih poslov prek 
nepremičninskih agencij in da bo to zmanjšalo 
varnost najema stanovanj, da se bo povečalo 
število sporov, neplačanih računov in podobno. 
Trenutno stanje je takol e. V stališču Nove 
Slovenije smo lahko slišali to, kar je res, 70 % 
najemov trenutno gre mimo agencije. Ljudje 
najemajo preko spletnih portalov, preko 
poznanstev. Zelo malo oziroma samo 30 % 
najemnikov se odloči ali pa najemodajalcev, da 
bo dejansko najemn ike iskalo preko agencije. V 
tem smislu se ne bo po sprejetju našega zakona 
spremenilo nič drastičnega. Tudi če število 
najema preko agencij malo upade, to še vedno                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  164  pomeni, da smo približno tam, kjer smo zdaj. 
Ampak rešitev za neregulirane najeme, za 
spore , zato da se plačuje na roko in podobno, ni 
neregulirana agencijska dejavnost, ampak je 
vzpostavitev nadzora nad najemniškim trgom. 
To je v Sloveniji ključen problem. Mi nimamo 
nikakršnega nadzora nad najemniškim trgom. 
Nihče ne ve, koliko je najemnih stan ovanj, kako 
se oddajajo, kakšne pogodbe so podpisane, 
kako se plačuje ta najemniška stanovanja; 
nihče, pač, ni nadzora. Ampak ta nadzor bo 
treba vzpostaviti in to trenutno z Ministrstvom za 
okolje in prostor tudi v prenovi stanovanjskega 
zakona predlagamo in tam bomo to uredili. To je 
pa narejeno, ta Zakon o nepremičninskem 
posredovanju je pa narejen za zaščito 
najemnikov.  
 Potem smo slišali, da ni rešitev 
omejevanje agenciji za nepremičninsko 
posredovanje, ampak je SAB rekel, da je rešitev 
gradnja javnih najemnih stanovanj, SNS pa, da 
je rešitev dvig neprofitnih najemnin. Tukaj 
mislim, da je treba se držati teme zakona. Ta 
zakon ne govori ne o enem ne o drugem in niti 
ni ne gradnja javnih najemnih stanovanj niti ne 
profitne najemnine niso del zakona, ki ga  danes 
sprejemamo. Bo pa to prišlo na vrsto v jeseni ob 
sprejemanju stanovanjskega zakona, ki ga 
pripravljamo z Ministrstvom za okolje in prostor, 
kjer se bomo tako dotaknili vprašanja neprofitnih 
najemnin. Se strinjamo. Tam je stanje zatečeno. 
Že od leta 2003 niso bile usklajene in so 
premajhne, da bi lahko skladi svoje premoženje, 
svoja stanovanja amortizirali. Tako jih je treba 
dvigniti, ampak ob tem opozarjamo, da je to 
treba narediti na socialno pravičen način. Se 
pravi, na način, da najemniki ne bodo na 
slabšem, kot so zdaj, ker lahko bi jim najemnine, 
če se uvede tako imenovana stroškovna 
najemnine, poskočile čez noč tudi za 50 do 100 
%. Skratka, to bo treba zelo dobro zastaviti in na 
tem trenutno delamo z Ministrstvom za okolje in 
prostor, da dvig ne profitnih najemnin, zato da 
lahko skladi začnejo delovati, da bodo imeli več 
denarja, da bodo lahko amortizirali, ampak to 
mora biti socialno pravično, najemniki ne smejo 
biti na slabšem.  
 Potem smo slišali, da je ta zakon 
neargumentiran, da ni utemeljen na podatkih. 
Misli, da tukaj je nekaj zavajanja in en ključen 
podatek. V zakon smo jasno napisali primer 
referenčne prakse, ki jo uporabljajo pri nas prav 
vse nepremičninske agencije, ki posredujejo 
najem stanovanj, in to je, da je postalo nepisano 
pravilo , da ob oddaji stanovanja zaračunajo dve 
proviziji; eno najemodajalcu in eno najemniku. 
To nikjer ne piše, ampak to je postala praksa, 
čeprav najemnik v nobenem primeru ni podpisal 
pogodbe, s katero bi na to pristal. Tukaj, če ne 
drugega, je utemeljen sum kartelnega dogovora 
med agencijami za nepremičninsko 
posredovanje in je zato državna intervencija 
potrebna.  
 Nazadnje: govorilo se je, v stališču 
SNS, da naš zakon v argumentaciji omenja samo Ljubljano. Res je, tam omenjamo kot 
primere ljubljanske najemnin e, tukaj so tudi 
najbolj hitro rastoče. Ljubljana je bila lani mesto 
v Evropi, kjer so najemnine najbolj zrasle v 
dvanajstih mesecih, zato smo jo izpostavili, 
ampak to ne pomeni, da ostale kraje 
zanemarjamo. Zakon bo ščitil tako najemnike v 
Kopru, Mariboru , Kranju, manjših krajih, kjer so v 
najemu, kot tudi v Ljubljani, predvsem pa bo v 
manjših krajih koristna določba o zakonu, ki 
omejuje stroške nepremičninskega 
posredovanja pri najemu stanovanja na 150 
evrov. To so ti stroški, ki jih nepremičninski 
agent zaračunava najemniku zato, da ga vozi na 
ogled stanovanj. In ti stroški so danes 
neregulirani in lahko letijo v nebo. Dostikrat so 
dosegli znesek provizije, čeprav nepremičnina 
sploh ni bila oddana ali pa pogodba sploh ni bila 
sklenjena. Zdaj smo jasno pov edali, da ti stroški 
ne smejo preseči 150 evrov, kar bo zaščitilo 
predvsem najemnike iz manjših krajev ali pa iz 
neurbanih krajev, ker ko se bo, recimo, 
nepremičninski agent, ne vem, peljal iz Ljubljane 
v Postojno, da bi tam posredoval, bo seveda 
omejen s tem, koliko stroškov lahko zaračuna. 
Do zdaj je bilo to neomejeno. S tem bodo 
najemniki po celi Sloveniji na boljšem.  
 Toliko za uvodne komentarje. Sem pa 
seveda pripravljen odgovarjati na morebitna 
ostala vprašanja.  
 
 V razpravo dajem 5. člen ter amandma 
 Želi kdo razpravljati? Bom sprožil 
postopek za prijavo.  
 Najprej dobi besedo Bojan Podkrajšek.  
 Izvoli.  
 
BOJAN PODKRAJŠEK  (PS SDS):  Spoštovani 
podpredsednik Državnega zbora, hvala za 
besedo. Državni sekretar, predstavniki Vlade, 
 Mogoče samo ena opazka enega od 
predstavnikov, ko je imel stališče poslanske 
skupine, da bo koalicijska stranka sprejemala ta 
zakon z neki mi mešanimi občutki. Zelo pozorno 
sem poslušal predstavnika ministrstva, 
državnega sekretarja. Preden grem nazaj na ta 
zakon, bi se dotaknil dveh zakonov, ki smo jih v 
preteklosti sprejemali, pa ste bili tudi vi, 
spoštovani državni sekretar, na Ministrstvu  za 
okolje. Kmalu bo minilo štiri leta, odkar smo 
sprejeli Resolucijo o nacionalnem 
stanovanjskem programu 2015 –2025. V štirih 
letih se večine od teh ciljev še niti dotaknilo ni, 
pa smo v Slovenski demokratski stranki takrat, 
ko se je to sprejemalo, tudi o pozarjali na to.  
 Dotaknil bi se še enega bolj perečega 
zakona, to je gradbeni zakon. V teh dneh kroži 
odprto pismo predsedniku Vlade in vašemu 
ministru, ko smo sprejemali nekaj časa nazaj 
gradbeni zakon, ki daje mnogo težav 
državljankam in državljane Repu blike Slovenije. 
Seveda v Slovenski demokratski stranki smo bili                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  165  zelo glasni, naj vse spomnim, opozarjali na te 
tegobe, opozarjali na težave, ki nas čakajo, ko 
bo zakon šel iz Državnega zbora potrjen in ko 
bo šel v življenje – imajo ljudje težave. Državni 
sekretar, vi ste strokovnjak na tem področju. Če 
kdo ima reference za sprejetje takšnega zakona 
oziroma ga spremljati, da gre v življenje, potem 
ste to vi, pa danes vidimo, da imajo državljanke 
in državljani težave zaradi tega zakona in ga že 
popravljate. Bojim se, da bomo tudi tu 
neuspešni. Kaj želim s tem povedati? Neka 
podobna stvar nas čaka danes. Mogoče nek 
občutek za državljanke in državljane Republike 
Slovenije, koliko koalicijskih strank, pa da vlada 
to podpira. Seveda je to dogovor. To je po 
domače  rečeno deal, Levica je zagotovila neke 
glasove za nek prejšnji zakon, seveda vsi vi, kot 
strokovnjaki, pa tisti, ki govorite, da boste to 
podprli z mešanim občutkom, boste morali 
danes stisniti tipko. Ampak čez nekaj mesecev 
bodo pa ljudje, naše državljan ke in državljani, 
imeli podobne težave, kot jih imajo danes pri 
gradbenem zakonu in kot sem prej govoril o 
Resoluciji o nacionalnem stanovanjskem 
programu 2015 –2025. Mislim, da to ni v redu. 
Da se ta nuja dela po skrajšanem postopku, 
seveda, da gorijo modr e luči, vsi skupaj pa 
vemo, bodimo pošteni eden do drugega, da ta 
zakon gre v škodo potrošnikom, najemnikom in 
gre tudi v škodo nepremičninskim družbam. 
Tega v Slovenski demokratski stranki ne 
podpiramo in to tudi sam prav gotovo ne 
podpiram. Še enkrat pa ponavljam, to je zgolj 
nek izračun, nek kompromis med nadkoalicijsko 
stranko Levico, ker je v preteklosti zagotovila 
neke glasove za neke zakone, ki ne bi šli skozi v 
Državnem zboru, danes stroka in koalicijski 
poslanci, ko dobro vejo, da bodo škodili 
državljankam in državljanom, bojo stisnili tipko 
»za«, da gre ta zakon v življenje. Mislim, da 
delamo slabo za državljanke in državljane 
Republike Slovenije. Hvala.  
 
 Izvoli.  
 
podpredsednik. Spoštovani gospod državni 
sekretar s sodelavcema, dragi kolegice in kolegi!  
 Kar se tiče amandmaja, tudi ni kaj 
dodati, gre v bistvu za redakcijski popravek in 
normalno j e, da če gre za preštevilčenje, je treba 
amandma sprejeti, da bo številčenje pravilno. 
Ker je pa parlamentarna praksa takšna, da je 
tukaj tudi možnost, da nekoliko širše nekaj 
povemo še zadnjič o tem predlogu zakona, za 
katerega verjamem, da je predlagatel j imel 
dober namen. Malo pa imam težavo, ko iščem tu 
med glasovalnimi tipkami, kje je tipka »za, z 
mešanimi občutki«. Gospod podpredsednik, te 
tipke nimam, morda jo ima kdo drug. Ne vem, ali 
nimamo vsi enakih glasovalnih naprav? Je samo 
za, ali je proti, a li pa, da se ne opredelim – 
kvorum. To je že malo čudno sporočilo. Tukaj gre za binarno 0, 1 – ali si 1, si za, ali si 0, si 
proti in konec. Toliko. Pa se ne želim več 
posvetiti sami vsebini.  
 Predlog zakona po naši oceni, 
verjamem, da ima dobre namene, i n verjamem, 
upam trditi za vseh nas 90, da se strinjamo, da 
imamo v Sloveniji popolnoma zavoženo 
stanovanjsko politiko. Torej, evo! Nas je 90 za. 
Zdaj, ali bomo mi to zavoženo stanovanjsko 
politiko rešili s tem, da udarimo, da stisnemo 
predvsem posrednike,  v to pa nismo prepričani. 
Nismo prepričani. Po naši oceni predlog zakona 
v nobenem oziru ne rešuje problematike 
nepremičninskega trga v naši državi. Ne rešuje. 
Pravi razlogi za visoke cene nepremičnin so, 
prvič: premalo gradenj javnih neprofitnih 
stanovan j, investitorji se za gradnjo ne odločajo, 
saj se višina neprofitne najemnine ni uskladila z 
indeksom rasti cen življenjskih potrebščin 
oziroma indeksom rasti cen nepremičnin že 13 
let, od leta 2006. Višina neprofitnih najemnin je 
po nekaterih ocenah že 30  % pod realno 
vrednostjo, se pravi eno slabo tretjino. Drugi 
razlog za visoke cene nepremičnin pa je po naši 
oceni, da se najemodajalci za oddajanje 
nepremičnin v najem ne odločajo zaradi slabega 
pravnega varstva. V primeru neplačevanja 
najemnin ali povzro čene škode na nepremičnini 
so neizmerno zaščiteni najemniki in zaradi 
previsokega davka na oddajanje nepremičnin v 
najem. Pa še morda tudi tretji razlog, zakaj ta 
nepremičninski trg ne deluje. Mi smo prepričani, 
če bi imeli stimulativni davek na nepremični ne – 
ja, tudi davki morajo biti takšni, da so stimulativni 
–, bi tudi z ustreznim davkom na nepremičnine 
lahko stimulirali nepremičninski trg. Tega zakona 
o davku na nepremičnine nimamo in ga po 
mojem prepričanju v tem mandatu tudi ne bo.  
 Mi smo lani imel i že poskus prejšnje 
vlade, ki bi v določenih delih celo na neustaven 
način dodatno s svojim zakonom o 
nepremičninskem posredovanju želela omejiti 
dejavnost posredovanja v prometu z 
nepremičninami s povsem nerazumnimi 
omejitvami, ki jim v ostalih državah č lanicah 
Evropske unije ne najdemo podobnih. Sedaj se 
je, lahko rečemo, za podoben poskus – gotovo 
dobronameren še tretjič – odločila stranka 
Levica, ki je že aprila v zakonodajni postopek 
vložila Predlog zakona o spremembah in 
dopolnitvah Zakona o nepremič ninskem 
posredovanju. Izvirni greh tokratnega predloga 
izhaja iz dejstva, da predlagatelj očitno za 
neučinkovito stanovanjsko politiko oziroma za 
visoke cene nepremičnin krivi tudi – ne izključno, 
ampak tudi – nepremičninske posrednike 
oziroma dejavnost ne premičninskega 
posredovanja. Je pa to stališče praktično v celoti 
napačno.  
 Ponavljam. Na visoke cene nakupa in 
najema nepremičnin vpliva predvsem 
pomanjkanje nepremičnin, še posebej 
stanovanj, na trgu; saj poznamo zakonitost 
ponudbe in povpraševanja. Za t ako stanje pa je 
v veliki meri odgovorna ravno država, ki kljub                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  166  opozorilom vseh deležnikov ne izvede nujnih 
ukrepov za zagon gradnje javnih najemnih 
stanovanj. Med temi ukrepi je gotovo 
najpomembnejša uskladitev vrednosti točke za 
določitev neprofitne naje mnine, le -to bi izvajalce 
stanovanjske politike motiviralo, da bi 
pospešeno gradili javna najemna stanovanja, s 
čimer bi tudi bistveno vplivali na ponudbo 
nepremičnin na trgu in posledično tudi na cene, 
saj je trg tisti, ki diktira cene.  
 V zaključku obra zložitve predloga 
Levice predlagatelj navaja, da bodo s sprejetjem 
novele največ pridobili zlasti bodoči najemniki 
tržnih najemnih stanovanj, ki jim ne bo več treba 
plačevati dela provizije za storitev, ki je niso 
naročili. To je sicer zelo všečna obljuba,  
normalno, če potencialnim najemnikom rečeš, 
glej, s tem zakonom boste z nižjimi stroški prišli 
do stanovanj – ja, kdo pa tega ne kupi, seveda, 
vsak temu ploska! Z omejitvijo višine plačila za 
posredovanje in z omejitvijo dejanskih stroškov, 
ki jih lahko z aračunajo nepremičninski 
posredniki, pa bodo po njihovem mnenju, po 
mnenju predlagatelja, na boljšem tudi 
najemodajalci. Jasno je, da navedeni učinki 
predlaganih sprememb Zakona o 
nepremičninskem posredovanju ne vzdržijo 
resne presoje. Stroške posredovanja  bo namreč 
prodajalec ali najemodajalec vedno, vsaj v delu 
skozi kupnino ali najemnino, prevalil na kupca 
oziroma najemnika, to je najbrž vsem jasno. 
Najemodajalci pa zaradi omejitve višine plačila 
za posredovanje ne bodo čisto nič bolj 
stimulirani za odda jo nepremičnin za daljše 
časovno obdobje. Za takšen učinek bi moral 
zakonodajalec, torej Državni zbor, predvsem 
izboljšati pravni položaj najemodajalca, kar pa je 
urejeno v Stanovanjskem zakonu.  
 To je samo nekaj pomislekov, zakaj mi 
tega zakona ne moremo  podpreti. Razumemo 
pa to na nek način, oprostite izrazu, kot neko 
kupčijo med Levico, ki ima poseben status v tej 
koaliciji, in ostalo, navadno koalicijo. Hvala lepa.  
 
 Besedo želi predlagatelj Luka Mesec.  
 
LUKA MESE C (PS Levica): Hvala lepa.  
 Samo dve stvari bi želel komentirati. 
Najprej navedbo, da je v Sloveniji zakonodaja 
narejena v korist ali pa v prid najemnikom. To 
absolutno ni res. V Evropski uniji so pred časom 
izvedli raziskavo, ki je pokazala, da je Slovenija 
na vrhu držav, ki imajo zakonodajo najbolj 
prilagojeno najemodajalcem. Se pravi, tako 
zakonodaja kot praksa pri nas je v korist 
najemodajalcev, kar kažejo tudi razmerja. 
Večina pogodb je kratkoročnih, se pravi , za eno 
leto, najemojemalci nimajo zaščite pred dvigom 
najemnin – poglejte, kako so v Ljubljani 
eskalirale v zadnjih dveh letih, pa še v kakšnih 
drugih delih Slovenije. Skratka, na trgu danes 
vladajo najemodajalci. Je pa res – tu se strinjam 
–, da je veli k del razloga, zakaj je temu tako, da 
je ponudba tako skopa, da najemniki praktično po navadi nimajo izbire, celo morajo hoditi na 
razna zaslišanja in na malo drugačne dražbe, ki 
jih organizirajo najemodajalci, ko se odločajo, 
koga bodo vzeli v svoje stano vanje.  
 Druga zadeva. Se strinjam, treba je 
pospešiti gradnjo, predvsem gradnjo javnih 
najemnih stanovanj, ampak, kot rečeno, to je del 
našega načrta, ki ga pripravljamo skupaj z MOP 
za jeseni in tam bomo uredili te stvari – 
uskladitev neprofitne najemnine  oziroma pač 
uvedba stroškovne kot nove formule. Na drugi 
strani pa je treba poskrbeti za to, da bo to ostalo 
socialno pravično in da ne bodo najemnikom 
javnih najemnih stanovanj čez noč najemnine 
poskočile za 50 ali pa 100 %, kar bi se lahko v 
tem primeru  zgodil. Je pa to definitivno rešitev. V 
Sloveniji je bila do zdaj stanovanjska politika 
prepuščena popolni stihiji in kaos, ki ga 
spremljamo danes, je treba pač razrešiti z 
regulacijo in pa z odločno politiko v prid gradnji 
javnih najemnih stanovanj. Ta p olitika tudi 
preverjeno deluje v sosednjih državah ali bližnjih 
državah, kot sta Avstrija in Nemčija, in ni 
razlogov, zakaj ne bi teh vzgledov prenesli tudi k 
nam.  
 
 Želi še kdo razpravljati? Aha, vidim še 
interes, bom o sprožili postopek za prijavo.  
 Prvi dobi besedo mag. Andrej Rajh.  
 Izvoli.  
 
 Večkrat sem bil posredno omenjen. 
Prihajam iz mesta, kjer že 12 let ni bilo z grajeno 
nobeno novo neprofitno stanovanje in verjetno 
en del zadeve tiči tudi v tem, ker preprosto 
stanovanjski sklad ni imel sredstev za gradnjo 
novih stanovanj. Eden od teh razlogov je 
verjetno lahko tudi v metodologiji, kako se 
neprofitna najemnina dolo ča. Naj povem, da 
sem si  izračunal vrednost določenih stanovanj 
na podlagi uveljavljenega točkovnika in osnova 
za določitev višine najemnine pride do tega, da 
je kvadratni meter po tej metodologiji vreden 500 
evrov.  
 Naj povem, da država za isto 
nepremični no trenutno obdavčuje po različnih 
osnovah. Tako na primer, nadomestilo za 
stavbno zemljišče določa od ene vrednosti, 
davek na premoženje določa po drugi vrednosti, 
osnovo za neprofitno najemnino določa po tretji 
vrednosti in to so nedoslednosti, ki jih bo  moral 
zakonodajalec odpraviti.  
 Naj povem, da med elemente 
neprofitne najemnine spadajo stroški 
vzdrževanja, upravljanja in zavarovanja ter 
amortizacije. Nikjer ni stroška rezervnega sklada 
in mi smo soočeni s tem, da se naš stanovanjski 
fond sistematično  izčrpava in uničuje in to ima 
posledico tudi v tem, da se v Mariboru že 12 let 
ni zgradilo nobeno novo neprofitno stanovanje in 
da je stanovanjski sklad bil celo prisiljen za svoje                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  167  delovanje prodajati stanovanja, ki jih ni mogel 
vzdrževati.  
 Še ena pomemb na zadeva se mi zdi, ki 
jo moramo nasloviti – v Sloveniji nimamo 
pravega registra nepremičnin, da bi vedeli, kaj 
se z nepremičninami dogaja. Stanovanjske 
soseske in bloki se spreminjajo v hotele preko 
Airbnb platform, to seveda moti stanovalce, ki 
tam biva jo, da se jim nekdo pri sosednjem 
vhodu dnevno menjuje, in to bi država morala 
onemogočiti in prepovedati.  
 Toliko imam za zdaj, hvala lepa.  
 
 Naslednji bo dobil besedo Marko 
Bandelli.  
 Izvoli.  
 
predsednik, za besedo.  
 Sem zelo skeptik pri tem predlogu 
zakona, moram povedati prav pošteno. Vem, da 
je ta pobuda in ta zakon s strani Levice 
dobronameren in tudi v določenih delih se tudi 
strinjam s temi zadevami.  
 Nedvomno je, da je nepremičninski trg 
podivjal. Kaj to pomeni? Kdo diktira cene 
nepremičnin – trg: ponudba in povpraševanje. 
Nič drugega. Manj stanovanj kot je na trgu, 
večje so cene; bodisi to za odkup ali pa za 
najeme. Seveda pote m so tukaj tisti, ki s to 
zadevo profitirajo, izkoriščajo ta sistem. Levica bi 
z zakonom hotela omejiti, regulirati to zadevo, 
ampak glejte, jaz bom tako – kar smo že 
povedali, bom še enkrat povedal, da predlagatelj 
želi s predlogom omejiti cene storitev, ki se 
oblikujejo prosto na trgu. Na to moramo paziti. 
Pri tem moramo biti zelo pazljivi. Nam osebno v 
SAB, tudi meni osebno, je to nesprejemljivo. 
Nesprejemljivo. Da za dejavnost, ki se odvija na 
prostem trgu uvajamo dodatno regulacijo – ne 
smemo, to je pr oti vsaki logiki Evrope! Ne gre. 
Če bomo začeli sprejemati tak tip zakonov, kjer 
bomo posegali v suvereno gospodarstvo, 
posamično, podjetniško, obrtniško – kam bomo 
prišli? Ne moremo, ni prav!  
 Imam pa druge zadeve, ki jih bom še z 
velikim veseljem še poud aril. Ustava seveda 
zagotavlja svobodno gospodarsko pobudo in to 
moramo mi spoštovati in tudi zakonodajalec, da 
ima pravice do presoje, tako da to mora imeti 
druge argumente in tehtne razloge, kot je 
povedal kolega Rajh. Mislim, da tukaj tehtnih 
razlogov v  tem trenutku ne vidim in ni. Da ne 
govorimo, kaj bo to predstavljalo samostojnim 
podjetnikom, tako da ne vem – po mojem se bo 
nekdo  kar premislil in to licenco vrnil ali pa bo 
opustil dejavnost.  
 Mislim, da bo verjetno ta zakon v 
vsakem primeru, kakor vid im, sprejet. Bojim se, 
sigurno, pa veta Državnega sveta in če bo veto 
Državnega sveta, pa se bodo pokazale 
pomanjkljivosti; ali bo treba popravljati ali kako 
drugače. Mislim, da naj bi vaša pobuda pa bila, 
ki je dobra za določene zadeve, pobuda državi, da začne razmišljati resnično o pomanjkanju 
nepremičnin, stanovanj in hiš, predvsem za 
mlade družine, kako dobiti način, da začnemo 
graditi ne socialnih stanovanj, ampak neprofitna 
stanovanja, kar sta dve zadevi popolnoma 
drugačni in ločeni. Socialna stanovan ja morajo 
zagotavljati občine za njihove določene 
prebivalce in kar je, ampak neprofitnih stanovanj 
se v Sloveniji ne gradi že dolgo, dolgo let. Na tak 
način bi tudi zagnali gospodarstvo – to je prva 
zadeva, ker vemo, da je pomanjkanje –, na tak 
način bi p omagali družinam.  
 Tukaj bi apeliral tudi na Ministrstvo za 
finance ali na kogarkoli drugega, da bi kakšno 
shemo dobili tudi do kreditov, da lahko mladi 
dobijo možnost priti do lastništva. Na nekaj 
moramo pri tem paziti. Veste, tisto, kar je 
povedal kolega  Luka prej o statistiki zunanji – ja, 
je res, se strinjam, ampak moramo paziti nekaj; 
Slovenija je država, ki po prebivalstvu ima 
največjo stopnjo lastniških nepremičnin – to je 
podatek. Mi moramo vedeti, da v Švici, v Franciji 
na primer, v Veliki Britanij i, ni privatnih 
nepremičnin, v glavnem so državne, občinske in 
v glavnem so najemnine – ne povsod, glavnina. 
Tukaj pa je vsak lastnik vsega v Sloveniji in tudi 
zaradi tega dostikrat smo tudi omejeni v 
določenih zadevah – investicije, infrastrukturne 
zadeve  in vse, kar gre, ker moramo vedno 
odgovarjati, kdo, ker je nepremičnina sveta po 
ustavi. Ampak razmišljajmo, da bi država začela 
resno, resno razmišljati o nepremičninah, o 
stanovanjih za mladino, za družine. V Italiji, zdi 
se mi približno pred tridesetim i ali štiridesetimi 
leti, prejšnji teden sem bral podatek, so 
ustanovili institucijo, ki se imenuje IACP. To ni 
bilo nič drugega kot tisto, česar se mi tukaj 
vedno znebimo, to je javno -zasebno partnerstvo 
med državo in privatniki, ki začnejo graditi 
stanov anja. Vem, tukaj so takoj alergični 
nekateri, kakor vidijo, da pride državni denar in 
da se meša kapital in da govorimo o neprofitnih 
zadevah, vidijo takoj slabo plat vsega tega, kar 
ni res. Javno -zasebno partnerstvo je v tem 
primeru lahko čisto in dober i zziv, da skupaj z 
državo in skupaj s privatniki začnemo zidati 
neprofitna stanovanja. To bi bil dober izziv in 
mislim, da dober predlog tudi, da začnemo 
razmišljati o tej poti.  
 Bom povedal, da naj bi se ta zadeva 
tudi že delala v marsikaterem kraju, kjer so 
lastniki privatne lastnine, parcel, in občine 
dogovorili, da gradijo neprofitna stanovanja 
skupaj, pa dajo na trg, obremenijo obe instituciji, 
če tako lahko rečemo, in si pomagajo drug 
drugemu, če drugače ne gre. Ker normalno, da 
privatniki in podjetje samo bo gradilo za profit, 
zato pravimo tukaj v javno -zasebnem 
partnerstvu, ker se lahko regulira tista streha, 
tista maksimalna cena za prodajo stanovanj, 
katero vemo, za kaj in kakšno je. Vemo točno, 
koliko stane kvadratni meter hiše. Točno! Razen, 
če da mo direkciji, ki dela na provizijo, bodo cene 
višje za katerokoli investicijo v Sloveniji. Ampak                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  168  pustimo stati, to je druga zgodba. Tukaj moramo 
vedeti, da so cene znane.  
 Hotel sem samo to povedati, da v 
bistvu ne bom mogel osebno potrditi ta zakon. 
To tudi vemo. Posegamo v suvereno odločanje 
ali pa, kako bi rekel, delo samega trga. 
Nepremičninarji imajo svoje delo, opravijo svoje 
dejavnosti in država tukaj nima kaj dosti, po 
mojem mnenju, upravljati s tem. Se opravičujem, 
ampak jaz to tako vidim. In več kot bomo začeli 
posegati po gospodarstvu in da bomo mi diktirali 
tempo samim podjetnikom in s temi, ki se 
ukvarjajo, ki so samozaposleni, ki niso na plečih 
države – moramo tudi na to pomisliti –, bomo 
delali samo škodo državi, ne pa dobro.  
 Osebno tega zak ona, kot sem že 
omenil, ne bom podprl. Hvala.  
 
 Izvoli.  
 
JOŽEF LENART  (PS SDS):  Hvala za besedo, 
podpredsednik. Lep pozdrav gostom iz 
minist rstva, spoštovane poslanke in poslanci!  
 Na mizi imamo torej predlog novele 
Zakona o nepremičninskem posredovanju. V 
veri, da bodo rešili težave mladih, mladih družin 
in vseh iskalcev prve bivalne nepremičnine, ga 
je predlog vložila Poslanska skupina Levi ca. 
Moram reči, spoštujem, kako naj rečem, trud za 
to, da se reši problem prve bivalne nepremičnine 
za mlade. Predlog je pa popoln polom in bo, če 
bo sprejet, bistveno poslabšal situacijo na 
najemniškem trgu tako za najemodajalce, še bolj 
pa za najemnike. Ti so dejansko hote ali nehote 
v podrejenem položaju kot stranka v tem 
obligaciji. Njihov največji problem so predrage 
nepremičnine, predrage najemnine in ne 
nazadnje drastično pomanjkanje najemnih 
stanovanj. Tega se zavedam tudi sam in se 
zavedamo tudi v Poslanski skupini Slovenske 
demokratske stranke. Tudi jaz bi želel pomagati 
vsem, ki nimajo kam, ampak na drugačen način 
bo treba pristopiti. Ne morem verjeti, kako se na 
neki teoretični zasnovi, brez enega samega 
dobrega vpogleda v praktični del problema,  ki se 
dejansko dogaja na nepremičninskem terenu, 
torej na najemniškem delu trga nepremičnin, in s 
kakšno lahkoto se nekateri lotevajo poslabšanja 
življenja ljudi in omejujejo svobodno 
gospodarsko pobudo.  
 Sedaj se bom pa dotaknil tistih 
pomislekov, ki so  tukaj bili. Zelo žalostno je, da 
upate vnaprej povedati, bom glasoval za, imam 
pa takšne in takšne pomisleke, ki so, da 
posegamo v svobodno gospodarsko pobudo v 
tržnem gospodarstvu, v demokraciji in tam, kjer 
želimo, da bi v državno blagajno priteklo čim več 
denarja, dejansko vlečemo ročno in bremzamo 
ta denar, da bi pritekel. To se pravi, mora nas 
močno skrbeti tudi to, da podporo takšnim 
nesmislom daje Ministrstvo za okolje, ker ne 
razumem, kakšna stroka je v tem resorju, ki daje 
dejansko podporo, spodbu ja, da bo v državni proračun manj plačanega davka s strani oddaje 
stanovanj in s strani gospodarskih družb, ki 
opravljajo nepremičninsko posredovanje. Mislim, 
da večini, kot sem že rekel, v eni demokraciji 
mora biti to jasno – tukaj notri v Državnem 
zboru,  vsaj polovici ni, ampak morda pa je res, 
da nekateri ne upajo zaradi tega, ker so zadaj 
neki drugi dogovori, je bilo pač eni od poslanskih 
skupin to obljubljeno. Če rečem, to je potem 
močno kazanje moči: če ne boste, bomo mi to … 
Mogoče ne bo prišlo v sob oto do tistega 
sestanka, ki bi ga morali imeti, če se ne bomo 
danes strinjali s Poslansko skupino Levica.  
 Če se dotaknem prodaje pa 
posredovanja pa najema, ki ga zelo dobro 
poznam. Postopek prodaje, pri katerem Levica 
kot predlagatelj dejansko trdi, da so  provizije 
previsoke ter da se skoraj brez izjeme stroški 
provizije za posredovanje delijo v razmerju 50 : 
50. To ne drži na kompletnem slovenskem trgu. 
Bolj kot ne v koprskem delu in ljubljanskem delu, 
mogoče še malo na Gorenjskem, drugače pa se 
običajno pogodba vedno sklepa predvsem pri 
prodajo – pogodba o posredovanju govorim – se 
vedno sklepa z naročnikom, torej prodajalcev, in 
ta tudi plača, razen, če se prodajalec in agencija 
dogovorita, da želita, da bo plačal še del 
stroškov posredovanja potem kupec . To seveda 
takrat, ko pride do predpogodbe, mora biti 
zapisano na tisti dan, da se kupec s tem strinja. 
Ker če se kupec ne strinja, agencija ne more 
zaračunati ničesar. Če ni neke osnove, nekega 
pisnega dokumenta, potem nepremičninska 
družba ne more izsta vljati računa.  
 Potem, če se dotaknem oglasov, da je 
problem, da ni bilo pogodbe o posredovanju, se 
pa je zaračunala nekemu kupcu ali pa 
najemniku neka provizija. Gre dejansko za to, da 
takrat, ko greste na ta oglas, ki sem ga tukaj 
odprl, imate spodaj za pisano: »Najemodajalec 
ali prodajalec zahteva, da del stroškov plača 
kupec ali najemnik.« V tem primeru lahko brez 
problema kupec naredi obvoz in reče: »Hvala 
lepa za sodelovanje, iščem samo pri privatnikih, 
se pravi pri lastnikih nepremičnin, pri zasebnik ih. 
Nočem, da delam preko agencije.« Enako pri 
najemu. Spodaj mora biti navedeno: »Eno 
najemnino plača najemodajalec, za eno 
najemnino najemodajalec zahteva, da plača 
najemnik.« V tem primeru je vse jasno in spet 
stranka kot iskalec nepremičnine naredi obv oz in 
reče: »Nočem ničesar imeti z nobeno agencijo in 
ne bom plačal ničesar.«  
 Če pa pride stranka na ogled 
nepremičnine, torej najemnik pride na ogled 
enega stanovanje, katerega bi želel vzeti v 
najem, našel pa ga je preko ene nepremičninske 
agencije, se  potem dejansko tam zgodi 
naslednje. Najemodajalec reče: »Jaz ne mislim 
plačati celotne posredniške provizije. Pol boš 
plačal ti.« Če najemnik kot šibka stranka reče: 
»Nočem,« potem pač tega stanovanja ne dobi. 
Tako verjamem, da dosedanja regulacija pa 
uspo sobljenost nepremičninskih agencij pa 
nepremičninskih agentov je potrebna, da se                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  169  zavaruje najemnike. Ampak še enkrat, s tem da 
zdaj zaostrimo pogoje, pa dejansko omejujemo 
njihove provizije pri posredovanju na nekih 100 
evrov, vam bom rekel, ker če nekaj o ddaš za 
300 evrov, kot se na Štajerskem oddaja 
stanovanje, potem dejansko pride do tega, da 
agent ne bo zaslužil več kot 100 evrov. Za 100 
evrov agent ne bo šel 10 -krat na oglede 
stanovanja, medtem ko ima velike probleme, ker 
so še notri stari najemniki. Z aradi tega je to 
popoln nesmisel in zaostrovanje bo prineslo to, 
da bomo imeli več pogodb oziroma ne bodo se 
spisale pogodbe, ker vedno, ko je zraven 
agencija, posrednik, pride do nekega sosledja 
dogodkov. Se pravi, podpiše se najprej 
predpogodba, potem se  podpiše morda 
najemniška ali pa se dejansko posreduje obema 
nek osnutek, oba ga pogledata, zraven je 
običajno bil strokovnjak. To pomeni univerzitetno 
diplomirani pravnik, ki bo spisal najemno 
pogodbo, in še ta univerzitetni diplomirani 
pravnik običajno i ma licenco nepremičninskega 
posrednika. On lahko vse pasti, ki jih 
najemodajalec nastavlja najemniku, umakne in 
opozarja na to najemnika. Sedaj, ko se mi 
pogovarjamo o tem, da mogoče bomo prihranili, 
pa bo agencija ostala brez provizije, onadva 
gresta spis at to najemno pogodbo sama ali jo od 
nekje prekopirata, najemodajalec še notri doda 
neke hakeljce – dejansko ste s tem naredili 
škodo stranki, tem mladim, ki so sami sebe 
namočili, ker jih bo potem ta najemodajalec lovil 
za neke muhe svoje neumnosti in tak o naprej. 
Tako mislim, da nismo na pravi poti.  
 Če se še enkrat dotaknem, da je 
najemnina ali provizija v višini ene najemnine za 
enega in drugega običajno dogovor na samem 
ogledu. Potem če se oba s tem strinjata, pride 
lahko do računa, če ne, ne. Še vedno  pravim: 
svobodna gospodarska pobuda. Pri teh vsiljenih 
plačilih, pri stroških je enako; vsaka agencija ima 
cenik in po tem ceniku dodatnih storitev – takrat, 
ko vstopite kot naročnik v agencijo, jo morate 
videti na zidu in potem pogledate, kaj koliko 
stane. Običajno je to, da če ti nekdo spiše, 
univerzitetni pravnik ti spiše pogodbo o najemu 
ali pogodbo o prodaji – ja, logično, da bo to 
zaračunal, tako kot vi vsi, ki tukaj sedite, svojo 
storitev, svoje delo zaračunate. Nič drugega ni 
kot to, da je vse nave deno takrat: aha, to sem 
naročil, tega nisem, to sem naročil, tega nisem. 
Kaj še želite? Ja, želim še, če bi mi pregledali 
zemljiško knjigo, če bi mi povedali, kako je z 
gradbenim, z energetsko izkaznico in dejansko 
ta pravna služba v teh agencijah ščiti n ajemnika. 
Ko pa ne bo več toliko oddaje preko agencij, pa 
bodo najemniki definitivno na slabšem, tako da 
… 
 Če sem odkrit, Gospodarska zbornica 
je proti, Slovensko nepremičninsko združenje je 
proti. Po moje so najemodajalci proti, 
davkoplačevalci, vsi mi b i morali biti proti in jaz 
sem proti. Hvala.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO:  Hvala lepa.   Ker vidim, da je še interes za razpravo, 
bom ponovno odprl postopek.  
 Besedo dobi mag. Andrej Rajh.  
 Izvoli.  
 
predsedujoči, za besedo. Ponovno sem bil 
izzvan.  
 Rad bi ponovno pojasnil, zakaj imam 
mešane občutek. V Sloveniji imamo del države, 
kjer je del nepremičninskega trga izrazito izrazito 
izkrivljen, to je Ljubljana in Primorje. Ima mo pa 
tudi dele države, kjer nekako, bom rekel, kolikor 
toliko normalno funkcionira. In pač v meni je 
skrb, da bo tam prišlo do anomalij, zato ob tej 
priliki naprošam ministrstvo, da budno spremlja, 
če do teh anomalij pride, da ukrepa.  
 Bi pa se tudi še r ad odzval na zadeve, 
povezane z zagotavljanjem neprofitnih 
stanovanj. Vemo, da lokalne skupnosti imajo 
številne nepremičnine, kot zemljišča in do sedaj 
zaradi kadrovske nestrokovnosti ali pa 
neusposobljenosti niso imele dostopa do 
mednarodnih finančnih ins titucij. Vemo, da v 
Evropi obstaja socialna banka Sveta Evrope, 
stanovanjski sklad je sedaj pri njej najel kredit, 
se sprašujem, zakaj se lokalni stanovanjski 
skladi te možnosti niso posluževali. Eden od 
vzrokov je tudi v drobljenju občin, ki smo mu bili 
v preteklosti priča, torej tudi slabljenju njihovega 
položaja, in upam, da se bo to v bodoče tudi 
rešilo. Imam pa tudi predlog, ki je povezan s 
pravico zaslišanja najemnikov. V Sloveniji 
nimamo institucije, ki bi izdelovala ali pa dajala 
potrdilo, da kandid at za najem ni ničesar dolžan. 
V Švici takšna potrdila imajo. Taka neugodna 
izkušnja, ki jo pri nas najemniki imajo, torej tudi 
najemodajalci kot posledico neplačevanja, bi se 
na tak način z registrom dolžnikov fizičnih in 
pravnih oseb seveda odpravila.  
 Druga zadeva, o kateri sem govoril že v 
prejšnjem delu razprave, je pa povezana z 
Geodetsko upravo. Geodetska uprava Slovenije 
je včasih vodila tudi register uporabe stanovanj. 
Prav je, da bi se ta register ponovno vzpostavil 
na način, da bi se vedelo, kdo v kakšnem 
stanovanju biva. Ker imamo zadevo, povezano 
tudi s staranjem prebivalstva, ko ljudje sami 
bivajo v 100 -kvadratnem stanovanju ali pa 200 -, 
300-kvadratni hiši, in če ne bomo imeli pravega 
vpogleda v stanje nepremičnin, tudi takega, da 
vemo, koliko stanovanj se, na primer, v bloku, 
kjer v Ljubljani trenutno začasno bivam, oddaja 
preko Airbnb, ne bomo imeli pravih podatkov o 
potrebah na stanovanjskem trgu. Hvala lepa.  
 
 Besedo ima Nataša Sukič.  
 
NATAŠA SUKIČ  (PS Levica): Hvala lepa.  
 Pazljivo poslušam vse te razprave, pa 
bi vseeno ovrgla nekaj malo zavajajočih trditev. 
Prvič, moramo se zavedati, da je posredovanje 
dejavnost – to predvsem kolegu Bandelliju –, ki 
je pravzaprav že regulirana, ker če ne bi bila                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  170  regulirana, ne bi imela svojega zakona. In pri 
prodaji je omejitev 4 %. Mi s tem svojim 
predlogom samo širimo to zadevo tudi še na 
vprašanje najema, ne samo prodaje, ampak tudi 
najemanja stanovanj. Tako ne vidim, kje bi zdaj 
bila tu kakšna kolizija glede na stanje pri prodaji 
oziroma nakupu nepremičnin. Samo za širitev 
gre.  
 V tem zakonu je sicer možnost, da si 
najemodajalec in najemojemalec delita provizijo, 
ampak možnost, ne pa obveza. Mi pa smo v 
situaciji – in to je anomalija –, ko so dobesedno 
najemniki, najemojemalci prisiljeni v situacijo, ki 
že tako in tako ob svoji šibki, ranljivi socialni 
situaciji morajo, kot smo danes že večkrat slišali, 
plačati enomesečno najemnino kot provizijo, 
potem morajo plačati v arščino in tako naprej. 
Skratka, pridemo lahko do najmanj, recimo – 
zdaj pač gledamo ta urbana središča, kjer so 
cene res poletele v nebo –, tisoč 200 evrov, še 
preden dobiš ključe, kar sta že skoraj dve 
minimalni plači. Predstavljajte si, kaj to pomeni 
za ljudi, predvsem mlade, ki so večinoma še 
brezposelni ali pa so prekarci in to je zelo težka 
socialna situacija. To je treba imeti v vidu. Torej, 
če smo mi lahko na nek način regulirali zadeve 
pri prodaji in nakupu nepremičnin, ne vidim 
razloga, zakaj tega  ne bi mogli smiselno širiti po 
tej analogiji tudi na najemniški trg.  
 Naj povem, da s tem zakonom nikakor 
ne reguliramo višine najemnin, ki so, na žalost, 
res katastrofalno visoke. Vemo – in tu se vsi 
strinjamo –, zakaj tako letijo v nebo, seveda 
zato, k er pač ni dovolj neprofitnih stanovanj, ker 
stanovanjski sklad za nameček ta stanovanja 
prodaja po izjemno oderuških cenah, tudi po 3 
tisoč evrov za kvadratni meter, in kako naj ljudje, 
ki nimajo niti možnosti včasih se zakreditirati, ki 
imajo nizke dohodk e, sploh kupijo stanovanja ali 
pa, kako naj najemajo taka draga stanovanja 
pod takimi pogoji stihijskega delovanja tržnih 
zakonitosti. Zdaj vsi prisegate, sveto prisegate 
na tržne zakonitosti. Seveda, zaenkrat živimo v 
tržnem gospodarstvu, ampak naj povem,  v 
Berlinu in Parizu so ta trenutek že na tem, da so 
začeli regulirati, posegati celo v višino najemnin 
najemniških stanovanj. Kar pozanimajte se. To 
je realnost Berlina in Pariza, ki prav tako živita 
pod zakonitostmi tržne ekonomije. To sta dve 
prestolnic i v Evropi, ki nista zanemarljiva primera 
neke prakse. Naj povem tudi to, da je Zveza 
potrošnikov Slovenije zelo dobro proučila naš 
predlog in podpira čisto vse člene tega našega 
predloga. In Zveza potrošnikov Slovenije, 
verjemite mi, ima armado svojih pra vnikov, ki 
zelo dobro proučujejo vse stvari in vedo, kaj 
delajo. Seveda, jasno, ščitijo potrošnika; ne 
moreš ščititi samo tistega, ki je nosilec ali pa 
lastnik kapitala, kar je prav.  
 Kaj naj še mogoče povem za konec? 
Mogoče to, da obrnimo malo logiko raz mišljanja. 
Tu ste trdili, da bo prišlo do upada teh poslov, da 
bodo agencije začele zgubljati delo, jaz mislim, 
da ne. Pocenitev teh stroškov bo kvečjemu 
mogoče spodbudila trg, da se bo še celo več dogajalo, da bo bolj dinamičen in da bodo na 
koncu koncev agencije imele več dela in ne 
manj dela. Tudi to je lahko ena izmed projekcij 
ali pa špekulacij, če hočete, ker se danes tukaj 
na veliko špekulira. Navsezadnje, za konec 
enkrat poglejmo, zakaj bi nekdo, ki posla ni 
naročil, bil prisiljen plačati enomesečno  
najemnino. Če želim najeti stanovanje, zakaj bi 
bila to prisiljena plačati? To je ena stvar. Nisem 
naročila tega posla. Drugič, da se zameji neke 
stroške agencij, ki so zelo pavšalni in so 
dostikrat zelo oderuški in namišljeni, je tudi prav, 
da se nekje z ameji. Nekaj ste govorili o nekih 
cenikih: Seveda, jasno, agencija ima neke 
stroške s tem, ko se ukvarja z najemom nekega 
stanovanja, ampak ti stroški ne morejo biti kar 
poljubno visoki, vendarle obstajajo neki osnovni 
standardi, koliko je kaj vredno, in m islim, da smo 
to mejo na razumno mejo spustili s tem našim 
predlogom.  
 Tako bi res prosila, da ne mešamo 
nekih stvari, vsi se pa zavedamo 78. člena 
Ustave, zavedamo se, da država že 25 let ni 
naredila praktično nič na tem, da bi 
stanovanjske politike ustre zno delovale in da bi 
zagotavljale dovolj neprofitnih stanovanj. To je 
seveda zalogaj, ki se ga moramo v bodoče lotiti 
vsi skupaj, upam, da vsaj v tem primeru bolj 
enotni. Tako še enkrat poudarjam; regulacija pri 
prodaji obstaja, ne vem, zakaj je ne bi šir ili tudi 
na najemniški trg. Ne vidim smisla v teh trditvah. 
 
 Želi še kdo razpravljati? Še en interes 
imamo.  
 Jožef Lenart, izvolite.  
 
JOŽEF LENART  (PS SDS) : Hvala lepa za 
besedo še enkrat.  
 Dotaknil se bom tega, da so določeni 
pojmi tukaj notri nepojasnjeni. Varščine se nikoli 
ne plača, varščina se deponira in z varščino, če 
bi vi, kolegica, oddajali eno stanovanje, si 
zagotavljate tu, da ta človek, ki je p rišel najemat, 
ima vsaj nekaj sredstev, ko pokaže nekaj 
denarja. Enako je pri kreditu v banki, hočejo 
videti nekaj tvojega denarja. Varščina se 
deponira, se ne plača in ne moremo šteti zdaj, 
kaj rabi, seveda pa rabi mlada oseba eno, dve 
ali tri najemnine, da pride do stanovanja. Druga 
zadeva pa je 600 evrov, ki ste jih navedli za 
primerjavo v Ljubljani. Poznam in je res, ampak 
za 600 evrov na Štajerskem lahko lepo hišo 
najamete in to je tržno gospodarstvo, o tem se 
pogovarjamo in ne moremo zdaj ljudi, ki že lijo 
oddajati, dejansko peljati zaradi vašega 
predloga v neke večje rizike, kot so bili do sedaj, 
in tudi najemnikov ne peljati v neke večje rizike, 
kot so bili do sedaj. Zaradi tega mi že imamo 
neke vrste revolt in nas kličejo podjetniki in nas 
kličejo iz  gospodarstva, kaj boste zdaj tu 
odobrili. Verjamem, da so marsikoga glede tega 
zakona dejansko poklicali ti, ki se s tem 
ukvarjajo. Zaradi tega želim, da se zaščiti                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  171  najemnika, super bo, ko bomo imeli dovolj 
stanovanj, da vsak mladi dobi stanovanje za 
primerno ceno 400 evrov za 40 ali 50 kvadratnih 
metrov, ki jih rabi za dve osebi, ampak v končni 
fazi dodatna regulacija ni dobra.  
 
 Kolegica imate repliko ali je razprava?  
 Nataša Sukič.  
 
NATAŠA SUKIČ  (PS Levica):  Repliko. Poglejte 
kolega, saj ne govorimo zdaj, da so ... Varščina 
sploh ni predmet tega zakona, varščino smo 
samo omenjali, da je vstopni strošek nekoga, ki 
je v ranljivi situaciji, da mora poleg provizije 
logičn o dati še varščino, ki je deponirana in jo bo 
seveda ta oseba dobila verjetno nazaj, če si ne 
bo najemodajalec izmislil, da je ne vem kaj 
poškodovala v stanovanju ali pa bo celo 
poškodovala, ne vem. Ampak, govorim o tem, 
da človek v ranljivi situaciji plač a tudi provizijo, 
pa čeprav si tega ni sam izmislil in si tega ne 
želi. O tem teče pravzaprav beseda. Ni res, da 
bodo na slabšem najemodajalci in 
najemojemalci. Nasprotno, oboji bodo na 
boljšem, ker bodo cene nižje, agencije pa tudi 
navsezadnje bodo imele več posla. Mogoče 
bodo mogle malo več delati za isto količino 
denarja, ampak imele bodo posel, kajne, ne 
bodo kar umrle zaradi tega. Po mojem bo 
obratno, po mojem bo več dela za njih, res pa je, 
da ga ne bodo mogle tako oderuško zakasirati, 
to je pa tudi r es. Hvala lepa.  
 
 Za besedo je zaprosil še predstavnik 
Vlade Aleš Prijon, državni sekretar.  
 Izvolite.  
 
ALEŠ PRIJON : Hvala lepa za besedo.  
 Iz današnje razprave praktično vseh 
poslancev, ki ste razpravljali, in poslank, na to 
temo, je bilo razbrati veliko skrb in tudi veliko 
predlogov za rešitev problema ponudbe 
najemniških stanovanj v Sloveniji. Zelo sem 
vesel, da se razprava odvija v to smer, zato ker 
smo na Ministrstvu z a okolje in prostor na osnovi 
obveznosti, ki jih imamo tako iz koalicijske 
pogodbe kot iz pogodbe sodelovanja Vlade s 
stranko Levice. Eden izmed naših glavnih 
projektov je sprememba Stanovanjskega zakona 
in večino teh predlogov, o katerih vi govorite v 
tej razpravi, ta sprememba Stanovanjskega 
zakona naslavlja. Pripravili bomo rešitve za vse 
te pobude. Osnutek je narejen in ga bomo v 
jeseni dali v javno razpravo in ga seveda 
posebej poslanskim skupinam predstavili.  
 Mogoče bi samo zelo na kratko opozoril 
na dve zadevi, ki sta bili v razpravi izpostavljeni. 
Prva je ta problem omejevanja podjetniške 
pobude. Prebral bom samo nekaj stavkov iz ene 
odločbe Ustavnega sodišča iz februarja 2018, ki 
pravi takole: »Ustava v prvem odstavku 74. 
člena zagotavlja svobodno gospodarsko 
pobudo, ki jamči tudi svobodno vodenje gospodarskega subjekta v skladu z 
ekonomskimi načeli. Zakonodajalec ima na 
podlagi prvega stavka drugega odstavka 74. 
člena Ustave pooblastilo, da uredi način 
uresničevanja pravic iz prvega odstavka 74. 
člena Ustave, ko gre za opravljanje gospodarske 
dejavnosti, ker tako vzpostavlja ekonomsko 
politiko na posameznih področjih družbenega 
življenja, ki jo šteje za najprimernejše za 
doseganje splošne družbene blaginje, ima pri 
tem široko polje proste presoje. Z akonodajalec 
lahko ne le predpiše način uresničevanja pravice 
do svobodne gospodarske pobude, skladno z 
drugim odstavkom 15. člena Ustave, ampak 
lahko določene oblike podjetništva tudi omeji, 
skladno s tretjim odstavkom 15. člena Ustave. 
Temelj za to mu da je Ustava v drugem stavku 
drugega odstavka, 40. člena, ki prepoveduje 
izvajanje gospodarske dejavnosti v nasprotju z 
javno koristjo.«  
 To je pomembno, kajne. Dvakrat, dve 
zadevi se tukaj pojavljata: družbena blaginja in 
javna korist, kajne. Omejevanje podj etniške 
pobude je v ustavi vezano zgolj na ta dva pojma. 
To je zelo pomembno in tega se moramo 
zavedati, da ko se to počne, se počne s tem 
namenom. Druga stvar, ki pa mogoče ni bila 
tukaj dosti razpravljana, ampak, iz strokovne 
razprave in iz odzivov, tudi  strokovnih 
organizacij, ki se obračajo tudi na ministrstvo, 
smo opazili, da je največje nasprotovanje tej 
omejitvi 150 evrov, da je ta znesek prenizek in 
da bo to povzročilo resne probleme 
nepremičninskim agencijam.  
 Tukaj je potrebno pojasnilo v smislu, da 
je mogoče samo poimenovanje res nerodno, ker 
piše, da gre za dejanske stroške – pravilneje bi 
bilo, če bi pisalo pavšalni stroški. Ampak, za kaj 
gre? Gre za to, da mora seveda zakon v 
poslovnem partnerstvu ščititi šibkejšo stran. 
Tisti, ki najame neko a gencijo ali preko druge 
agencije ali pa sam najde posrednika oziroma 
sklene posel, dobi od prve agencije nek relativno 
velik račun, se znajde v zelo težki situaciji, ker je 
potem lahko podvržen nekim izterjavam ali 
kakorkoli. Medtem ko druga stran, to je p a 
agencija, se ji pa seveda lahko zgodi to, da 
opravi neko delo, hodi na oglede, recimo, za 
začetek najprej preveri pravni status 
nepremičnine, to pomeni, ali je legalno, ima 
gradbeno, ima uporabno dovoljenje in tako 
naprej, kar upam, da res vsi naredijo. Potem da 
nek oglas, recimo, na portal, potem pa še opravi 
dva, tri oglede in na koncu njegov naročnik 
sklene posel z drugim. Seveda ta čuti, da je v 
tem primeru veliko naredil, za kar ni bil plačan. 
Ampak, pomembno je, da ta isti člen, ki se 
spreminja, gov ori o tem, da imata 
nepremičninska družba in naročnik pravico 
skleniti pogodbo za dodatne storitve, tukaj pa ni 
nobene omejitve. To pomeni, ko ta agencija 
nekako oceni, da je prišla preko tistega 
minimuma, tistega pavšala, ki zagotavlja, 
recimo, plačilo al i pa provizijo tudi, če ne bi 
storila nobene storitve, ko oceni, da se znesek                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  172  njene storitve približuje tej vrednosti, lahko 
enostavno stranko pokliče in reče: »Glejte, toliko 
smo naredili, od tukaj naprej sklenemo pogodbo 
za te dodatne storitve.« Vendar p a je v zakonu 
pomembna omejitev, da mora biti tukaj notri 
predvidena količina in cena, in potem ta 
pogodba ščiti dejansko, ta osnovni aneks k 
pogodbi ščiti obe strani. To je zelo pomembno in 
zaradi tega ocenjujemo, da ta omejitev ne bi 
smela biti problem z a samo poslovanje 
nepremičninskih agencij.  
 Mogoče bi samo še to rad poudaril, da 
z današnjim predlogom seveda ne rešujemo 
problema tega najema, rešujemo samo del tega 
problema našega trga nepremičnin. To sta 
predvsem dve zadevi, ki se nam zdita ključni. 
Prva je, da plača storitev tisti, ki jo dejansko 
naroči, ne pa tisti, ki je v resnici ne naroči, in 
drugo, kar se mi zdi zelo pomembno, je, da s to 
novelo zakona spodbujamo dolgoročni namen. 
To sem zdi zelo pomembno za samo varnost 
strank. Poleg tega je pa tisto, kar je tudi naša 
obveza državi, je to, da rešimo problem z 
opominom Evropske unije zaradi reguliranih 
poklicev. To pa s tem tudi naredimo. Hvala lepa.  
 
 Želi še kdo razpravljati? Ne vidim 
interesa.  
zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v 
skladu s časovnim potekom seje zbora odločali 
jutri, 12. julija v okviru glasovanj.  
 
reda.  
 
 Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA 
REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLO GA 
ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O 
UVELJAVLJANJU PRAVIC IZ JAVNIH 
SREDSTEV, NUJNI POSTOPEK.  
 Predl og zakona je v obravnavo 
predložila Vlada.  
zakona dajem besedo predstavnici Vlade Bredi 
Božnik, državni sekretarki na Ministrstvu za delo, 
družino, socialne zadeve in enake možnosti.  
 Izvolite.  
 
BREDA BOŽNIK : Spoštovani podpredsednik, 
spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, lepo 
zadeve in enake možnosti je pripravilo predlog 
sprememb Zakona o uveljavljanju pravic iz 
javnih sredstev, s katerimi želi posamezniku in 
pa družini zagotoviti bolj učinkovito in enako 
obravnavo pri uveljavljanju pravic iz javnih 
sredstev na način in tako, da ukinjamo fiktivni 
izračun pravice, ki ga zakon določa kot sankcijo 
v primeru, ko družina  ne uveljavi določenih 
pravic iz javnih sredstev v predpisanem vrstnem 
redu. Družina mora namreč najprej uveljaviti 
otroški dodatek, nato denarno socialno pomoč ter varstveni dodatek in šele na koncu otrok 
uveljavi državno štipendijo. Če družina 
navedenih pravic ne uveljavi po predpisanem 
vrstnem redu, mora center za socialno delo 
izvesti fiktivni izračun pravice, da ugotovi, ali bi 
bila družina do pravice upravičena, in če bi bila, 
šteje to fiktivno pravico kot dohodek, ki naj bi ga 
družina prejemala. Pri tem je pomembno 
opozoriti, da pravilo fiktivnega izračuna ne velja 
za vse pravice iz javnih sredstev.  
 Ministrstvo ugotavlja, da gre za 
neenako obravnavo enakih in podobnih 
dejanskih stanov, za takšno razlikovanje 
pravnega položaja pa v zakonu ni najti 
utemeljenega razloga. S črtanjem fiktivnega 
izračuna pravice bi dijaki in pa študentje pridobili 
pravico do državne štipendije, ki jim glede na 
dejanski materialni položaj tudi pripada.  
 Sprememba bo imela posledice na 
državni proračun, in sicer je predviden a dodatna 
obremenitev v višini 300 tisoč evrov v letu 2019 
in okoli 1,2 milijona v letu 2020. Hkrati bo za 
proračun občin nastal prihranek v višini 30 tisoč 
in pol evrov v letu 2019 in 122 tisoč evrov v letu 
2020. Pravilo fiktivnega izračuna pravice ne 
povzroča zgolj in le neenake obravnave, temveč 
tudi močno obremenjuje postopek priznavanja 
pravic iz javnih sredstev.  
 V šolskem letu 2018/2019 je bilo samo 
pri pravici do državne štipendije izvedenih okoli 
86 tisoč fiktivnih izračunov. Ministrstvo že od 
marc a intenzivno pripravlja analize in aktivno 
sodeluje s centri za socialno delo z namenom, 
da se zagotovi ustrezna organizacija dela, ki bi 
omogočila reševanje vlog v zakonskem roku. Od 
avgusta dalje so namreč centri za socialno delo 
najbolj obremenjeni s po daljševanjem pravice do 
državne štipendije, znižanega plačila vrtca in 
otroških dodatkov. V mesecu avgustu 
pričakujemo v obravnavo okoli 113 tisoč vlog 
oziroma odločanja za okoli 185 tisoč pravic.  
 Sočasno ministrstvo intenzivno dela 
tudi na avtomatizaciji  postopkov priznavanja 
pravic iz javnih sredstev, s katero želi 
razbremeniti strokovne delavce na centrih za 
socialno delo. Ker je odločanje o pravicah iz 
javnih sredstev v zakonskem roku tudi eden od 
elementov pravne varnosti posameznika in 
družine, minis trstvo predlaga sprejetje novele 
zakona po nujnem postopku, kar bo zagotovilo 
hitrejše reševanje vlog o pravicah iz javnih 
sredstev, predvsem o pravici do državne 
štipendije.  
poslanci, predlagamo, da sprejmete novelo 
Zakon a o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, 
ki pomeni odpravo neenakosti in posledično 
lažje in učinkovitejše odločanje o pravicah, s 
čimer se posamezniku in družini zagotavlja večja 
pravna varnost. Hvala.  
 
 Predlog z akona je kot matično delovno 
telo obravnaval Odbor za delo, družino, socialne 
zadeve in invalide.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  173   Za predstavitev poročil odbora dajem 
besedo predsedniku Vojku Starović.  
 Izvolite.  
 
VOJKO STAROVIĆ  (PS SA B): Hvala za 
besedo, predsedujoči. Spoštovani!  
 Odbor za delo, družino, socialne 
zadeve in invalide je kot matično delovno telo 
obravnaval Predlog zakona o spremembah 
Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, 
ki ga je Državnemu zboru predložila Vla da s 
predlogom za obravnavo po nujnem postopku. 
Kolegij predsednika Državnega zbora je odločil, 
da se predloga zakona obravnava po nujnem 
postopku. Na podlagi 94. člena Zakona o lokalni 
samoupravi in prvega odstavka 145. člena 
poslovnika Državnega zbora je  bil predlog 
zakona poslan v mnenje občinskim svetom in 
županom občin in mestnim občinam, ki pa niso 
podali pripomb.  
 Pri delu odbora so sodelovali 
predstavniki predlagatelja, ministrica za delo, 
družino, socialne zadeve in enake možnosti, 
predstavnica Zak onodajno -pravne službe, 
predstavnik Državnega sveta in predstavnik 
Skupnosti občin Slovenije. V poslovniškem roku 
so bili vloženi amandmaji poslanskih skupin 
koalicije. Predstavnica predlagatelja je uvodoma 
predstavila predlog zakona, predstavnica 
Zakonoda jno-pravne službe pa je predstavila 
pisno mnenje in povedala, da je služba dala 
pripombe k posameznim členom, in sicer v zvezi 
s prvim in drugim členom ter tretjim in petim 
členom. Vložena amandmaja k tretjemu in 
petemu členu sledita njihovemu mnenju, zato  k 
amandmajem nimajo pripomb.  
 Ministrstvo je na ugotovitve ZPS podalo 
pisna pojasnila v zvezi s prvim in drugim členom, 
k tretjemu in petemu členu pa so vloženi 
amandmaji, s katerimi se ministrstvo strinja. 
Odbor je prejel tudi mnenje Komisije Državnega 
sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in 
invalide, ki podpira predlagane rešitve. V 
razpravi je bilo izpostavljeno, da bodo s 
sprejetjem predloga zakona zagotovili hitrejše 
reševanje vlog o pravicah iz javnih sredstev, 
predvsem o pravici do državne šti pendije. Vsi 
razpravljavci so novelo pozdravili in podprli delo 
ministrstva v smeri poenostavitve postopkov. S 
črtanjem pravila glede izračuna fiktivnega 
izračuna pravic se bo postopek namreč 
poenostavil, večja pa bo tudi avtomatizacija 
postopkov uveljavlj anja pravic iz javnih sredstev. 
Ker se fiktivna denarna socialna pomoč ne bo 
štela v državno štipendijo, se bo povečala višina 
državne štipendije oziroma se bo povečal krog 
upravičencev, ki sedaj zaradi fiktivne denarne 
socialne pomoči do državne štipendij e niso bili 
upravičeni, kar so razpravljavci še posebej 
pozdravili.  Razpravljavci so pohvalili tudi 
delo ministrice, ki se trudi za poenostavitve 
postopkov in v tem primeru tudi za 
razbremenitev strokovnih delavcev na CSD. 
Nerazumljivo je, da je postopek a vtomatizacije 
zelo obremenjen s pravilom vrstnega reda uveljavljenih pravic iz javnih sredstev, po 
katerem mora oseba, če želi uveljaviti državno 
štipendijo, najprej uveljaviti otroški dodatek nato 
denarno socialno pomoč, potem varstveni 
dodatek. Če oseba teh pravic ne uveljavi, mora 
CSD fiktivno izvesti izračun pravice, da ugotovi, 
ali bi oseba bila upravičena do katere od 
navedenih pravic, in če bi bila, šteje to fiktivno 
pravico kot dohodek, ki naj bi ga oseba 
prejemala. Nesprejemljivo je, da se dela 80 tisoč 
fiktivnih izračunov, upošteva pa se jih manj kot 
10 tisoč. To je pokazala analiza upoštevanja 
fiktivnih izračunov denarne socialne pomoči in 
varstvenega dodatka pri državni štipendiji v 
šolskem letu 2018/2019.  
 Odbor je sprejel amandmaje, zato je 
pripravljen dopolnjen predlog zakon, ki je pred 
nami. Hvala lepa.  
 
skupin.  
 Besedo ima Miha Kordiš, predstavnik 
 Izvoli.  
 
MIHA KORDIŠ  (PS Levica):  Hvala za besedo.  
 V Levici podpiramo ukinitev 
nepravičnega obračunavanja fiktivnega dohodka 
pri ugotavljanju upravičenosti do socialnih 
transferjev. Podporamo ukinitev mehanizma, ki 
socialno ogroženim upošteva dena r, ki ga sploh 
ne prejemajo iz naslova pravice, ki je sploh niso 
uveljavljali. Zaradi tega mehanizma so bili 
prikrajšani predvsem študentje, ki se jim je 
bistveno znižala državna štipendija oziroma do 
nje sploh niso bili upravičeni, in Vlada je na 
račun št udentov tako vsako leto privarčevala 1,2 
milijona evrov.  
 Zakon, ki ga obravnavamo danes, bo 
zato nekoliko izboljšal položaj študentov, ob tem 
pa v Levici opozarjamo, da je potreben tudi 
sistemski dvig štipendij. Že namreč sedem let ni 
bilo posega v osnove  za izračun štipendij, zato 
te štipendije ne sledijo realnim potrebam 
socialno ogrožene mladine, ki je vključena v 
proces izobraževanja. Če vzamemo v roko 
raziskavo Evroštudent VI, notri lahko najdemo 
podatek, da se zgolj 8,7 % študentske 
populacije lahko zanaša na podeljene štipendije. 
Državne štipendije prejema 30 % študentov, kar 
pomeni, da se zgolj manjši del upravičencev 
lahko dejansko opre na štipendijsko politiko. 
Imamo socialni transfer, ki ne izpolnjuje svojega 
osnovnega namena. Tudi, če ga spustim o skozi 
filter dolgoročnih trendov in vzamemo primerjavo 
med podatki iz raziskave Evroštudent VI in V, 
kjer najdemo, da se je število študentov, ki lahko 
računajo na štipendije, zmanjšalo za kar 
četrtino. Seveda ti podatki ne presenečajo v luči 
tega, da št ipendije že od leta 2012 dalje ne 
sledijo naraščanju življenjskih stroškov dijakov in 
študentov in tukaj imamo kar nekaj ključnih 
stroškov, med njimi bivanje, izobraževanje, 
transport, ki so v istem obdobju narasli, zgolj                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  174  stroški bivanja med leti 2012 in 2 017 za 7,7 %, 
če verjamemo podatkom SURS. Istočasno 
stroški izobraževanja – 9,4-odstotne točke gor. 
Nominalne vrednosti štipendije so istočasno 
ostale nespremenjene. Ponovno, raziskava 
Evroštudent VI: povprečen mesečni življenjski 
strošek štipendistov – 251 evrov. Pa pogledamo 
še študijo Inštituta za ekonomska raziskovanja z 
oceno, da je leta 2017 minimalen potreben 
mesečni dohodek za študentsko populacijo na 
ravni 232 evra; se pravi, občutno več kot 
znašajo najvišje osnove državnih štipendij, do 
katerih so  upravičeno najbolj ogroženi iz prvega 
dohodkovnega razreda. Ta znesek osnove za 
štipendije namreč znaša 190 evrov. Ena izmen 
najbolj zaskrbljujočih posledic je drugi največji 
delež šolajoče se populacije, ki prejema 
štipendije, pa se istočasno sooča s fin ančnimi 
težavami.  
 Vlada je v preteklosti štipendijsko 
politiko obravnavala predvsem kot nepotreben in 
nepomemben socialni transfer, pri katerem je 
treba prihraniti čim več javnih sredstev in zato 
leta 2018 tudi sprejela ZUPJS -G, ki je precej 
poslabšala si tuacijo za upravičence v vseh 
dohodkovnih razredih. Štipendijska politika 7 let 
po prvotni implementaciji potrebuje korenito 
prenovo, takšno, ki ne bo zgolj prerazdeljevala 
drobiža in širila štipendije na zgolj nekaj 10 
novih upravičencev. Potrebujemo ukre pe 
politike, ki bodo resnično in temeljito naslovili 
probleme socialno ogrožene študentske 
populacije. Eden izmed takih ukrepov je predlog, 
ki ga pripravljamo v Levici, in sicer bomo 
predlagali ukinitev posredovanja študentskega 
dela s strani zasebnikov, t orej študentskih 
servisov in prenos te funkcije na Zavod RS za 
zaposlovanje, s čimer sprostimo okrog 7 
milijonov sredstev, ki jih namenimo za dvig 
štipendij. To je projekt, ki ga v Levici 
pripravljamo znotraj sporazuma o sodelovanju z 
vladajočimi strankami  in zato tudi pričakujemo 
podporo koalicijskih strank z najbolj ugodno 
posledico, torej da bodo imeli slovenski 
štipendijski fondi na voljo 7 milijonov evrov več. 
Hvala.  
 
 Izvoli.  
 
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke 
in poslanci!  
 Predlog zakona o spremembah Zakona 
o uvelj avljanju pravic iz javnih sredstev obsega 
pet členov in predlaga naslednje rešitve: 
predlaga se črtanje fiktivnega izračuna pravice 
do denarne socialne pomoči oziroma 
varstvenega dodatka zaradi uvedbe 
avtomatizacije postopkov odločanja o državni 
štipendiji . Fiktivnega izračuna denarne socialne 
pomoči oziroma varstvenega dodatka pri ugotavljanju upravičenosti do državne štipendije 
namreč po ugotovitvah ministrstva ni mogoče 
avtomatizirati, zato zakon določa podaljševanje 
samo letnih pravic iz javnih sredstev , in sicer 
otroškega dodatka, državne štipendije, 
znižanega plačila vrtca, subvencije, malice in 
kosila. Pri odločanju o denarni socialni pomoči 
oziroma varstvenem dodatku je namreč 
omogočena uporaba načela prostega preudarka 
in se v primeru uporabe tega n ačela izvede 
poseben ugotovitveni postopek po zakonu, ki 
ureja splošni upravni postopek. Predlaga se z 
namenom poenostavitve postopka odločanja o 
pravicah iz javnih sredstev oziroma se ga želi 
skrajšati in strankam omogočiti pridobitev 
pravice v zakonsko d oločenem roku. Tudi 
črtanje fiktivnega izračuna pravice, ki je stranka 
ne uveljavlja v skladu z zakonsko določenim 
vrstnim redom na splošno, in sicer fiktivnega 
izračuna pravice do otroškega dodatka pri 
odločanju o pravici do denarne socialne pomoči, 
varst venega dodatka in državne štipendije ter 
fiktivnega izračuna pravice do denarne socialne 
pomoči pri odločanju o pravici do varstvenega 
dodatka in državne štipendije. Vrstni red 
uveljavljanja pravic iz javnih sredstev ter 
upoštevanje otroškega dodatka pri d enarni 
socialni pomoči, varstvenem dodatku in državni 
štipendiji, denarne socialne pomoči pri 
varstvenem dodatku in državni štipendiji ter 
varstvenega dodatka pri državni štipendiji torej 
ostaja.  
 Fiktivni izračuni pravice in njeno 
upoštevanje v višini, ko t če bi bil denarni 
prejemek dodeljen, v skladu z veljavnim 
zakonom velja torej samo za pravico do 
otroškega dodatka, denarne socialne pomoči, 
varstvenega dodatka in državne štipendije, ne 
pa tudi za pravico do subvencije najemnine, 
znižanega plačila vrtca , plačila prispevkov za 
obvezno zdravstveno zavarovanje, kritja razlike 
do polne vrednosti zdravstvenih storitev, 
subvencije malice in kosila, oprostitve plačila 
socialnovarstvenih storitev in prispevka k plačilu 
družinskega pomočnika, na primer, če bi bil a 
oseba, ki uveljavlja pravico do subvencije 
najemnine ali znižanega plačila vrtca, do 
denarne socialne pomoči lahko upravičena, pa 
je ne uveljavlja, se fiktivni izračun denarne 
socialne pomoči ne opravi in posledično se pri 
ugotavljanju upravičenosti do z nižanega plačila 
vrtca ali subvencije najemnine denarna socialna 
pomoč kot dohodek ne šteje. Denarna socialna 
pomoč, enako tudi varstveni dodatek, je sedaj 
glede na vrstni red uveljavljanja pravic pred 
državno štipendijo. Pri ugotavljanju 
upravičenosti do državne štipendije se zato, če 
se ugotovi, da stranka nima veljavne pravice do 
denarne socialne pomoči, enako velja za 
varstveni dodatek, bi pa to lahko bila 
upravičena, fiktivno izračunana denarna 
socialna pomoč – enako tudi varstveni dodatek 
–, šteje v d ohodek, čeprav je stranka dejansko 
ne prejema. Nekatere stranke zato niso                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  175  upravičene do državne štipendije oziroma je 
njen znesek nižji.  
 V Novi Sloveniji podpiramo 
poenostavitev postopkov in debirokratizacijo, 
zato bomo Predlog zakona o spremembah 
Zakona  o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev 
podprli.  
 
 Izvoli.  
 
VOJKO STAROVIĆ  (PS S AB):  Hvala za 
 Namen predloga zakona, ki je pred 
nami, je zagotoviti lažje in učinkovitejše 
odločanje o pravicah iz javnih sredstev. To 
bomo uredili na podlagi avtomatizacije in 
poenostavitve postopkov odločanja in sledenj u 
načelu ekonomičnosti uveljavljanja pravic iz 
javnih sredstev. Slednje želi predlagatelj doseči 
z ukinitvijo fiktivnega izračuna pravice, po kateri 
bi posameznik ali družina lahko bila upravičena, 
če bi jo uveljavila v skladu z vrstnim redom 
uveljavljanja  pravic iz javnih sredstev. Omenjeni 
fiktivni izračun se v praksi najpogosteje 
uporablja pri odločanju o pravici do državne 
štipendije. Povedano preprosteje, po veljavni 
zakonodaji se morajo določene pravice 
uveljavljati po vrstnem redu. Vzemimo za primer 
državno štipendijo, ki je po vrstnem redu izza 
pravice do denarne socialne pomoči. Če se 
družina, ki je upravičena do denarne socialne 
pomoči, slednji odreče, otrok pa zaprosi za 
državno štipendijo, se pravica do denarne 
socialne pomoči upošteva, kot da bi  jo družina 
dejansko prejela. Zato otrok, ki je zaprosil za 
državno štipendijo, slednje ne prejme ali pa jo 
prejme v nižjem znesku. Predlagana novela 
takšne primere ukinja.  
 Kljub temu da Zakonodajno -pravna 
služba k predlogu novega zakona podala kar 
nekaj pripomb in so bili potrebni amandmaji, se 
strinjamo s cilji, ki jih zasleduje Vlada. Želimo si, 
da bi predlagane rešitve prispevale k hitrejšemu 
in učinkovitejšemu postopku za stranko s čim 
nižjimi stroški. Spremembe bi pomembno 
vplivale tudi na zmanjšanje  izostankov pri 
reševanju vlog iz naslova uveljavljanja tako 
imenovanih letnih pravic iz javnih sredstev, ki 
bodo potekale meseca avgusta in septembra.  
 Za konec naj dodam, da pozdravljamo 
napore Ministrstva za delo in ministrice mag. 
Ksenije Klampfer za njen celovit pristop k 
urejanju socialne zakonodaje, za večjo 
preglednost in poenostavitev postopkov. Želim 
si, da bi tudi ostali ministri in celotna Vlada 
ubrala podoben pristop pri urejanju in 
harmoniziranju normativne ureditve pri nas. K 
temu nas zavezu je tudi koalicijski sporazum, v 
katerem smo se zavzeli, da bomo prevetrili vso 
obstoječo zakonodajo s testom potrebnosti in 
koristnosti. Noben nov predpis ne bi smel biti 
sprejet, če ne prispeva k preglednosti in skladnosti normativnega sistema kot povezan e 
celote. Hvala lepa.  
 
predstavil Jurij Lep.  
 Izvoli.  
 
podpre dsednik. Državna sekretarka s kolegico, 
 Če se ozremo nekoliko nazaj, v prejšnji 
mandat, je projekt reorganizacije centrov za 
socialno delo za osnovni cilj postavil idejo, da bi 
se način dela socialnih služb bolj približal ljudem 
in hkr ati olajšal delo strokovnim sodelavcem. Ti 
bi se zaradi manj administrativnega dela lahko 
dejansko posvečali posameznikom, ki 
potrebujejo takšno ali drugačno pomoč. Zato je 
bil eden od ciljev prehod na informativne 
odločbe in avtomatizacija procesa odločan ja 
glede pravic iz javnih sredstev. Še preden pa 
smo prišli na novo obliko dela centrov, se je 
pokazalo, da bi bilo tveganje, če bi uveljavili 
predvideno uvedbo avtomatiziranih odločb, tako 
kot je bilo v načrtu, preveliko. Breme 
pravočasnosti in pravilnost i dodeljevanja 
otroških dodatkov, socialnih pomoči, štipendij, 
varstvenih dodatkov, vrtčevskih subvencij in 
drugih pravic bi se prevalila na same 
upravičence. Zato smo lani novembra v 
parlamentu prehod na nov način izračuna 
preložili.  
 Zdaj posežem še neko liko nazaj v leto 
2010, ko se je sprejela nova tako imenovana 
socialna reforma, je bilo to storjeno z namenom, 
da bi se zagotovila bolj pravično porazdelitev 
javnih sredstev glede na dejanske potrebe 
posameznika oziroma družine, da bi se 
preprečilo neuprav ičeno kopičenje pravic ter da 
bi se v celoti sledilo namembnosti dodeljevanja 
pravic. Zaradi tega je med drugim bil vpeljan 
vrstni red uveljavljanja pravic in fiktivni izračun 
za upoštevanje dohodka pri dodeljevanju 
socialnih pravic, vendar zgolj samo pri nekaterih 
letnih pravicah, tako na primer državna 
štipendija. In kaj konkretno to pomeni? Če dijak 
uveljavlja državno štipendijo, njegova družina pa 
ne uveljavlja denarne socialne pomoči po 
zaporednem vrstnem redu, saj si je glede na 
materialne cenzuse že sama preračunala, da do 
slednje ni upravičena, jo mora center vseeno 
upoštevati kot fiktivni dohodek. Posledično se 
zgodi, da dijak dobi nižjo štipendijo ali pa do nje 
sploh ni upravičen. Primerjano pa se vse to ne 
zgodi pri uveljavljanju pravic do znižane ga 
plačila vrtca, čeprav bi obe družini imeli 
popolnoma enake dohodke. Ker pravilo vrstnega 
reda na eni strani časovno zelo bremeni 
postopke odločanja, saj pride do ročnega 
odločanja centra v vseh primerih, ko vlagatelji ne 
upoštevajo vrstnega reda, na dru gi strani pa po 
našem razumevanju to pravilo povzroča še                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  176  neenakost položaja med posameznimi 
upravičenci, ki pa so predvsem družine z otroci.  
 V Poslanski skupini Desus se s 
predlogom črtanja fiktivnega izračuna pravice po 
vrstnem redu uveljavljanja transfe rja strinjamo in 
bomo predlagano spremembo podprli. Socialna 
zakonodaja namreč mora biti pravična in 
učinkovita, hkrati pa dovolj enostavna za 
državljane in državljanke, da lahko hitro pridejo 
do potrebne pomoči, in enostavno tudi za 
pristojne službe, da s e po nepotrebnem ne 
dušijo v papirnem delu, pač pa da opravljajo 
svoje poslanstvo na terenu. Tam se namreč le 
vidi, kdo in zakaj resnično potrebuje pomoč 
države ali lokalne skupnosti.  
 Razlog za podporo predlagani 
spremembi Zakona o uveljavljanju pravic iz  
javnih sredstev je po oceni Poslanke skupine 
Desus več kot utemeljen, zato bomo predlog 
enake možnosti vsekakor z veseljem podprli. 
Hvala za pozornost.  
 
 Stališče Posla nske skupine Slovenske 
nacionalen stranke bo predstavil Jani Ivanuša.  
 Izvoli.  
 
JANI IVANUŠA  (PS SNS):  Dober dan. Lep 
pozdrav vsem skupaj! Gospod podpredsednik, 
predstavnici Vlade!  
 Pred sabo imamo Predlog z akona o 
spremembah Zakona o uveljavljanju pravic iz 
javnih sredstev. Predlog zakona je imel pet 
členov, ostali so le še štirje členi. Kmalu bomo 
ostali brez vseh podatkov, saj so vsi podatki 
tako zelo varovani. V trenutnem zakonu je 
določen vrstni red uvel javljanja denarnih 
prejemkov. Kdor ga ne upošteva, se mu 
dohodek poveča še za fiktivno ugotovljen 
dohodek. Prav je, spoštovana državna 
sekretarka, da boste ukinili fiktivni dohodek. Ne 
vem, kateri idiot je v slovensko zakonje vnesel 
tak dohodek. Fiktiven p omeni navidezen in torej 
ne obstaja. Zakaj bi se pri uveljavljanju pravic 
upoštevalo nekaj, kar ne obstaja? To je 
popolnoma v nasprotju z načelom ugotavljanja 
materialne resnice, organ mora vedno ugotoviti 
dejansko stanje. Nobenih navideznih dejanskih 
stanj. Problem je, ker naši organi to opravljajo v 
pisarnah in ne na terenu. Me pa skrbi, na 
kakšen način je vladajoča koalicija odmahnila z 
roko glede mnenja Zakonodajno -pravne službe. 
Kdor bo še vedno upošteval vrstni red 
uveljavljanja denarnih prejemkov, bo  prejel manj 
denarja kot tisti, ki vrstnega reda ne bo 
upošteval. Ljudem sporočamo, naj kršijo zakon 
in bodo dobili več. To sporočilo v nobeni pravni 
državi ni primerno, ampak Slovenija tako ali tako 
nikoli ni bila pravna država - vsaj na papirju ne. 
Ne ve m, zakaj niste črtali še tega vrstnega reda, 
saj ne bo imel nobenega smisla več; samo 
zmedel bo ljudi.  
 Odprl bi še eno zelo pomembno 
vprašanje: Zakaj v Sloveniji toliko trošimo za socialne transferje? Kot veste, v Slovenski 
nacionalni stranki podpiramo so cialne transferje, 
ki so namenjeni Slovenkam in Slovencem. Žal 
naša država več kot 100 milijonov evrov 
namenja v socialne transferje za tujce. 
Gospodinjstva naj bi imela v lasti za 120 evrov 
milijard nepremičnin, 43 milijard finančnega 
premoženja v Sloveni ji in še eno milijardo 
finančnega premoženja v tujini. Dodatno je Furs 
ugotovil, da ima 40 tisoč fizičnih oseb v tujini še 
na računu 2 milijardi evrov. Vsaka druga oseba 
v Sloveniji je lastnik nepremičnine in torej 
sodimo med najbogatejše ljudi na svetu. Z akaj 
ob takšnih gromozanskih številkah potrebujemo 
še socialne transferje? Po podatkih Vlade, pozor 
Vlade, socialni transferji predstavljajo skoraj 30 
% vseh prihodkov gospodinjstev, le polovica 
dohodkov iz vseh dohodkov predstavljajo 
dohodki iz dela. Neko č se je na tem ozemlju 
vzklikalo delu, čast in oblast, Slovenci smo veljali 
za delaven in priden narod, danes pa 
ugotavljamo, da so ljudje specializirani za 
uveljavljanje socialnih transferjev in ne za delo.  
 Od ministrstva pričakujem, da v skladu 
s svojim  imenom najprej in največjo pozornost 
nameni spodbujanju dela. To bi moralo biti 
Ministrstvo za delo, socialne zadeve so v imenu 
zapisane šele na tretjem mestu. V Slovenski 
nacionalni stranki bomo fiktivno podprli predlog 
zakona. Spoštovana državna sekreta rka, zdaj 
veste, kako bomo glasovali. Hvala lepa za 
 
demokratske stranke bo predstavil Boris 
Doblekar.  
 Izvoli.  
 
besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana 
državna sekretarka s sodelavko, poslanke, 
poslanci!  
 Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih 
sredstev določa, da se lahko denarni prejemki iz 
javnih sredstev uveljavljajo po sledečem vrs tnem 
redu: najprej otroški dodatki, nato denarne 
socialne pomoči, varstveni dodatek, šele nato 
državne štipendije. Če vlagatelj vrstnega reda ni 
upošteval, je bil s strani centra za socialno delo 
na to opozorjen. Če še vedno tega ni upošteval, 
se mu je den arni prejemek upošteval v višini, kot 
če bi bil dodeljen, četudi ga na račun nikoli ni 
prejel. S predlogom zakona se predlaga ukinitev 
t. i. fiktivnega izračuna za pravice, do katere bi 
posameznik ali družina lahko bila upravičena, če 
bi jo uveljavljala v skladu z vrstnim redom. 
Takšna rešitev se nam zdi v Slovenski 
demokratski stranki smiselna, saj bolj dosledno 
zagotavlja načelo socialne države. V preteklosti 
so se zlasti pri državnih štipendijah kazale 
številne slabosti trenutnega sistema. Resnično 
pa up amo, da si lahko tokrat obetamo 
pravičnejše zneske štipendij in predvsem                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  177  pravočasno izplačevanje le -teh ob začetku 
novega študijskega leta.  
 Ne smemo pa zanemariti opozorila 
Zakonodajno -pravne službe, ki je med drugim 
opozorila, da se glede na to, da se vr stni red 
uveljavljanja pravic ohranja, črta pa se zgolj 
sankcija upoštevanja neuveljavljenih pravic kot 
fiktivne prejemke, da obstaja možnost 
neskladnosti s 14. členom Ustave, saj gre po 
njihovi oceni v tem primeru za kršitev enakosti 
pred zakonom. V takšn ih primerih bi bili na 
slabšem tisti upravičenci do denarnih prejemkov, 
ki bi z zakonom določen vrstni red uveljavljanja 
pravic upoštevali, kot je določen v zakonu.  
ocenjujemo, da so predlagane spremembe 
zakona pozitivne, z ato jih bomo v tej fazi podprli. 
Bomo pa glede na opozorila Zakonodajno -
pravne službe spremljali izvajanje spremembe 
zakona v praksi in če bo treba, tudi predlagali 
potrebne spremembe, če se bodo opozorila 
Zakonodajno -pravne službe izkazala za 
utemeljena d o te mere, da bodo oškodovani tisti, 
ki bodo sledili zakonskemu vrstnemu redu 
uveljavljanja pravic. Hvala.  
 
Marjana Šarca bo predstavil Aljaž Kovačič.  
 Izvoli.  
 
ALJAŽ KOVAČIČ  (PS LMŠ):  Hvala za besedo, 
podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, 
 Socialna varnost je eden izmed večjih 
pomenov sodobne družbe. Tako kot v številnih 
državah po svetu ima socialna varnost izjemen 
pomen tudi v naši domovini, Republiki Sloveniji. 
Naloga socialne države, kot je naša, je 
zagotavljanje prizadevanja za doseganje čim 
višje mere socialne varnosti in ne nazadnje tudi 
socialne pravičnosti. Država mora zagotoviti 
pogoje, v katerih je posamezniku in družinam 
omogočeno uresničevanje ustvarjalnega 
sodelovanja in možnosti razvoja, ki jim bo 
omogočil opravljanje dejavnosti, s katero bodo 
dosegli raven kakovosti življenja v skladu z merili 
človeškega dostojanstva.  
 Republika Slovenija dijako m in 
študentom omogoča uresničevanje pogojev za 
ustvarjalno sodelovanje in možnost razvoja 
preko podeljevanja državnih štipendij. Naloga 
štipendije je zagotavljanje sredstev, ki 
predstavljajo dopolnilni prejemek, namenjen 
kritju stroškov v zvezi z izobraže vanjem, njen 
glavni namen pa je spodbujanje izobraževanja in 
doseganje višje ravni izobrazbe štipendistov, in 
ravno državne štipendije so tiste, na katere se 
nanaša tokratna novela Zakona o uveljavljanju 
 Omejeni zakon opredeljuj e socialne 
pravice in določa postopek uveljavljanja pravic iz 
javnih sredstev, pri čemer je izrecno določen 
vrstni red uveljavljanja denarnih prejemkov. 
Določeno je, da mora vlagatelj pri uveljavljanju kot prvo uveljaviti pravico do otroškega dodatka, 
nato pravico do denarne socialne pomoči, zatem 
pravico do varstvenega dodatka in šele nato 
pravico do državne štipendije. Uveljavljen vrstni 
red je izredno pomemben, saj je podlaga za 
določanje fiktivnega izračuna pravic. To pomeni, 
da se pri ugotavljanju prav ice do državne 
štipendije, če je posameznik upravičen do 
denarne socialne pomoči in je ni uveljavljal, 
znesek fiktivno prišteje, kakor da bi posameznik 
to pravico uveljavljal. Novela, ki je danes pred 
nami, ta fiktiven izračun odpravlja. Pomemben 
rezultat odprave fiktivnega izračuna bodo višje 
štipendije že obstoječih prejemnikov, povečal se 
bo tudi krog upravičencev do štipendije, ki so po 
sedanji ureditvi lahko zaradi fiktivno prištetega 
zneska ostali brez nje. Odprava fiktivnega 
izračuna bo omogočila hit rejše in enostavnejše 
reševanje vlog, večjo avtomatizacijo v postopku 
uveljavljanja pravic iz javnih sredstev, predvsem 
pravico do državne štipendije, razbremenitev 
strokovnih delavcev na centrih za socialno delo 
in, ne nazadnje, tudi zmanjšanje zaostankov  pri 
reševanju vlog, s katerimi smo se v zadnjem 
času nemalokrat soočali.  
 Predlog zakona prinaša dve pomembni 
rešitvi, ki sem ju že omenil, pa mi dovolite, da ju 
še enkrat. Prva se nanaša na povečanje kroga 
upravičencev prejemnikov državnih štipendij, 
druga pa na večjo avtomatizacijo postopkov in s 
tem zmanjšanju zaostankov pri reševanju vlog. 
Slednje je ključno, saj bodo prejemniki 
pravočasno deležni sredstev, s pomočjo katerih 
bojo njihovi izobraževalni procesi s finančnega 
vidika potekali manj obremenju joče.  
 V Poslanski skupini Liste Marjana 
Šarca bomo predlog zakona podprli.  
 
demokratov bo predstavil mag. Marko Koprivc.  
 Izvoli.  
 
za besedo, spoštovani podpredsednik. 
Spoštovana državna sekretarka, spoštovani 
kolegice poslanke in kolegi poslanci!  
 Slovenija je zagotovo ena od tistih 
držav, ki jo je zadnja gospodarska kriza najbolj 
prizadela, kar se je izrazilo tudi pri kazalnikih 
stopnje tveganja revščine in socialne 
izključenosti. Slovenski sistem socialnih 
transferjev se je v teh kriznih letih izkazal za 
enega izmed ključnih elementov, ki so 
pripomogli k zmanjševanju tveganja revščine. 
Slove nija je namreč po indeksu socialne 
pravičnosti leta 2017 dosegla 5. mesto med 28 
državami članicami Evropske unije.  
 Z učinkovitim sistemom socialnih 
transferjev torej sledimo glavnemu namenu 
ki je bil spre jet leta 2010; to je oblikovanje bolj 
pravične in bolj dolgoročno vzdržne socialne 
države. Poleg krepitve sistema socialnih 
transferjev, ki mora ljudem, ki so v socialni stiski,                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  178  zagotoviti primerno raven preživetja, pa bo treba 
krepiti in nadgrajevati tudi  vpeljane programe 
socialne aktivacije ter bolj povezati delovanje 
Zavoda za zaposlovanje ter centrov za socialno 
delo s ciljem znižanja deležev dolgotrajnih 
prejemnikov socialnih transferjev.  
 Predlagana sprememba Zakona o 
uveljavljanju pravic iz javnih s redstev ukinja 
fiktivni izračun pravice, do katere bi posameznik 
ali družina lahko bila upravičena, če bi jo 
uveljavljala v skladu z vrstnim redom, ki ga 
določa zakon. Namen spremembe zakona je 
zagotoviti lažje in učinkovitejše odločanje o 
pravicah iz javn ih sredstev, kot so otroški 
dodatek, denarna socialna pomoč, varstveni 
dodatek ali državna štipendija. Ukinitev 
fiktivnega izračuna pravic bo omogočila tudi 
nadaljnja avtomatizacija in poenostavitev 
postopkov odločanja, s čimer bomo zaposlene 
na centrih za  socialno delo razbremenili 
administrativnega bremena. Z ukinitvijo fiktivnih 
izračunov pravic bomo predvsem zagotovili 
hitrejše reševanje vlog za državne štipendije, do 
katerih bo po novem upravičenih nekaj več 
dijakov in študentov, nekateri dijaki in štu dentje 
pa bodo prejeli nekoliko višjo državno štipendijo. 
Poleg tega pa naj bi preprečili nastanek 
prevelikega zaostanka pri reševanju vlog za 
letne pravice iz javnih sredstev, saj konec 
avgusta 2019 poteče okoli 113 tisoč vlog za 
pravice iz javnih sredste v. O njihovem 
podaljšanju morajo po novem centri za socialno 
delo odločati po uradni dolžnosti. S 
spremembami zakona krepimo sistem socialnih 
transferjev, saj poenostavljamo in olajšujemo 
postopek odločanja o pravicah iz javnih 
sredstev, predvsem pa državn e štipendije. 
Socialni demokrati pričakujemo, da bodo centri 
za socialno delo o vlogah odločali hitreje in 
učinkoviteje, zato bomo predlagane spremembe 
zakona podprli. Hvala lepa.  
 
 Besedo dobi še predstavnica za dnje 
poslanske skupine, in sicer Stranke modernega 
centra, Janja Sluga.  
 Izvoli.  
 
JANJA SLUGA  (PS SMC): Ne vem, če smo 
ravno zadnja, podpredsednik, včasih smo tudi 
prva, ali ne?  
 Temeljni cilj Zakona o uveljavl janju 
pravic iz javnih sredstev je, da se socialni 
transferji uveljavljajo po načelih enotnosti, 
pravične razdelitve javnih sredstev, 
ekonomičnosti, usmerjenosti prejemkov in po 
načelu spoštovanja človekovega dostojanstva. V 
zadnjih letih smo se od teh nač el nekoliko 
oddaljili, nabralo se je veliko pomanjkljivosti in 
nedoslednosti, ki so pripeljale do takšne 
kompleksnosti in zahtevnosti sistema 
uveljavljanja pravic iz javnih sredstev, da jih 
državljanke in državljani velikokrat ne zmorejo 
razumeti, čeprav j e za njihova vsakodnevna življenja mnogokrat bistvenega pomena. Več let 
zaporedoma smo se v in po poletnem času 
soočali z zamudami pri reševanju vlog o 
pravicah iz javnih sredstev, zlasti o pravici do 
državne štipendije in otroškega dodatka. To je 
povečeva lo negotovosti in zmanjševalo pravno 
varnost posameznikov in družin, s čimer se tisti, 
ki so dolga leta vodili ta resor, nikakor ne morejo 
pohvaliti. Žal tudi sprememb zakonodaje, ki bi 
takšne birokratske zagate odpravljale, na 
dnevnem redu na prejšnjem ma ndatu ni bilo 
prav veliko. Aktualna ministrica se že od začetka 
svojega mandata ukvarja z odpravo 
pomanjkljivosti prezapletene socialne 
zakonodaje, z razbremenitvijo strokovnih 
delavcev na centrih za socialno delo ter tudi z 
avtomatizacijo postopkov prizna vanja pravic iz 
javnih sredstev. Popravljajo se napake za nazaj 
in današnja novela je še en korak k temu, da 
bodo centri za socialno delo vloge za 
uveljavljanje pravic že od prvega avgusta naprej 
reševali hitreje in bolj učinkovito; in to predvsem 
z nameno m zmanjšanja zaostankov v mesecu 
avgustu in septembru. Otroci in njihovi starši 
tako ne bodo več po nepotrebnem čakali na 
štipendije, otroške dodatke in druge letne 
pravice. S črtanjem pravila glede fiktivnega 
izračuna pravic se postopki dodeljevanja pravi c 
iz javnih sredstev poenostavljajo. Veča se tudi 
njihova avtomatizacija. Ker pa se fiktivna 
denarna socialna pomoč ne bo več vštevala v 
državno štipendijo, se bo povečala njena višina 
in tudi krog upravičencev. Torej več sredstev za 
štipendije in več dija kov ter študentov, ki bodo 
do nje upravičeni. Naj k temu dodamo še, da 
ministričini ukrepi za reševanje zaostankov pri 
uveljavljanju pravic iz javnih sredstev kažejo 
spodbudne rezultate. Zaostanki so se namreč 
več kot prepolovili in smo na dobri poti, da j ih v 
naslednjih mesecih sploh ne bo več.  
 V Poslanski skupini SMC pozdravljamo 
današnjo novelo Zakona o uveljavljanju pravic iz 
javnih sredstev in jo bomo tudi podprli. 
Pozdravljamo tudi že vse sprejete in še 
prihajajoče ukrepe in zakonske spremembe, v 
skladu s katerimi se bodo socialni transferji 
podeljevali skladno z načelom enotnosti 
pravično in transparentno. In da bo takšna tudi 
celotna socialna politika, katere naloga je, da 
učinkovito preprečuje in rešuje socialno 
problematiko posameznikov, družin in  skupin 
prebivalstva. Čaka nas še veliko dela, a smelost 
dosedanje začrtane poti je vsekakor spodbudna.   
 
poslanskih skupin. Amandmaji niso vloženi. Ker 
v drugi obravnavi ama ndmaji k dopolnjenemu 
drugo obravnavo predloga zakona.  
 Odločanje o predlogu zakona bomo v 
jutri, 12. julija 2019, v okviru glasovanj.  
  179   S tem prekinjam to točko dnevnega 
reda.  
 
 Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA 
DOPOLNITVAH ZAKONA O POSTOPKU 
PRIZNAVANJA POKLICNIH KVALIFIKACIJ 
ZA OPRAVLJANJE REGULIRANIH POKLICEV 
(ZPPPK -A), SKRAJŠANI POSTOPEK.  
 Prelog zakona je v obravnavo 
Državnemu zboru predložil a Vlada. Za 
besedo predstavnici Vlade – in jih ni. Prihajajo, 
so na poti, malo smo v zadregi. Gremo kar 
naprej.  
zadeve in  invalide.  
 Za predstavitev poročila odbora dajem 
besedo podpredsednici Mojci Žnidarič.  
 Izvolite.  
 
MOJCA ŽNIDARIČ  (PS SMC): Hvala za 
besedo. Lep pozdrav vsem!  
dopolnitvah Zakona o postopku priznavanja 
poklicnih kvalifikacij za opravljanje reguliranih 
poklicev, ki ga je Državnemu zboru predložila 
Vlada s predlogom za obravnavo in sprej etje po 
skrajšanem postopku.  
 Kolegij Državnega zbora je sklenil, da 
se predlog zakona obravnava po skrajšanem 
postopku, zato ga je odbor obravnaval na 
podlagi 142. člena Poslovnika Državnega zbora. 
Odboru je bilo posredovano naslednje gradivo, 
objavljano na spletnih straneh Državnega zbora: 
predlog zakona, mnenje Zakonodajno -pravne 
službe, mnenje komisije Državnega sveta za 
socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide. Pri 
delu odbora so sodelovali predstavnik 
predlagatelja, predstavnica Zakonodajno -pravn e 
službe in predstavnik Komisije Državnega sveta 
za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide.  
 V poslovniškem roku ni bilo vloženih 
amandmajev. Predstavnik predlagatelja je na 
kratko predstavil predlog zakona, predstavnica 
Zakonodajno -pravne službe pa  je povedala, da 
so dali pripombe nomotehnične narave in 
končne redakcije. Predstavnik predlagateljev je 
povedal, da Vlada do končne redakcije nima 
zadržkov. Odbor je prejel tudi mnenje Komisije 
Državnega sveta za socialno varstvo, delo, 
zdravstvo in inval ide, ki podpira predlagane 
spremembe. Komisija ugotavlja, da se predlaga 
predvsem tehnične spremembe veljavne 
zakonodaje, ki jih terja na evropski ravni sprejeta 
zakonodaja, zato v zvezi s predlaganimi 
spremembami nima pripomb. Je pa opozorila na 
pomemben element poklicnih kvalifikacij v 
Sloveniji, na pretirano deregulacijo posameznih 
dejavnosti in poklicev v preteklih letih, saj se že 
kažejo negativne posledice navedenih odločitev.   Ker k predlogu zakona na matičnem 
delovnem telesu niso bili sprejeti aman dmaji, 
Odbor za delo, družino, socialne zadeve in 
invalide Državnemu zboru predlaga, da Predlog 
postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za 
opravljanje reguliranih poklicev sprejme v 
predloženem besedilu. Hval a. 
 
skupin.  
 Vojko Starović nam bo predstavil 
stališče Poslanske skupine SAB.  
 Izvolite.  
 
Zakona o postopku priznavanja poklicnih 
kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev. 
Kakor je že v okviru obravnave na matičnem 
delovnem telesu pojasnil državni sekretar na 
Ministrstvu za delo, smo znova v položaju, da 
zaradi zamude pri vnosu sprememb v naš pravni 
red dobimo opomin. S predlogom zakona se 
želijo odpraviti nepotrebna upravna bremena in 
poenostaviti postopke priznavanja p oklicnih 
kvalifikacij, kar bo omogočilo bolj učinkovito 
izvajanje evropskega zakonodaje na nacionalni 
ravni. Ker je v Sloveniji za vodenje postopkov v 
zvezi z obravnavanim zakonom pristojnih kar 17 
različnih organov, je še posebej pomembno, da 
se zagotovi ustrezna podlaga za učinkovito 
implementacijo zakonskih določb.  
 Predlog zakona drugih sprememb sicer 
ne predvideva, je pa Komisija Državnega sveta 
izpostavila še en pomemben vidik. Odločitev za 
deregulacijo posameznih dejavnosti in poklice 
lahko na kratek  rok sicer pomeni rešitev za trg 
dela, na dolgi rok pa vodi v slabši položaj 
potrošnikov oziroma naročnikov storitev z vidika 
kakovosti izvedenih storitev, saj slednji nimajo 
več nobene garancije, da bodo storitve 
kakovostno opravljene. Ponudniki storitev brez 
ustrezne izobrazbe lahko na trgu dela in storitev 
predstavljajo nelojalno konkurenco 
izobraženemu kadru, saj lahko zaradi nižjih cen 
storitev ali drugih razlogov na njem prevladujejo. 
Zato upam, da bo Vlada pred naslednjo 
predvideno deregulacijo posam eznih poklicev 
pretehtala vse, tako pozitivne kot negativne 
učinke dosedanje deregulacije poklicev. Želimo 
si, da bi predlagane rešitve prispevale k 
olajšanju nepotrebnih bremen in omogočile lažje 
izvajanje zakonodaje v praksi.  
 V Poslanski skupini SAB bo mo 
predlagane spremembe podprli. Hvala.  
 
 Stališča Poslanske skupine Desus bo 
predstavil Jurij Lep.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  180   Izvolite.  
 
JURIJ LEP  (PS DeSUS):  Spoštovani 
podpredsednik, državn a sekretarka, kolegice in 
kolegi!  
 Kaj so regulirali poklici? Regulirani 
poklici so tisti, za katere so predpisani posebni 
pogoji glede posebnih kvalifikacij, ki jih določi 
zakon ali podzakonski akti. Kot pravi razlaga 
pristojnih institucij, priznavanje p oklicnih 
kvalifikacij omogoča posameznikom, da se jim v 
skladu s posebnim postopkom priznavanja 
poklicnih kvalifikacij omogoči dostop do 
opravljanja reguliranih poklicev v državah 
članicah, kjer niso pridobili te potrebne 
kvalifikacije.  
 Slovenija je na ra čun neskladnosti 
zakona prejela že dva uradna opomina, ki 
narekujeta, da je postopek priznavanja poklicnih 
kvalifikacij treba uskladiti z evropsko direktivo, 
sicer gre za manjše kršitve, ki pa se v praksi 
kažejo za nujno potrebne uskladitve z evropsko 
zako nodajo. Pripravljeni predlog Ministrstva za 
možnosti poenostavlja dostop do opravljanja 
reguliranega poklica. Bolj podrobno se nanaša 
na primer izdaje evropske poklicne izkaznice za 
namene trajnega opravljanja poklic a, pri čemer 
se postopek lahko omeji samo, če so v državi 
članici gostiteljici že prej veljale zahteve za 
registracijo in drugi postopki za opravljanje 
posameznega poklica. Težava je namreč v tem, 
da se veljavni zakon pridobitve izkaznice ne 
enači z nadome stilom predhodne registracije ali 
dovoljenja, če je za izdajo dovoljenja ali 
registracijo treba upoštevati zakon ali druge 
predpise. Glavni namen spremembe obstoječe 
zakonodaje, ki ga vidimo v naši poslanski 
skupini, je predvsem odprava nepotrebnih 
adminis trativnih postopkov in njihova 
poenostavitev, kar pa je še pomembnejše, tem 
spremembam zakona sledi posledično 
izboljšanje položaja in pravnega varstva strank 
oziroma uporabnikov. Za podaljšanje roka za 
avtomatično izdajo evropske poklicne izkaznice 
je tre ba slediti zagotavljanju varnosti 
prejemnikov storitev in zagotavljanju javnega 
zdravja. Za zagotavljanje večjega pravnega 
varstva strank bodo po novem pristojni organi, ki 
vodijo postopke za priznavanje poklicnih 
kvalifikacij za opravljanje reguliranih po klicev. 
Teh je, mimogrede, v Sloveniji kar 17. Obveščali 
bodo tako strokovnjake kot druge država članice 
o prepovedi opravljanja določenega poklica.  
 Že na matičnem delovnem telesu v 
Državnem zboru je bil predlog potrjen soglasno. 
Prav tako mu je podporo n amenila Komisija za 
socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide v 
Državnem svetu, Zakonodajno -pravna služba 
Državnega zbora pa je opozorila zgolj na 
določene tehnične popravke. Podporo mu bomo 
namenili tudi v naši poslanski skupini. Hvala.  
 
PODPREDSEDNI K BRANKO SIMONOVIČ:  
Hvala lepa.   Karla Urh nam bo predstavila stališče 
Poslanske skupine Liste Marjana Šarca.  
 Izvolite.  
 
KARLA URH  (PS LMŠ):  Hvala lepa. Lep 
pozdrav vsem skupaj!  
 Predlog zakona o spremembah in  
poklicev predstavlja prenos direktive Evropskega 
parlamenta in Evropskega sveta v slovenski 
nacionalni pravni red. Delno je bila direktiva 
prenesena s sprejetjem Z akona o postopku 
priznavanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje 
reguliranih poklicev, a je Evropska komisija 
ocenila, da prenos ni ustrezen in zadosten. 
kvalifikacij za o pravljanje reguliranih poklicev 
tako prinaša dopolnitve določbe, s katero se 
zagotavlja pravna podlaga za vodenje javnih 
evidenc ter prosto prenosljivost izkaznice za 
opravljanje reguliranega poklica med državami 
članicami Evropske unije. Z odločbo o prizn anju 
poklicnih kvalifikacij se kandidatu v Republiki 
Sloveniji omogoči opravljanje reguliranega 
poklica, za katerega se je usposabljal v katerih 
izmed držav članic Evropske unije, evropskega 
gospodarskega prostora ali v Švicarski 
konfederaciji, in sicer po d enakimi pogoji, kot 
veljajo za slovenske državljane, če so 
dejavnosti, ki jih poklic zajema, primerljive. 
Poklicne kvalifikacije se skozi obravnavani 
zakon priznavajo avtomatično za 7 sektorskih 
poklicev: zdravnike, zobozdravnike, medicinske 
sestre, vete rinarje, farmacevte, babice in 
arhitekte. Avtomatično se priznavajo tudi 
poklicne izkušnje za poklice s področja obrti, 
industrije in trgovine ter po splošnem sistemu za 
ostale poklice, ker pomeni, da se v primeru 
znatne razlike med prosilčevim usposabljan jem 
in nacionalnim usposabljanjem razlike odpravijo 
s prehodnim obdobjem in opravljenim 
preizkusom znanja.  
 Slovenija se v obdobju velike 
gospodarske rasti že več let sooča s 
pomanjkanjem delovne sile, ne le tiste za 
najnižjo izobrazbo, pač pa tudi delavce v s 
specifičnimi obrtnimi in poklicnimi znanji ter 
visoko izobražene delovne sile na področjih, kot 
so zdravstvo in naravoslovni ter tehnični poklici. 
To pomanjkanje hromi razvoj gospodarstva, pa 
tudi razvoj mreže javno dostopnih storitev in 
onemogoča pome mbnejši preboj določenih 
dejavnosti, ki terjajo zaposlene s specifičnimi 
znanji ali veščinami, ki jih v Sloveniji iz takšnih 
ali drugačnih razlogov primanjkuje. Če bo 
Slovenija v prihodnje želela ohranjati 
konkurenčnost, bo zaposlovanje ustrezne 
delovne si le, tudi iz držav Evropske unije, 
neizbežno. Debirokratizacija in poenostavljanje 
postopka priznavanja poklicnih kvalifikacij za 
opravljanje reguliranih poklicev ter hkratno 
zagotavljanje visokega nivoja in primerljive 
kvalitete pridobljene izobrazbe je po memben                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  181  korak v pravo smer, zato bomo v Poslanski 
skupini Liste Marjana Šarca predlog zakona 
podprli.  
 
 Izvolite.  
 
SONIBOJ KNEŽAK  (PS SD):  Spoštovani 
 S sprejetjem Zakona o postopku 
reguliranih poklicev je bila v slovenski pravni 
prenesena evropska direktiva o pri znavanju 
poklicnih kvalifikacij, katere namen je celovito in 
sistemsko urejanje priznavanja poklicnih 
kvalifikacij za opravljanje reguliranih poklicev v 
državah članicah Evropske unije ter omogočiti 
osebam, ki so pridobile poklicno izobrazbo v eni 
državi č lanici, dostop do istega reguliranega 
poklica in pravica do opravljanja tega poklica v 
drugi državi članici pod enakimi pogoji, kot jih 
imajo državljani te države Evropske unije.  
 Namen sprejete direktive iz leta 2005 je 
zmanjšanje ovir za prosti pretok o seb znotraj 
Evropske unije, s čimer se poskuša olajšati 
predvsem mobilnost strokovnjakov med 
državami članicami in omogočiti lažje 
zaposlovanje vseh kvalificiranih posameznikov v 
reguliranih poklicih v Evropski uniji, kot so na 
primer zdravniki in medicins ke sestre, 
diplomirane babice, veterinarji, farmacevti ali 
arhitekti. S sprejetjem direktive so dobili iskalci 
zaposlitve z regulirano poklicno izobrazbo več 
možnosti za zaposlitev. Zakon, ki ga danes 
dopolnjujemo, se nanaša predvsem na podelitev 
postopka priznavanja poklicne kvalifikacije, 
katerega namen je preglednost, jasnost in 
razumljivost postopka. Zakon je omogočil 
poenostavitev in pospešitev postopka 
priznavanja poklicne kvalifikacije z uvedbo 
evropske poklicne izkaznice, poenostavil je 
pravila za o pravljanje storitev v reguliranih 
poklicih v drugi državi ter posodobil sistem 
avtomatičnega priznavanja poklicnih kvalifikacij.  
 Novela zakona, ki jo obravnavamo 
danes, uvaja predvsem tehnične spremembe 
veljavne zakonodaje, ki sledijo predlogom 
Evropske k omisije, s čimer postopek priznavanja 
poklicnih kvalifikacij postaja še preglednejši in 
razumljivejši, zato bomo novelo zakona v 
Poslanski skupini Socialnih demokratov tudi 
 
 Kot zadnja nam b o predstavila stališče 
Poslanske skupine Stranke modernega centra 
Mojca Žnidarič.  
 Izvolite.  
besedo. Lep pozdrav še enkrat vsem!   Današnja novela Zakona o postopku 
prizna vanja poklicnih kvalifikacij za opravljanje 
kvalificiranih poklicev je predvsem tehnične 
narave, saj z njo prenašamo še preostali del 
evropske direktive o priznavanju poklicnih 
kvalifikacij. Evropska komisija je namreč po 
podrobnejši preučitvi veljavnega z akona 
ugotovila nekatere manjše nepravilnosti, na kar 
nas je že dvakrat opozorila z uradnima 
opominoma. Uskladitev z evropskim pravnim 
redom je torej glavni razlog, da danes 
obravnavamo spremembe in dopolnitve 
veljavnega zakona, ki sicer ureja postopek 
priznavanja poklicnih kvalifikacij, pridobljenih v 
državah članicah Evropske unije, evropskega 
gospodarskega prostora ali Švicarski 
konfederaciji za opravljanje reguliranih poklicev 
v Republiki Sloveniji. S predlaganimi 
spremembami se tako poleg sledenju 
obve zujočim evropskim direktivam sledi še 
odpravi nepotrebnih upravnih bremen in 
poenostavitvi postopkov priznavanja poklicnih 
kvalifikacij, ki morajo biti pregledni in jasni. S tem 
pravzaprav omogočamo bolj učinkovito izvajanje 
evropske zakonodaje na nacional ni ravni, večjo 
pravno varnost državljank in državljanov, večjo 
transparentnost in jasnost upravnih postopkov 
priznavanja kvalifikacij ter odpravo nepotrebnih 
administrativnih ovir.  
 Po naši oceni so to dovolj tehtni razlogi, 
da bomo v Poslanski skupini St ranke 
modernega centra novelo zakona podprli. Hvala.  
 
poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona 
matično delovno telo ni sprejelo nobenega 
amandmaja in ker amandmaji h končni d oločbi 
za sejo zbora niso bili vloženi, zaključujem drugo 
 
reda in 1 0. sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali 
jutri, ob 10. uri. Hvala lepa.  
 
 (SEJA JE BILA PREKINJENA 11. 
JULIJA 2019 OB 15.20 IN SE JE 
NADALJEVALA 12. JULIJA 2019 OB 10. URI.)  
 
kolegi poslan ci, gospe in gospodje!  
 Začenjam z nadaljevanjem 10. seje 
morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: 
dr. Franc Trček, Violeta Tomić, Iva Dimic, Franc 
Kramar, Jelka Godec, Mojca Žnidarič od 11. d o 
13. ure, Felice Žiža med 12. in 14. uro, Ferenc 
Horváth med 12. in 14. uro, Zmago Jelinčič 
Plemeniti od 11.30 dalje, dr. Matej Tašner                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  182  Vatovec od 12. do 15. ure, Luka Mesec od 12. 
do 15. ure, mag. Karmen Furman, odsoten pa 
bom tudi sam od 12. do 14. ure.  
 Spoštovane, spoštovani, še enkrat lep 
pozdrav!  
 
 Prehajamo na 17. TOČKO 
AKTA O ODREDITVI PARLAMENTARNE 
PREISKAVE ZA UGOTOVITEV POLITIČNE 
ODGOVORNOSTI NOSILCEV JAVNIH 
FUNKCIJ, KI NAJ BI SODELOVALI PRI 
PRIPRAVI IN IZVEDBI P OLITIČNEGA IN 
KAZENSKEGA PREGONA ZOPER 
NEKDANJEGA ŽUPANA MESTNE OBČINE 
MARIBOR IN ČLANA DRŽAVNEGA SVETA 
REPUBLIKE SLOVENIJE FRANCA 
KANGLERJA IN DRUGIH, ZARADI SUMA, DA 
SO BILE V POSTOPKIH ZOPER 
MARIBOR IN ČLANA DRŽAVNEGA SVE TA 
KANGLERJA IN DRUGIH HUJE KRŠENE IN 
NEDOPUSTNO ZLORABLJENE DOLOČBE 
EVROPSKE KONVENCIJE O VARSTVU 
ČLOVEKOVIH PRAVIC IN TEMELJNIH 
SVOBOŠČIN, USTAVE REPUBLIKE 
SLOVENIJE, ZAKONA O KAZENSKEM 
POSTOPKU, KAZENSKEGA ZAKONIKA TER 
ZAKONA O DRŽAVNEM SVETU, IN 
UGOTOVITEV DOMNEVNEGA 
NEZAKONITEGA UPRAVLJANJA IN 
VODENJA DOLOČENIH EVIDENC POLICIJE.
  
 Zahtevo za uvedbo parlamentarne 
preiskave je na podlagi 93. člena Ustave 
republike Sloveni je Državnemu zboru predložil 
Državni svet.  
 Za dopolnilno obrazložitev dajem 
besedo predstavniku Državnega sveta gospodu 
Marjanu Maučecu.  
 Izvolite.  
 
MARJAN MAUČEC : Hvala za besedo, gospod 
predsedni k. Spoštovani zbor!  
 Kot verjetno imate že informacijo, je 
Državni svet 12. 6. dal pobudo na podlagi 97. 
člena Ustave in 93. člena Ustave, da se uvede 
parlamentarna preiskava v zadevi Franc Kangler 
in ostali. Nedvoumno je prišlo do zlorab javnih 
funkcij, p redvsem pa je bila zlorabljen državni 
organ za politično obračunavanje s posamezniki. 
Zoper Franca Kanglerja je samo v enem 
zaključenem procesu prišlo do hujših kršitev 
človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter do več 
kršitev Evropske konvencije o človeko vih 
pravicah, Ustave Republike Slovenije, veljavne 
zakonodaje, predvsem pa določb Zakona o 
kazenskem postopku.  
 Do kršitev je prišlo tudi pri uveljavljanju 
evidenc,, ki jo vodi policija na podlagi 123. člena 
o Zakonu o nalogah in pooblastilih policije, ka r je 
ugotovil tudi informacijski pooblaščenec v 
inšpekcijskem pregledu in je tudi v letnem 
poročilu, ki ste ga dobili. Državni svet glede zadeve za uvedbo parlamentarne preiskave 
predlaga, naj se v preiskovalni komisiji ugotovi 
med drugim morebitna politič na odgovornost 
nosilcev javne funkcije, ki naj bi sodelovali pri 
pripravi in izvedbi političnega, kazenskega 
pregona zoper Franca Kanglerja in drugih zaradi 
sumov zlorabe uradnega položaja oziroma javne 
funkcije.  
 Ugotovi se naj, kolikšna je morebiti 
politična odgovornost nekdanjih in sedanjih 
nosilcev javnih funkcij v Vladi Republike 
Slovenije, na Vrhovnem državnem tožilstvu 
Republike Slovenije, na Vrhovnem sodišču 
Republike Slovenije ter nosilcev uradnega 
položaja v drugih državnih organih oziroma v 
sestavi organov, kot so policija, inšpekcijske 
službe in tako naprej. Ugotovi se naj, kako 
ravnajo s prikritimi preiskovalnimi ukrepi na 
Policiji in Okrožnem državnem tožilstvu v 
Mariboru ter kdo in na kakšen način je znotraj 
sistema odgovoren za zakonitost po stopkov ter 
hrambo prikritih preiskovalnih ukrepov. Razišče 
naj se stanje na področju upravljanja z 
evidencami Policije in pripravi predloge 
priporočila za morebitno spremembo področne 
zakonodaje ter ugotovi v tem okviru tudi 
morebitna odgovornost nekdanji h, sedanjih 
nosilcev javnih funkcij, ki so odgovorni za nadzor 
in izvajanje nalog in pooblastil Policije.  
 Državni svet predlaga, naj preiskava 
zajema zaključen sodni postopek zoper Franca 
Kanglerja v zadevi Joževita, ker je bil Franc 
Kangler na podlagi hu jših kršitev človekovih 
pravic in temeljnih svoboščin, predvsem pa 
zaradi kršitev kazenskega, procesnega in 
materialnopravnega krivično obsojen na sedem 
mesecev zapora, kar je imelo za posledico, da je 
leta2014 izgubil mandat člana Državnega sveta. 
V okvir u parlamentarne preiskave naj se 
ugotovijo ozadje in povezave med sodnikom 
Okrožnega sodišča v Mariboru in takratnim 
državnim tožilcem Okrožnega državnega 
tožilstva v Mariboru ter njegovim takratnim 
vodjem, ker je zadeva povezana. Ugotovili so 
namreč obsto j povezave med člani Sodnega 
sveta Višjega sodišča v Mariboru, ki so Francu 
Kanglerju potrdili kazen, ter sodnikom 
Okrožnega sodišča v Mariboru. Preiskava naj 
zajema domnevne nepravilnosti pri uveljavljanju 
s policijskimi evidencami in primerov opustitve 
dolžnega ravnanja nosilcev javnih funkcij, ki so 
uvedli in privedli do nepravilnosti za kršitev 
človekovih pravic vse od leta 2014 naprej, kar 
omogoča zakon.  
 Naša zahteva je jasno opredeljena, da 
gre za javni pomen, predvsem pa gre za 
ugotavljanje in razi skovanje dejanskega stanja 
na področju pravosodja, saj je v predkazenskem 
postopku pri Francu Kanglerju in pri drugih prišlo 
do hujših kršitev človekovih pravic in svoboščin, 
pa tudi nihče od pristojnih ni odreagiral v skladu 
z zakonodajo, če ravno so bili  obveščeni. Zato je 
potrebno raziskati dejansko stanje na tem 
področju, saj je nedopustno, da se tožilstvo in 
policija zlorabljata za politične obračune.                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  183  Ugotovitve in dejansko stanje, ki ga bo prinesla 
preiskovalna komisija, pa bo temelj in podlaga 
za pra vne in politične odločitve.  
 Kar se tiče zbiranja podatkov, v 
javnosti, v Državnem zboru in nekaj časa tudi v 
Državnem svetu je bil problem glede tega, da so 
neki podatki tajni in ne bi smeli priti v javnost, po 
drugi strani pa, da je premalo izražen javni  
interes. Dobili ste tudi gradivo, kjer je 
pooblaščenka povedala, da nima nobenih 
zadržkov. KNOVS je povedal isto, tudi GRECO, 
tudi vaše pravne službe in pa Državnega sveta 
ugotavljajo, da ima vse elemente, da se zadeva 
lahko uvede, in to smo tudi storili.  Državni svet 
pa je namerno zapisal, da se preiskovalna 
komisija ustanovi v zadevi Franc Kangler in 
drugi. Seveda je v Sloveniji kar nekaj primerov, 
kjer je neposredno prišlo do zlorab organov 
pregona, pri čemer je pa prepuščeno članom 
komisije, da se po z aslišanju prič parlamentarna 
komisija razširi tudi na druge primere, ki kažejo 
na možnost, da se je slovenska politika 
vmešavala v delovanje pravne službe in policije 
in vseh teh organov, ki skrbijo za neodvisnost in 
poštenost sojenja.  
 Posebej želim tudi poudariti, da v 
zadevi Franc Kangler in drugi ne gre niti za en 
odprt postopek, kar se je tudi v javnosti 
pojavljalo. Zadeve so zaključene v 21 kazenskih 
postopkih. En pravni postopek je bil finančne 
narave v njegovo korist. Nedopustno je, da se 
osebo, zop er katero so bili odrejeni različni 
ukrepi, obravnava več kot sedem let in prihaja 
kar je nedvoumno na 11 straneh ugotovil bivši 
ustavni sodnik dr. Ciril Ribičič, politik, človek, ki 
se spozna na pravo in v erjetno tudi ni treba zelo 
jasno razlagati, da ni osebni prijatelj Franca 
Kanglerja, da bi pisal v njegovo korist.  
 Se pravi, da je kar nekaj okoliščin, ki so 
privedle do tega, da se je Državni svet odločil 
smo sprejeli to pobudo, ki pa vam omogoča, da 
speljete politično ugotovitev. Tudi tiste zadeve, 
ki so bile večkrat v javnosti, da se vmešavamo v 
tožilstvo, sodstvo, sploh ne držijo. Zadeva je 
drugačna. Živimo v parlamentarni demokraciji, 
kjer ste vi, Državni zbor, najvišji politični organ, 
edini, ki ste direktno izvoljeni. Potem imamo 
izvršilno oblast, ki gre čez vas. Imamo sodno 
oblast, ki je na žalost dosmrtna in počne, kar 
počne. Imamo tako imenovano javnost, četrto 
vejo oblasti, ki naj bi bila neodvisna… Ampak 
veste, v čem je štos? Ta preiskovalna kom isija je 
zgodovinski akt, da si vi povrnete oblast nazaj. 
Ker, verjemite, je nimate. Več jo imajo drugi. 
Ampak morali bi jo imeti vi, ker vi ste 
predstavniki ljudstva, vi ste bili izvoljeni, na 
kakršen že način. Drugi vladajo. Veste, kdo 
vlada? Vladajo tis ti, ki imajo oblast nad 
neodvisnim sodstvom pa neodvisnim javnim 
mnenjem, nad mediji.  
 Zato je dobro, da to raziščete, ker na ta 
način boste vrnili ugled sebi in boste začeli spet 
vladati. Ker prvi morate biti vi. Zdaj je pa 
obrnjeno – prva je neodvisna j avnost, mediji, potem je sodstvo, potem je Vlada, ki vam prek 
takih in drugačnih zadev vlada. Vi pa ste – kaj? 
Dežurni krivci. Nekoč je bila psovka, da si bil 
kmet. Zdaj to več ni psovka. Zdaj je psovka, da 
si politik. Zato naredite, pošteno naredite to 
preiskovalko in boste dobili tisto mesto, ki vam 
pripada – prvo mesto v državi, ker vas je 
pooblastilo ljudstvo, da vladate. Hvala.  
 
predstavitev!  
 S tem spoštovani poslanke in poslanci 
prehajamo na predstavitev stališč poslanskih 
skupin.  
 Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti, prvi 
imate besedo v imenu Poslanske skupine 
Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.  
 
ZMAGO JELINČIČ PLEMENITI  (PS SNS):  
Hvala lepa ! 
 Ta parlamentarna preiskava bo 
pravzaprav prelomnica v slovenskem političnem 
prostoru. Gre za to, da so človeka, ki je bil 
svetnik in poslanec, začeli obdelovati v prek 
dvajsetih postopkih, kjer se je pokazalo, da niti 
eden od teh postopkov ni vzdržal. V si so bili 
zavrženi oziroma so se izpeljali v korist tega 
obdolženca, gospoda Kanglerja. Šlo je za 
politične konstrukte, ki so v Sloveniji vedno bolj 
pogosti. Lahko pričakujemo, da se bo to še 
nadaljevalo s povečano krizo, s povečanim 
strahom po izgubi obl asti, čeprav se je to v 
bistvu, dogajalo že od leta 1992 naprej. Sodna 
veja oblasti je pravzaprav prirejena veja oblasti, 
kajti sodna veja oblasti ni v rokah prava, ni v 
rokah zakonov in zakonja, ampak je v rokah 
vladajoče strukture, ki določa dostikrat po  
komandi iz ozadja, kaj se sme in česa se ne 
sme.  
 Zadeva ni tako enostavno, kot bi kdo 
rekel, zato smo v naši stranki že dostikrat 
zahtevali, da se zadeva uredi na ta način, da se 
sodnikom in tožilcev odvzame trajni mandat in 
da morajo sodniki in tožilci biti kazensko in 
finančno odgovorni za svoja dejanja, za svoje 
napake. Takšen je namreč nemški vzorec. 
Mislim, da v Nemčiji pravo bistveno bolj velja in 
je bistveno bolj koncizno, kot je pri nas. Pri nas 
se to sodi po priimkih, ne po tem, kaj je kdo 
storil , ampak, kako se kdo piše. Konec koncev, 
če pogledamo – ali kdo odgovarja za tisto 
milijardo evrov prešvercanega denarja v tujino 
verjetno za teroristične akcije? Včeraj smo 
sprejeli zakon, po katerem bo vsak navaden 
Slovenec zapisan za vse, kar bo nesel č ez mejo. 
Če bo kaj narobe pogledal, če bo kaj narobe 
rekel, ga bodo že obeležili in mu dali štemplje, 
ga pričakali, imeli tajne preiskave pa ne vem kaj 
vse. Ampak tista milijarda je šla mimo. Če 
primerjamo to, kar je naredil Kangler, ki ni 
naredil ničesar,  in je bil procesiran tako dolgo 
časa, medtem ko na drugi strani nekdo, ki ni bil 
procesiran in je pomagal speljati eno milijardo 
čez slovensko banko v tujino, tisto je pa vse v 
redu. Konec koncev v Sloveniji stotine in stotine                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  184  milijonov izginja neznano ka m, pa nikomur nič 
zaradi tega, ker so priimki tistih ljudi pravi, ker so 
tisti priimki naši, kakor pravijo gospodje iz 
vladajočih struktur – tistih v ospredju in tistih v 
ozadju. Človekove pravice so bile kršene 
ogromnokrat. Konec koncev človekove pravice 
so bile kršene tudi takrat, ko so prišli preiskavo 
delat v parlament h gospe Bratuškovi. Ampak 
takrat se je dvignila slovenska politična struktura 
tukaj notri v parlamentu. Moram pa povedati, ko 
so prišli z orožjem delati preiskave v Poslansko 
skupino SNS,  k meni, takrat se je tako levica kot 
desnica smejala in rekla, »fino, bodo Jelinčiča 
izbrisali pa ga ven ruknili« in tako naprej. Ampak 
človek se vpraša, kaj pa pravo, kaj pa človekove 
pravice, kaj pa kršenje zakonov, kaj pa vse 
ostalo, kaj pa naš obraz S lovenije v svetu, ki ga 
pravzaprav nimamo več. V svetu nas 
deklarativno jemljejo kot največje luzerje in kot 
hlapčke, s katerimi se da pometati in katere se 
da kupiti za en špricar, če malo karikiram. 
Verjetno najrajši za hrvaški špricar, v katerega je 
natakar še prej pljunil notri. Tako daleč smo 
pripeljali svojo državo. Pravzaprav države 
nimamo več, imamo samo še domovino. In za 
domovino smo se nekateri borili. Večina se ni 
borila. Na tem koncu sploh ne vem, če se je kdo. 
/nemir v dvorani/ Ne vem, bi rad videl… /nemir v 
dvorani/ Bi rad videl … Vem, da je danes 75 
tisoč veteranov. Takrat tistih, ki smo pritisnili na 
petelina, nas je bilo okoli 40. In vem, kako je bilo 
v tistem času. Jaz sem pritisnil na petelina, tako 
da veste. Pa kakor kaže, sem usmeril 
kalašnikovko v napačno smer. Mogoče bi bilo 
bolj zdravo, da bi se kakšna zadeva spucala že 
takrat in bi danes imeli državo, ki smo jo izgubili, 
ki smo jo prodali, ki smo jo uničili in jo zavesno 
še zmeraj uničujemo. Govorim v množini in tudi 
sebe štejem zrav en iz enega razloga, zato ker 
Slovenska nacionalna stranka nima dovolj 
glasov, da bi kakšno zadevo lahko premaknila. 
Lahko pa opozarjamo in opozarjali bomo 
navkljub temu, da lahko tudi mi pričakujemo 
kakšne procese, kot so bili procesi proti 
Kanglerju. So že bili proti naši stranki, pretežno 
proti meni, z namenom uničiti vse, pa jim ni 
uspelo. Ne bi želel, da pride še enkrat. Ne bi 
želel. Ne bi želel zaradi mene in ne bi želel 
zaradi tistih, ki bi jih sprožili. Človek sčasoma, ko 
je malo starejši, drugače g leda na vse skupaj. In 
morda se kakšna zadeva zbudi v njem, ki si jo 
prej tlačil nazaj.  
 Mi se gremo v državi prepoved 
sovražnega govora. To je najhujša zadeva – 
sovražni govor. Odprto razmišljanje, da poveš v 
obraz nekomu, kar misliš, to je prepovedano. Da 
ga pa potihoma zasleduješ, zalezuješ, 
pripravljaš proti njemu procese, mu nastavljaš 
razne zadeve, hodiš mu v stanovanje, tajne 
preiskave, ki se dogajajo danes s strani policije. 
Zanimivo je, da obveščevalna služba za 
preprečevanje terorističnih dejanj nima teh 
pooblastil, policija pa ima ta pooblastila že 
danes. Glede na to, kako kakšni jemljejo te 
zadeve v svoje roke, si lahko mislimo, kako se to dogaja. To se je dogajalo pri Kanglerju, zato je 
ta parlamentarna preiskava toliko bolj 
pomembna. Razprlo i n razkrilo se bo marsikaj. 
In verjetno se bo tudi preprečilo oziroma 
preprečevalo marsikaj. Morda ne vse, ampak če 
ne drugega, bodo sodniki, tožilci pa preiskovalci 
malo bolj pazljivi in morda bodo malo bolj brali 
zakone. Pri zakonih je tako in tako v Slov eniji 
ena popolna smešnica. Nihče od tistih, ki bi to 
morali, zakonov ne spoštuje in jih ne prebira. 
Ne. Oni jih razlagajo. Razlagaš lahko Koran, 
razlagaš lahko Sveto pismo, ne moreš razlagati 
zakona. Zakon mora biti napisan jasno in 
eksaktno in zakon je t reba prebrati in spoštovati 
ter ga upoštevati. Tega poglavja v Sloveniji še 
nismo vzeli. Ne vem, če ga kdaj bomo. Mogoče 
čez 15 ali 20 let, če bo takrat Slovenija še 
obstajala. Obeti niso najboljši, ampak en majhen 
kamenček za to, da se bo ta zadeva enkrat  
vendarle uredila, je pa tale parlamentarna 
preiskava.  
 Zadeva je točno naslovljena na 
gospoda Franca Kanglerja, vendar tukaj ne 
bomo govorili samo o Francu Kanglerju. Govorili 
bomo o koruptivnosti sodnije, tožilstva, 
preiskovalnih organov, policije in ne  vem koga 
še vse. Upam, da bo rezultat te preiskave 
pokazal vso svinjarijo s tega področja v Sloveniji 
in da bo tudi prvi korak, ki bo to svinjarijo začel 
odstranjevati.  
 
gospod poslanec za vaše stališče.  
 Mag. Dejan K aloh, imate besedo v 
imenu poslanske skupine SDS.  
 Izvolite.  
 
MAG. DEJAN KALOH  (PS SDS):  Predsednik, 
hvala za najavo. Spoštovani kolegi poslanci, 
spoštovani državni svetnik gospod Maučec, lepo 
pozdr avljeni!  
 Kot smo slišali, je Državni svet kot 
kvalificiran predlagatelj dne 12. junija zahteval 
odreditev parlamentarne preiskave – zdaj bom 
na začetku v celoti povedal, kako se imenuje – 
za ugotovitev politične odgovornosti nosilcev 
javnih funkcij, ki n aj bi sodelovali pri pripravi in 
izvedbi političnega in kazenskega pregona zoper 
nekdanjega župana Mestne občine Maribor in 
člana Državnega sveta Republike Slovenije 
Franca Kanglerja in drugih, zaradi suma, da so 
bile v postopkih zoper nekdanjega župana 
Mestne občine Maribor in člana Državnega 
sveta Republike Slovenije Franca Kanglerja in 
drugih huje kršene in nedopustno zlorabljene 
določbe Evropskega konvencije o varstvu 
človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Ustave 
Republike Slovenije, Zakona o kazensk em 
postopku, Kazenskega zakonika ter Zakona o 
Državnem svetu, in ugotovitev domnevnega 
nezakonitega upravljanja in vodenja določenih 
evidenc Policije.  
 Kot izhaja iz zahteve za odreditev 
parlamentarne preiskave, je primer Franca 
Kanglerja le vrh ledene go re. Pod gladino tega                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  185  pa je še kup primerov, ki kažejo na to, da so bile 
posameznikom v predkazenskih, tožilskih in 
sodnih postopkih s strani državnih organov 
kršene človekove pravice in temeljne 
svoboščine. Naj omenim samo javne znane 
zlorabe javnih funkci j v primeru Patria, v zadevi 
Magajna, ki je sicer predmetna zahteva za 
odreditev parlamentarne preiskave res da 
eksplicitno ne omenja. Na nek način je mogoče 
to res manko v dikciji same zahteve, kar je sicer 
tudi ugotavljala Zakonodajno -pravna služba, 
ampa k kot je že povedal državni svetnik gospod 
Maučec, se po zaslišanju prič še vedno lahko 
razširi parlamentarna preiskava tudi na druge 
primere, ki bodo pokazali, da je bila politika tista, 
ki se je vmešavala v sodno vejo oblasti. Je pa v 
zahtevi predstavlje n primer Ornik, kjer je Policija 
očitno namenoma prekoračila policijska 
pooblastila. Namenoma. Celo več. Forsirala je 
nezakonite vdore v zasebno komunikacijo 
državljanov, kar je dejansko zastrašujoče, 
nedopustno, se pravi, šlo je za neposredni 
patronat nek aterega državnega organa, v tem 
primeru Policije, ki je dopuščala dejansko 
izvedbo teh kaznivih dejanj.  
 Primer Franca Kanglerja dejansko še 
posebej štrli iz te policijsko -tožilske sodne 
sprege. Kot smo videli na začetku, se je 
požvižgala tako na določbe Evropske konvencije 
o varstvu človekovih pravic, na Ustavo, na 
Zakon o kazenskem postopku. Zelo kratek 
povzetek stanja. Franc Kangler je bil leta 2014, 
kot se je kasneje izkazalo, krivično obsojen na 
Okrajnem sodišču v Mariboru, ker je v okviru 
opravljanja  svoje županske funkcije predlagal 
občinskemu svetu zgolj nek predlog. Obsojen je 
bil na sedem mesecev zapora, posledično mu je 
leta 2004 bil v sosednjem prostoru, se pravi v 
prostoru Državnega sveta odvzeti mandat, kar je 
treba razumeti kot neposreden nap ad na 
politično funkcijo, in to s strani državnih 
svetnikov leve politične provenience. 17. julija 
2014 je potem Vrhovno sodišče Republike 
Slovenije to sodbo Višjega sodišča, ki je potrdilo 
prvostopenjsko sodbo, razveljavilo ter ugotovilo, 
da je bil Franc Kangler krivično obsojen za 
dejanje, ki sploh ni kaznivo dejanje.  
 Na tem mestu naj omenim to 
podobnost z zadevo Patria, kjer je tudi šlo za 
neobstoječe kaznivo dejanje s tisto famozno 
dikcijo: na neugotovljenem kraju, na 
neugotovljen način, ob neugotovlj enem času. Ta 
podobnost je tudi zelo povedna, mestoma tudi 
zelo srhljiva. Naj poudarim, da v primeru Franca 
Kanglerja in v samem predlogu za odreditev 
parlamentarne preiskave ne gre niti za en odprt 
postopek, da ne bo danes tu kakšnih zavajanj. 
Trenutno je  pravnomočno končanih 21 
kazenskih postopkov in en pravdni postopek, 
govorim o finančni preiskavi, vse v njegovo 
korist. Eno izmed ključnih vprašanj, ki se zdaj na 
tem mestu čisto legitimno postavlja, je to, ali je v 
primeru Franc Kangler na tožilstvih, na  sodišču, 
še vedno prisotna moč nekdanjih represivnih 
organov, predvsem mislim Udbo, ki je naročila, koga naj se preganja in koga naj se še posebej 
zavzeto preganja in na sodišču tudi procesira na 
posebej vztrajen ali celo na nezakonit način. V 
zadevi Fran c Kangler se pojavljajo nekako trije 
sodniki, ki so na mariborskem okrožnem sodišču 
podpisovali razne ukrepe po Zakonu o 
kazenskem postopku. Je pa zanimivo, da vse tri 
sodnike je letos obravnaval etična komisija pri 
Sodnem svetu in, verjeli ali ne, vsi tri je so kršili 
načelo nepristranskosti, nezdružljivosti svoje 
sodniške funkcije, saj so se pojavljali na shodih 
političnih strank, en sodnik se je udeležil 
povolilne zabave v štabu SMC aktualnega 
mariborskega župana, spet dva druga sodnika 
pa sta celo vidno in z zadovoljstvom sodelovala 
na predstavitvi evropskih kandidatov za Evropski 
parlament stranke SD.  
 Ni prvič, da Državni svet zahteva 
odreditev takšne preiskave. Naj vas spomnim na 
preiskovalko iz leta 2005, ki jo je vodil gospod 
Dimitrij Kovačič, takra t se je parlamentarna 
preiskava osredotočala na politično odgovornost 
nosilcev javnih funkcij v Vladi, na Ministrstvu za 
pravosodje in na Vrhovnem državnem tožilstvu 
Republike Slovenije v kontekstu izvrševanja 
nadzora po Zakonu o državnem tožilstvu za 
spremembo zakonodaje in sprejetje drugih 
odločitev. Jaz mislim, da tista preiskovalka – 
sem malo bral magnetogram, pa potem končno 
poročilo – je bila še kako blagodejna za stanje 
duha na tožilstvu, saj so tožilci vsaj občutili, če 
že niso nekako normativno spo znali do takrat, 
da nad njimi ni samo modro nebo in kakšen 
nekdanji partijski veljak, ampak tudi in predvsem 
z zakoni ter ustava Republike Slovenije. Zdaj pa 
posluh! Končno poročilo iz tako imenovane 
Kovačičeve preiskovalke iz leta 2008 je 
poudarilo, da je  bila funkcija javnega tožilca v 
obdobju 1945 –1990 izrazito politična, pod 
vplivom politike ter od nje odvisna. Javni tožilec 
je bil družbenopolitični delavec, tako je določala 
zakonodaja, in to se je še kako izvajalo v praksi. 
Struktura tožilstva, postavl jena po izrazito 
strankarski, se pravi po ZK liniji, je obstajala tudi 
konec osemdesetih let, praktično vse do 
slovenske osamosvojitve. Ta zgodovinski uvid 
tožilstva na Slovenskem je bil potreben zaradi 
lažjega razumevanja stanja, ko so po 
osamosvojitvi Sl ovenije tožilstva prioritetno 
zapolnjena s političnimi kadri starega partijskega 
režima in usposobljena prvenstveno in zgolj za 
pregon kaznivih dejanj, ki jih je preganjal ta 
režim, težko ali pa sploh naredila prelom s 
prejšnjo tožilsko mentaliteto, in to se seveda 
mestoma in v določenih zadevah čuti še danes.  
 Kakšno pa je stanje na področju 
državnega tožilstva desetletje kasneje? Pred 
časom smo obravnavali letno poročilo za leto 
2018 o stanju na slovenskih državnih tožilstvih. 
Strokovne napake tožilcev s e povečujejo v 
primerjavi z letom 2017 za 50 %. Na tem mestu 
se pa postavi eno korelacijsko vprašanje, zakaj 
se te napačne odločitve tožilcev ne 
sankcionirajo in kako sploh ugotoviti, ali je šlo za 
strokovno napako ali pa morebiti za namerno                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  186  napako, ki pa že spada v domeno zlorabe 
tožilske funkcije. Izvajanje nadzora nad 
opravljanjem državnotožilske službe je še vedno 
zelo pomanjkljivo. Tožilska odločitev o tem, ali 
bo pregon v kakšni zadevi sprocesiral dalje ali 
bo ovadbo zavrgel, še vedno nima nekega 
ustreznega preverjanja njegovega vodje, niti 
generalnega državnega tožilca. To še posebej 
velja za področje zavrženja kazenskih ovadb. 
Če bo zaradi ugotovitev poročila te preiskovalne 
komisije nastala podlaga za spremembo 
zakonodaje na področju Zakona o državn em 
tožilstvu, da bodo odločitve posameznih tožilcev 
v primeru zavrženja kazenskih ovadb podvržene 
preverjanju in sopodpisniku predstojnika 
tožilstva oziroma celo skupine tožilcev v kakšnih 
hujših kaznivih dejanjih, bo ta namen več kot 
upravičen. Podobno ve lja za morebitne 
spremembe Zakona o nalogah in pooblastilih 
policije, še posebej na področju upravljanja in 
vodenja določenih policijskih evidenc in pa 
morebitne spremembe Zakona o kazenskem 
postopku, ki sem ga že večkrat navajal, še 
posebej v delu varovan ja osebnih podatkov, ker 
gre za podatke, kjer izbira policija v 
predkazenskem postopku in so lahko predmet 
manipulacije, zlorabe in tako dalje. Tudi Zakon o 
sodniški službi, omenjal sem prej tri sodnike, ki 
opredeljuje nadzor nad sodniki in sam 
disciplinsk i postopek, bi v tem delu veljalo 
spremeniti in zaostriti vsaj primere, ko je sodniku 
prenehala sodniška funkcija, kar res lahko 
preštejemo na prste ene roke. Pa tudi so bili 
primeri, ko so sodniki celo namerno kršili 
človekove pravice, kaj šele za minorne  zadeve, 
kjer dobijo zgolj neki pisni opomin in tako se 
zgodba konča.  Ali obstaja javni interes za to 
preiskovalko? Seveda obstaja. Naprej bi se naj s 
to parlamentarno preiskavo ugotovilo, kakšne 
spremembe zakonodaje so potrebne, da se 
kršitve človekovih pravic in temeljnih svoboščin 
več ne bi dogajale ali pa vsaj ne dogajale v taki 
ekscesni meri. Pa tu poudarjam, naj gre za 
politično izpostavljeno osebo, kot je bil gospod 
Kangler, naj gre za navadnega državljana, 
nobenemu se, v navednicah, ne spodobi tako  
hudo kršiti človekovih pravic. In pa seveda, da ti 
nosilci javnih funkcij, ki so s pozicije politične 
moči morebiti vplivali na tožilce ali sodnike, da 
za te kršitve tudi odgovarjajo.  
demokratske stranke verjamemo, da si bo  ta, 
zdaj že četrta parlamentarna preiskava v tem 
mandatu prizadevala ugotoviti in bo ugotovila in 
ocenila dejansko stanje na področju širše sfere 
pravosodja, da bomo potem, še enkrat 
poudarjam, lahko v Državnem zboru sprejeli 
odločitve v kontekstu spremem be zakonodaje, 
kar bi nedvomno vplivali pozitivno na podobo 
slovenskega pravosodja.  
 Zato v Poslanski skupini SDS 
ustanovitev te parlamentarne preiskave seveda 
pozdravljamo in jo tudi v kontekstu učinkovitega 
dela tudi podpiramo. Hvala.   
  PREDSEDNIK MAG.  DEJAN ŽIDAN : Hvala, 
gospod poslanec, za predstavitev stališča 
 Gospa Tina Heferle, imate možnost 
predstaviti stališče Poslanske skupine Liste 
Marjana Šarca.  
 
TINA HEFERLE  (PS LMŠ): Hvala, gospod 
 Ko sem pisala današnje stališče, ki 
smo ga zavzeli v zvezi z odreditvijo predmetne 
parlamentarne preiskave v Poslanski skupini 
LMŠ, se nisem mogla izogniti stavkom, ki sem 
jih v Državnem zboru že ka r nekajkrat izrekla. 
Tudi danes gre vnovič poudariti pomen načela 
delitve oblasti in neodvisnosti pravosodnega 
sistema, kar je v našem pravnem redu 
zagotovljeno  z ustavo, samo danes s to razliko, 
da je v ospredju tudi vprašanje samostojnosti in 
neodvisnost i Državnega tožilstva, za katerega 
vemo, da je kot del pravosodja samostojen in 
neodvisen državni organ.  
 Namen odreditve parlamentarne 
preiskave je ugotoviti morebitno politično 
odgovornost nosilcev javnih funkcij, ki naj bi 
sodelovali pri pripravi in izv edbi političnega in 
kazenskega pregona zoper nekdanjega župana 
Mestne občine Maribor in državnega svetnika 
Franca Kanglerja. Namenoma sem prebrala ta 
daljši opis, saj je že na prvi pogled vidno, da je v 
parlamentarni preiskavi s takšnim namenom 
marsikaj sp orno in v naši poslanski skupini 
ustvarja zelo resne dvome o njeni dopustnosti.  
 V skladu s 93. členom Ustave 
Republike Slovenije se parlamentarna preiskava 
lahko odredi le o zadevah javnega pomena. 
Kazenski postopki, ki se vodijo zoper določeno 
fizično os ebo, pa naj gre za pravnomočno 
končanje ali nepravnomočno končane sodne 
postopke, po našem mnenju ne predstavljajo 
javnega pomena. Če kaj, potem odreditev 
parlamentarne preiskave s takšno vsebino, kot 
jo predlaga predlagatelj, bolj nakazuje na nek 
privileg ij, ki se ga v smislu dodatnega pravnega 
sredstva na nek način daje državnemu svetniku 
kot obdolžencu v kazenskem postopku. Skrajno 
nedopustno. Več kot očitno je, da parlamentarna 
preiskava, ki je danes pred nami, ni javnega 
pomena in slednje je v svojem m nenju ugotovila 
tudi Zakonodajno -pravna služba Državnega 
zbora.  
 Na podlagi te parlamentarne preiskave 
naj bi Državni zbor presojal, ali so bili kazenski 
postopki, ki so se vodili zoper Franc Kanglerja, v 
skladu z materialnim in procesnim kazenskim 
pravom.  Absurdnost in nedopustnost takšnega 
početja je za Poslanski skupino LMŠ jasna in 
nesporna. Državni zbor nikakor nima pravice in 
pristojnosti, da bi presojal pravilnost delovanja 
pravosodnih organov ali morebiti celo sodil o 
pravilnosti sodnih odločb. Tudi  tu je 
Zakonodajno -pravna služba jasno in odločno 
zavzela stališče, da se zakonitost, pravočasnost 
ali pravilnost strokovnih odločitev vseh                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  187  pravosodnih akterjev, tako državnih tožilcev kot 
sodnikov, presoja v okviru strokovnega nadzora. 
In če citiram odsta vek iz mnenja Zakonodajno -
pravne službe: »Konkretna ravnanja, storitve ali 
opustitve državnih tožilcev ne morejo biti 
predmet parlamentarne preiskave. Enako je 
treba ugotoviti glede dopustnosti parlamentarne 
preiskave konkretnega kazenskega pregona v 
tistih fazah, za katere je pristojno sodišče. S 
tem, ko bi preiskovalna komisija ocenjevala 
konkretne pravnomočno končane sodne 
postopke, bi nedvomno prekoračila svoje 
pristojnosti.« Konec citata. Bolj jasno kot to, ne 
more biti. V Poslanski skupini LMŠ menimo,  da v 
tem primeru ni nobenega dvoma o tem, da je 
temeljno načelo našega pravnega sistema – 
načelo delitve oblasti, grobo kršeno.  
 Odreditev današnje parlamentarne 
preiskave je sicer neizogibna, Državni zbor jo 
namreč na predlog Državnega sveta mora 
odredit i, je pa zato žal njena današnja 
obravnava bolj kot ne deklaratorne narave. Pa 
vendar, v Poslanski skupini LMŠ bomo v času 
do njene dejanske ustanovitve opravili resen in 
kritičen razmislek o tem, ali v takšni preiskovalni 
komisiji, ki odkazuje na tako šte vilne kršitve 
pravne države, sploh želimo sodelovati.  
 Danes pa v razpravi ne bomo 
sodelovali.Hvala.  
 
gospa poslanka, za predstavitev stališča vaše 
 Gospod Predrag Baković, v imenu 
Poslanske skupine So cialnih demokratov, 
izvolite.  
 
PREDRAG BAKOVIĆ  (PS SD):  Predsednik, 
hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice, 
spoštovani kolegi!  
 Ko smo Socialni demokrati prebrali 
vsebino tega akta o parlamentarni pr eiskavi, ki 
ga je pripravil in spisal Državni svet, nas je resno 
zaskrbelo. In ni zaskrbelo samo nas, ampak 
očitno tudi mednarodne inštitucije. GRECO, torej 
skupina držav v boju proti korupciji pri Svetu 
Evrope, je namreč ravno zaradi tega akta sprožil 
urgentno oceno razmer v Sloveniji, predvsem 
glede razmerja med zakonodajno in sodno vejo 
oblasti. Parlamentarna preiskava se opravi v 
zadevah javnega pomena, da se ugotovi 
dejansko stanje, ki je lahko podlaga za 
odločanje o politični odgovornosti nosilcev jav nih 
funkcij za spremembo zakonodaje in za druge 
odločitve Državnega zbora iz njegove ustavne 
pristojnosti. Vsi, ki smo si prebrali ta dokument, 
vidimo, da govori le o eni osebi, o Francu 
Kanglerju.  
 Zato se Socialni demokrati upravičeno 
sprašujemo, kje je tu zadostna opredelitev 
predlagatelja, da gre za zadeve javnega 
pomena. Zadeve javnega pomena so namreč 
tiste zadeve, ki zadevajo širšo družbeno 
skupnost, torej družbo, zadeve, ki vplivajo na 
življenje neke skupnosti oziroma družbe in tukaj gre za zadevo o sebnega pomena. Vsak, ki 
meni, da so mu bile v postopku pred sodiščem 
kršene človekove pravice, oziroma vsak, ki ni 
zadovoljen z odločitvijo sodišča o sodbi, se 
lahko pritoži celo na več stopenj. Ima tudi 
možnost ustavne pritožbe, ki je posebej 
namenjena v arstvu človekovih pravic. Na koncu 
se lahko obrne tudi na Evropsko sodišče za 
človekove pravice. Prosim predlagatelja, da 
pove, kako bo Državni zbor v tej parlamentarni 
preiskavi ugotavljal kršitve človekovih pravic tej 
dotični osebi. Kako naj Državni zbor  ugotavlja, 
kateri dokaz je v konkretnem postopku bil 
veljaven in kateri ne, saj nima sodnega spisa 
pred seboj, nima vpogleda v dokumentacijo, 
nima celotne slike primera? In tudi prav je, da je 
nima. Državni zbor je namreč zakonodajalec. To 
je njegova teme ljna funkcija. Državni zbor ni 
sodišče.  
 Apeliram na vse nas poslance, da raje 
svoj čas namenimo pisanju zakonov, ki bodo 
dovolj jasni in prepričljivi in bodo v prvi vrsti 
namenjeni zagotavljanju in spoštovanju 
temeljnih človekovih pravic. Takšna je naša 
naloga tukaj v Državnem zboru. Za krepitev 
ugleda sodstva in za zaupanje ljudi v sodni 
sistem mora sodstvo v prvi vrsti poskrbeti samo. 
Vendar je vprašanje neodvisnosti sodne veje 
oblasti in neodvisnosti državnih tožilcev v veliki 
meri tudi vprašanje prepri čanja in zavesti v naši 
družbi. Če bo v naši družbi ostajala zavest o 
tem, da sodna veja oblasti in državni tožilci niso 
neodvisni in nepristranski, potem imamo resen 
problem. Zato mora naša zavest izhajati iz tega, 
da se na sodiščih odloča neodvisno in 
nepristransko, in ne obratno. Za krepitev tega 
prepričanja moramo poskrbeti mi. Tako sodstvo 
kot tožilstvo pa imata znotraj sebe mehanizme, 
strokovni nadzor, vključno z disciplinskimi 
postopki, ki presojajo zakonitosti dejanj sodnikov 
in tožilcev. Ne smemo d opustiti, da se 
parlamentarne preiskave zlorabljajo za pavšalno 
ocenjevanje konkretnih, po možnosti še sploh 
nedokončanih sodnih in drugih postopkov. Ideje 
o pravni državi segajo daleč nazaj, že v čas 
antike. Vrsto let so se narodi borili proti 
samovolji v ladarjev in si na koncu žal z veliko 
žrtvami izborili temeljne prvine pravne države, 
kot so učinkovito varovanje človekovih pravic in 
uveljavitev zakonov kot pravil, ki so veljala za 
vse, tudi za elite in vladarje. Neodvisen sodni 
sistem je bistven element  pravne države.  
 Prosim vas, spoštujte to tisti, ki boste 
sedeli v tej preiskovalni komisiji. Hvala lepa.  
 
 Gospod Igor Zorčič ima besedo v 
imenu Poslanske skupine Stranke modernega 
centra.  
 Izvolite, g ospod poslanec.  
 
IGOR ZORČIČ  (PS SMC):  Spoštovani 
predsednik, hvala za besedo. Kolegice, kolegi!                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  188   Državni svet je prejšnji mesec na 
pobudo Komisije za državno ureditev, katere 
član je tudi državni svetnik Franc  Kangler, 
sprejel zahtevo za odreditev parlamentarne 
preiskave za ugotovitev politične odgovornosti 
nosilcev javnih funkcij, ki naj bi sodelovali pri 
pripravi in izvedbi političnega in kazenskega 
pregona zoper državnega svetnika Kanglerja in 
druge. Tako pi še v naslovu tega akta.  
 Državni zbor mora, če tako zahteva 
Državni svet – tako je velikokrat slišati v tej hiši – 
skladno s 93. členom Ustave preiskovalno 
komisijo ustanoviti. Tako kot je v primeru, če to 
zahteva tretjina poslancev. V naši poslanski 
skupi ni imamo seveda s tem težavo. Mi 
ocenjujemo, da Državni zbor ni tisti, ki nekritično 
sprejme vsakršno zahtevo za preiskavo, ampak 
mora v okviru svoje odgovornosti kritično 
presoditi, kakšna je ta zahteva. Če spomnim na 
našo znano humoresko Kozlovska sodba v 
Višnji Gori in potegnem nekakšno paralelo. To 
pomeni, če bi Državni svet zahteval, naj se 
ugotovi, ali je kozel Lisec  pomulil solato in zelje 
mestnemu veljaku Andražu Slamorezcu, potem 
bi mi to morali na preiskovalni komisiji 
preiskovati. Mi v SMC ocenj ujemo, da ne.  
 To ni prva in tudi ne zadnja zahteva 
Državnega sveta za odreditev parlamentarne 
preiskave, kljub temu da je po naši oceni to 
določilo ustave takšno, da bi ga veljalo nekoliko 
pretehtati ob naslednjih spremembah ustave. 
Kljub temu pa v naši poslanski skupini 
opozarjamo, da gre za zelo nevaren precedens. 
Gre namreč tudi za prvo zahtevo za 
parlamentarno preiskavo, v kateri predlagatelj 
oziroma Državni svet ni želel prilagoditi svoje 
zahteve mnenju Zakonodajno -pravne službe 
Državnega zbora in pr edmet preiskave uokviriti 
skladno z zakonom in ustavo. Zakonodajno -
pravna služba je namreč opozorila, da se 
zastavlja vprašanje zakonsko in ustavno 
dopustnih meja, v okviru katerih sme Državni 
zbor preiskovati določeno zadevo, saj predmet 
parlamentarne pre iskave ne sme posegati v 
izključne pristojnosti izvršilne in sodne veje 
oblasti. Tako ZPS. Prav tako se lahko 
parlamentarna preiskava usmeri le zoper tiste 
nosilce javnih funkcij, ki so politično odgovorni 
Državnemu zboru. Jaz se na tem mestu 
sprašujem, al i je državno tožilstvo ali pa sodišče 
tisto, ki politično odgovarja Državnemu zboru. 
Verjetno v Ugandi, v kakšni srednjeafriški 
republiki ali kje drugje v tretjem svetu. Upam pa, 
da nikoli v Sloveniji. Zakonodajno -pravna služba 
tudi opozarja, da posamezne faze postopkov 
kazenskega pregona spadajo v izključno 
pristojnost državnih tožilcev, konkretna ravnanja 
pa ne morejo biti predmet parlamentarne 
preiskave. Enako ugotavlja tudi glede 
dopustnosti parlamentarne preiskave 
konkretnega kazenskega pregona v tisti h fazah, 
za katere je pristojno sodišče. Kot nadaljuje 
Zakonodajno -pravna služba, in mi se seveda z 
njo strinjamo, s tem, ko bi preiskovalna komisija 
ocenjevala konkretno pravnomočne končane sodne postopke, bi nedvomno prekoračila svoje 
pristojnosti. Ugota vlja tudi, da je v tej zahtevi 
poudarek predvsem na državnemu svetniku 
Francu Kanglerju, kar zbuja dvom o tem, ali 
zahteva vsebuje zadostno utemeljitev, da gre za 
zadevo javnega pomena.  
 Če Zakonodajno -pravna služba dvomi, 
ali gre za zadevo javnega pomena , smo v SMC 
prepričani, da ne gre. Gre za zasebno zadevo 
Franca Kanglerja, ki se želi preko funkcije 
Državnega sveta nekako maščevati za te sodne 
postopke, v katerih je bil udeležen. Tu ne gre za 
kakršenkoli javni pomen, gre za izključno 
zlorabo funkcije d ržavnega svetnika. Žalosti nas 
pa, da Državni zbor potem to vse skupaj 
nekritično sprejema kot akt o ustanovitvi 
parlamentarne preiskovalne komisije.  Ta 
preiskovalna komisija bi se zlahka imenovala 
preiskava za maščevanje Franca Kanglerja 
sodnikom in tožil cem iz njegovih sodnih 
postopkov. Zaradi tega imamo, kot ste lahko 
uspeli razbrati iz teh besed, skrajne pomisleke o 
tem, ali sodelovati na takšni komisiji ali ne.  
 Če zaključim s Kozlovsko sodbo, ki 
sem jo omenil na začetku, četudi je namen te 
preiskave tepsti po kozlovi senci, mi v SMC tega 
ne bomo gledali z zavezanimi očmi. Hvala lepa.  
 
gospod poslanec, za vaše stališče.   
 Gospa Nataša Sukič, v imenu 
Poslanske skupine Levica, izvolite.  
  
za besedo, predsedujoči. Spoštovane, 
 Državni svet je vložil zahtevo za 
ustanovitev preiskovalne komisije o ugotavljanju 
politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij, ki 
so sodelova li pri pregonu državnega svetnika 
Franca Kanglerja. Kot je znano, je bilo zoper 
nekdanjega mariborskega župana skupno 
vloženih več kot 20 kazenskih postopkov. Zaradi 
obsodbe v eni izmed množice zadev je izgubil 
tudi mandat državnega svetnika. Kangler se ve s 
čas izgovarja na politične konstrukte, kršitve 
njegovih pravic in kuje vse možne teorije zarote, 
s pomočjo katerih želi oprati svoje ime in krivdo 
prevaliti na organe pregona in na sodstvo. 
Tokrat pa je v ta namen izrabil celo svojo 
funkcijo Državnega sv etnika ter preko njih 
zahteva parlamentarno preiskovalno komisijo, ki 
naj bi preiskovala morebitne zlorabe in 
razpredala o domnevnih krivicah, ki da se mu 
dogajajo. Tukaj se lahko vprašamo: ali je šel 
Državni svet z zahtevo za preiskavo postopkov 
proti Kan glerju predaleč? Gre v primeru Kangler 
resnično za skrb za javnost ali zgolj za šov 
Franca Kanglerja, kot se sprašujejo v medijih? V 
Levici smo prepričani, da ne gre za nič drugega 
kot za zlorabo inštituta preiskovalne komisije. Do 
današnje obravnave in od reditve pa ob tako 
očitno zlorabi sploh ne bi smelo priti. S takšnim 
stališčem se strinja tudi stroka. Vrhovno državno                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  189  tožilstvo opozarja, da bi takšna preiskava dela 
pravosodnih funkcionarjev v posameznih 
zadevah pomenila, citiram, »nedopustno in 
nezakoni to vmešavanje v samostojnost in 
neodvisnost pravosodja ter ugotavljanje politične 
odgovornosti pravosodnih funkcionarjev 
absolutno presega ustavne in zakonske 
pristojnosti zakonodajne oblasti, saj v 
pravosodju ne nazadnje ni nosilcev javnih 
funkcij, ki bi bili politično odgovorni Državnemu 
zboru.« Konec citata. Takšno ravnanje bi bilo po 
njihovi oceni ne le grob poseg v vladavino prava, 
ampak bi porušilo pomembno ravnovesje, ki ga 
zagotavlja ustavna delitev zakonodajne in 
pravosodne veje oblasti. Porušenje tega 
ravnovesja predstavlja nevarnost resnih 
negativnih družbenih posledic, ki bi se lahko 
odrazile tudi na širši mednarodni ravni, so 
posvarili. Da preiskovalne komisije ne bi smeli 
odrediti, izhaja tudi iz dejstva, da se je na 
zahtevo Državnega sveta odz val celo GRECO, 
ki poziva k nujni oceni delitve pristojnosti med 
zakonodajno in pravosodno vejo oblasti v 
Sloveniji. Na nedopustnost takšne preiskave 
opozarja tudi ustavnopravna stroka, ki opozarja, 
da bi bila takšna preiskava upravičena le v 
primeru organ iziranega delovanja v pravosodju 
proti nekdanjemu mariborskemu županu Francu 
Kanglerju, sicer pa ne. V tem trenutku je v to, da 
gre za organiziran politični konstrukt, prepričan 
le Kangler sam. O utemeljitvah, ki naj bi bile 
osnovane na lastnem prepričanju  bivšega 
mariborskega župana, pa med tem ni ne duha 
ne sluha.  
 Tudi Zakonodajno -pravna služba 
Državnega zbora opozarja na načelo delitve 
oblasti, ki bo načeto s sporno preiskovalno 
komisijo. Z njo bi nekateri radi iskali tako 
imenovane krivce za pregon ne kdanjega 
mariborskega župana Franca Kanglerja. Iz 
vsega navedenega lahko zaključimo, da ne gre 
za nič drugega kot za politični šov, za izvedbo 
katerega je Franc Kangler zlorabil kar Državni 
svet, preko katerega od Državnega zbora 
zahteva ustanovitev preisk ovalne komisije za 
zaščito lastnih ozkih interesov in obupnih 
poizkusov, da si opere lastno ime.   
 Naj zaključim. Državni zbor ni in ne 
more biti mesto za županov boj, če parafraziram 
naslov knjige o ozadju Kanglerjeve osebne in 
politične apokalipse, kot je zapisano v 
podnaslovu omenjene knjige, saj bi to dejansko 
pomenilo napad na neodvisnost sodstva v 
državi. In ne samo to, Državni zbor bi z 
ustanovitvijo take preiskovalne komisije 
državljankam in državljanom poslal jasen signal 
o državljanih prvega in d ržavljanih drugega reda. 
Nič koliko ljudem se dogajajo krivice, sodne 
zmote, tudi intrige, pa Državni zbor ne ustanavlja 
preiskovalnih komisij zanje. V čem je Franc 
Kangler drugačen od njih? Zakaj bi Državni zbor 
zanj povozil vladavino prava, mu asistiral pri 
poskusih rušenja pravne države in širjenju 
vsesplošnega vtisa, da imamo pri nas krivosodje 
samo zato, ker je del politične oligarhije, političnega establišmenta, ker mu to dopušča 
zloraba funkcije državnega svetnika in politična 
podpora nekaj somišljen ikov?  
 V Levici nasprotujemo slepemu in 
črkobralskemu sledenju zapisanih pravil. Državni 
zbor v primeru tako očitno zlorabe instituta 
parlamentarne preiskovalne komisije ne bi smel 
dopustiti. Danes o tem sploh ne bi smeli 
razpravljati, kaj šele pristati na  mnenje, da 
Državni zbor tovrstno zlorabo mora ne le 
dopustiti, ampak celo odrediti. V Levici pri tej 
blamaži nikakor ne mislimo sodelovati. Hvala 
lepa.  
 
 Stališče poslanke skupine Nova 
Slovenija – krščanski demokrati  bo predstavil 
 Izvoli.  
 
predsedujoči, spoštovani državni svetnik, 
spoštovane kolegice poslanke in poslanci!  
 Ne glede na to, ali danes govorimo o 
konkretnih prime rih, bodisi pravnomočno 
zaključenih bodisi tistih, ki to še niso, lahko pri 
mnogih poiščemo skupni imenovalec. Gre za 
sodne postopke, pri katerih tudi pravni 
strokovnjaki, celo nekateri sodniki in tožilci 
podvomijo v spoštovanje načela pravičnosti in 
enako sti pred zakonom. Stanje na področju 
odkrivanja in pregona ter na področju sodne 
veje oblasti v Sloveniji je na nezavidljivi ravni. 
Številni primeri kršitev ustavno varovanih 
človekovih pravic in temeljnih svoboščin, 
prekoračitve pooblastil z namenom zlora b 
kažejo, da na tem področju zeva velika 
praznina, ki ji lahko rečemo koruptivna ravnanja 
ali pa, če želite, namerno škodovanje, 
zavlačevanje postopkov z edinim ciljem: končati 
postopek brez obsodilne sodbe ali pa vlagati 
kazenske ovadbe, človeka diskredit irati, potem 
pa po več letih oprostiti ali postopke ustaviti. Na 
eni strani imamo primere, ko so posamezniki 
zelo hitro obtoženi, vsem je skupno pomanjkanje 
dokazov, številne procesne kršitve in nezakonite 
odločitve ter na koncu pravnomočne oprostitve 
vsakršne krivde ali pa zastaranja in dosojene 
odškodnine Evropskega sodišča za človekove 
pravice. Zamisliti se moramo nad podatkom, da 
je to sodišče v 22 letih od skupaj 341 sodb 
ugodilo slovenskim pritožnikom kar v 319 
primerih, ker je ugotovilo kršitev člove kovih 
pravic in temeljnih svoboščin. Tem sodbam 
sledijo visoke odškodnine, ki jih plačujemo vsi 
davkoplačevalci. Na drugi strani pa imamo 
primere, ko kljub številnim zakonito pridobljenim 
dokazom do sojenja ne pride in obtožilni 
predolgi niso vloženi ali p a postopki na policiji in 
tožilstvu potekajo zelo zelo počasi. V Sloveniji 
sta strokovna in laična javnost enotnega 
mnenja, da za nezaupanje v pravno državo ni 
najpomembnejši razlog v slabi ali pomanjkljivi 
zakonodaji, pač pa v izigravanju, zlorabah in 
neizvrševanju predpisov ali pa v močni osebnih                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  190  povezavah oziroma interesih nekoga 
diskreditirati. Brez dvoma sodstvo predstavlja 
samostojno vejo oblasti. Oblast sama pa ne 
pomeni le pravice in moči, pač pa tudi na drugi 
strani veliko odgovornost za zakonito, pravilno in 
učinkovito izvajanje zaupane funkcije. Torej ima 
sodstvo ne le pravico, pač pa tudi odgovornost. 
In problem ni v pravicah, pač pa v odgovornosti.  
 Naša zakonodaja je še vedno 
naravnana na tako imenovano kolektivno 
odgovornost, kar z drugimi be sedami pomeni, 
da nihče za nobeno odločitev ne nosi 
odgovornosti. Organi odločanja so sodni svet, 
personalni svet, državnotožilski svet, disciplinske 
komisije in za temi organi se skrivajo vsi, ki 
imajo vpliv in moč odločanja. Vse omenjene 
pomanjkljivosti je nujno potrebno odpraviti. Ne 
moremo se sprenevedati, da v sodstvu ne 
prihaja do pritiskov, kljub temu da slovenska 
ustava v 125. členu izrecno določa, da je sodnik 
pri sojenju vezan le na ustavo in zakon. Zato je 
prav, da državljani lahko javno spremlja jo delo in 
sodelovanje vseh, od katerih je odvisno, ali bo 
naša država zares pravna država. Za enkrat je 
le na 22. mestu od 28 članic Evropske unije.  
 Primer Kangler, če ga kratko tako 
poimenujemo, vzbuja veliko skrb, skrb za 
spoštovanje načela enakosti p red zakonom, 
spoštovanje človekovih pravic in skrb za 
slovenski pravni red. v Sloveniji se soočamo z 
neenotno sodno prakso, pa tudi z neenotno 
tožilsko prakso. Ali če ponastavim, državljani 
imamo občutek, da za vse nas ne veljajo enaka 
pravila igre. V tej luči je razumljivo, da je odnos 
državljanov, ljudi do sodstva in organov pregona 
vse prej kot pozitiven. Naloga Državnega zbora 
kot zakonodajnega organa in tudi pristojnega 
ministrstva je, da pogleda in analizira primere, 
zakaj stvari zastarajo, zakaj prih aja do procesnih 
napak, kje so tisti problemi, zaradi katerih ljudje 
ne zaupajo v sodstvo. Da bi vse omenjene 
pomanjkljivosti odpravili, je nujno potrebno 
spoštovanje in sodelovanje vseh treh vej oblasti 
– tako zakonodajne, izvršilne in sodne.  
 v Novi Slo veniji upamo, da bo ta 
preiskovalna komisija pripomogla k temu.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANKO:  Hvala lepa 
za besedo.  
poslanskih skupin … O, oprostite. Besedo ima 
Poslanska skupina Stranke Alenke Bratušek, 
zanjo Maša Kocip er. Se opravičujem.  
 
MAŠA KOCIPER  (PS SAB):  Nič hudega 
predsedujoči. Kot zadnji za predstavitev stališč 
poslanskih skupin v stranki SAB številnih 
pomislekov ne bomo ponavljali.  
 Začela bom pa s tem, da tudi v  naši 
stranki nasprotujemo tako imenovanim političnim 
pregonom, pri katerih imamo državljani občutek, 
da se pod vplivom javnega mnenja – upam, da 
res ne tudi pod kakšnim drugim vplivom, začne s 
pregonom v zadevah, pri katerih se potem 
kasneje izkaže, da ob tožba ni imela ustrezne podlage in se končajo neuspešno. Ko je 
neuspešno končanih, neuspešno – s tem mislim 
z oprostilno sodbo, 20 ali več postopkov proti eni 
osebi, lahko to v laični javnosti upravičeno 
vzbuja različne dvome in pomisleke. Tudi 
pomisleke v  delovanje pravne države. Ampak v 
nasprotju s predlagatelji, Državnim svetom in 
nekaterimi strankami, taki postopki niso potekali 
samo proti tako imenovanim desnim politikom. 
Jaz bi jih omenila tudi nekaj na drugi strani. 
Kazenski postopek, vključno za hiš no preiskavo 
proti naši predsednici Alenki Bratušek samo 
zato, ker je bila ena od treh predlaganih 
kandidatov za komisarko, pri čemer se je 
vzdržala glasovanja o tej zadevi na Vladi. 
Kazenski postopek, končan neuspešno, 
ustavljen. Pa da ne omenjam kazenske  
postopke proti bivšemu ministru Zalarju, 
vrhovnemu tožilcu Fišerju, postopki zaradi 
političnih imenovanj, ki sta jih opravila v okviru 
svoje politične funkcije. Pa proti bivšemu 
predsedniku Vlade Ropu, ki je številna leta bil v 
postopku, ki se je končal z  oprostilno obsodbo – 
mislim, da so mu vmes vzeli celo licenco. Pa dva 
državna sekretarja, Škrlec in še en državni 
sekretar, mislim, da je bil pri takratni ministrici 
Kresal. Pa kazenski postopek proti ministru 
Mramorju. Skoraj prepričana sem, da se bo 
končal z oprostilno sodbo, nikoli seveda ne veš. 
In da omenim na koncu še gospoda Jankovića. 
Z njim sem se politično razšla, ampak tri 
kazenske zadeve, za katere sem bila od začetka 
prepričana, da bo oprostilna sodba, so bile tudi 
oprostilne, kajti že iz nave db v obtožbi je bilo 
jasno, da ni elementov kaznivega dejanja.  
 Tako da gre za resen problem, s 
katerim se je treba soočiti. Na tem mestu tudi v 
imenu naše poslanske skupine pozivam 
nadzorne organe znotraj pravosodja in tožilstva, 
da opravijo svojo funkci jo. Da pregledajo, ali gre 
za anomalije, da pogledajo, na kakšen način so 
bile obtožbe podane in da se strogo držijo 
strokovnih in ostalih standardov, tudi standardov 
o tem, kakšna stopnja suma mora biti podana, 
da se nekoga preganja. In drugič, da vse 
postopke, tudi proti politikom, ne vodijo pod 
vplivom javnega mnenja, ampak, da postopki 
potekajo hitro in učinkovito. Tisti, ki so krivi, naj 
bodo po hitrem postopku obsojeni in kaznovani. 
Tisti, ki so nekrivi, naj bodo po hitrem in 
zakonitem postopku, oproš čeni.  
 Ne glede na povedano, je danes pred 
nami zahteva za odreditev parlamentarne 
pripravi in izvedbi kazenskega pregona zoper 
eno osebo, to je zoper Franca K anglerja. Zoper 
ta konkretni akt imamo tako kot številni kolegi iz 
drugi poslanskih skupin v naši poslanski skupini 
številne pomisleke. Na spornost te zahteve je 
opozorila že Zakonodajno -pravna služba, pa tudi 
Vrhovno državno tožilstvo in Komisija za 
prepr ečevanje korupcije.  
 Bom ob koncu teh stališč še enkrat 
prebrala, kaj določa Zakon o parlamentarni                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  191  preiskavi. V prvem členu natančno določa 
namen tovrstne preiskave. Opravi se v zadevah 
javnega pomena, da se ugotovi in oceni 
dejansko stanje. To je lahko p odlaga za 
odločanje Državnega zbora o politični 
odgovornosti nosilcev javnih funkcij za 
spremembo zakonodaje in druge odločitve. Gre 
za institut, določen na ravni ustave, ki je 
namenjen širšemu družbenemu nadzoru 
 Trije so glavni pomisleki  tudi naše 
poslanske skupine. Prvi pomislek je vezan na 
načelo delitve oblasti. Izhajati je namreč 
potrebno iz načela delitve oblasti, določenega v 
3. členu Ustave, ki pravi, da se oblast deli na 
zakonodajno, izvršilno in sodno. Vsaka od treh 
vej oblasti m ora biti pri svojem delu samostojna 
in neodvisna ter ne sme biti podvržena 
nikakršnim pritiskom. Izvedba te preiskave tako 
ne bi pomenila drugega kot poseg zakonodajne 
veje oblasti v sodstvo in tožilstvo, ki naj bi 
delovalo samostojno in neodvisno. Nedopus tno 
in v nasprotju z načelom vladavine prava je 
poseganje zakonodajnega telesa v odločitve 
sodstva in organov pregona v konkretnih 
zadevah, kot je to v tem primeru. Pravosodni 
deležniki pri svojem delu ne smejo biti 
obremenjeni z nedovoljenimi vplivi, še p osebej 
pa ne s strani politike in političnih funkcionarjev 
– takšni vplivi bi jih namreč lahko vodili tudi pri 
odločanju v prihodnje, kar je popolnoma 
nedopustno.  
 Tudi Ustavno sodišče je opozorilo, da 
predlog parlamentarne preiskave ne sme 
posegati niti v  pristojnosti izvršilne oblasti, niti v 
pristojnosti sodstva. Izrecno se je postavilo na 
stališče, da predmet odločanja v Državnem 
zboru ne more biti zakonitost in primernost 
posamičnih sodnih odločb in postopkov. V tem 
smislu se je zelo jasno opredelila t udi 
Predmet parlamentarne preiskave mora 
spoštovati načelo delitve oblasti, predmet 
parlamentarne preiskave ne sme biti poljuben, 
mora biti določen v okviru ustavnih pristojnosti 
Državnega zbora. Omejitev na ustav ne 
pristojnosti Državnega zbora pomeni, da 
predmet parlamentarne preiskave ne sme 
posegati v niti izključne pristojnosti izvršilne 
oblasti, niti pristojnosti sodišča.  
 Sprašujem se, ali bodo stranke, ki so 
še predvčerajšnjim tako krčevito, tukaj z moje 
desne strani, trdile, da je treba Ustavno sodišče 
spoštovati, pa Zakonodajno -pravno službo, tudi 
tukaj spoštovale mnenje Ustavnega sodišča in 
Zakonodajno -pravne službe Državnega zbora, ki 
je v tem primeru res izrecno in popolnoma jasno.  
 Drugo vprašanje zadev a ukvarjanje z 
ugotavljanjem politične odgovornosti. Politična 
odgovornost nosilcev javnih funkcij – ali so 
morda državni tožilci in sodniki, ki so v teh 
zadevah sodili, nosilci političnih funkcij? Kako se 
bo njihova politična odgovornost ugotavljala, če 
pa to niso? A na tem mestu se pojavijo številne 
dileme tudi o tem, kako bodo poslanci to odgovornost ugotavljali. Ali bodo študirali sodne 
spise? Bodo pregledovali obtožne akte? Sodbe? 
Sami presojali dokaze? Kako si to parlament 
zamišlja, si sploh ne znam p redstavljati.  
 Tretja zadeva je to, ali gre za zadevo 
javnega pomena. Poudarek parlamentarne 
preiskave naj bi bil torej na zadevah javnega 
pomena, pri tem se pa v tem aktu ne omenja 
nikogar drugega kot samo državnega svetnika 
Franca Kanglerja. Bilo je že p ostavljeno 
vprašanje, ali gre za zasledovanje zasebnega 
interesa posameznika. Še enkrat, sočustvujemo 
in razumemo njegovo stisko ob tem, da je bil 
tako dolgo v nekih postopkih, kjer se je na koncu 
izkazalo to, da je bil oproščen. Veliko število teh 
postopk ov vzbuja sume, ampak s temi zadevami 
se morajo ukvarjati tisti, ki so po naši zakonodaji 
in ustavnem redu za to poklicani, sicer se lahko 
po kavbojsko začnemo vsi ukvarjati z vsem, 
soditi eden drugemu in tako naprej.  
 V naši poslanski skupini imamo glede 
na vse povedano, številne resne pomisleke o 
zakonitosti in ustavnosti dela takšne 
parlamentarne preiskave in bomo o sodelovanju 
pri delu takšne parlamentarne preiskovalne 
komisije v nadaljevanju še temeljito premislili. 
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TANK O: Hvala lepa 
in še enkrat se opravičujem za spregled.  
poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo 
poslank in poslancev.  
 Besedo ima Anja Bah Žibert, za njo 
Franc Breznik in potem Predrag Baković.  
 Anja, izvoli.  
 
ANJA BAH  ŽIBERT  (PS SDS):  Hvala lepa, 
predsedujoči, za besedo!  
 Danes govorimo o ustanovitvi 
pomembne preiskovalne komisije. In gre za to, 
kar je bilo v nekaterih stališčih izpostavljeno, da 
imamo težave, ko gr e za naše državne organe, 
ko gre za nosilce državnih pooblastil, ki očitno 
ne delajo v skladu z zakonom, ki očitno 
zakonodajo kršijo, tudi ustavo Republike 
Slovenije, človekove pravice, sistemi pa ne 
odreagirajo. Zakaj sistemi ne odreagirajo, je spet 
drugo  vprašanje. Ali gre morda v ozadju za 
političen motiv? In tukaj pa se moramo najti mi. 
Nobena veja oblasti namreč ne sme biti 
podrejena nekim silam iz ozadja, če jih smem 
imenovati.  
 Danes ste nekateri želeli na nek način 
obračati, zakaj pa bi bilo neprim erno, da se ta 
preiskovalna komisija ustanovi. Sedaj bom pa 
orisala stvari malo drugače. Na primer, da se 
imenuje preiskovalna komisija ne o zadevi Franc 
Kangler, ampak o zadevi Damir Črnčec zaradi 
žaljivih tvitov in sovražnega govora. Omenjeni 
ima več kot  20 postopkov pred sodiščem. V 21 
primerih je že oproščen, v enem primeru gre v 
bistvu za finančne zadeve, gr za pravni 
postopek in je tudi oproščen. In potem, ko se ta 
postopek vodi v primeru Damirja Črnčeca, se                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  192  pojavljajo naslednji sodniki: gospod Štok, 
gospod Gazvoda. Tako se pojavijo na eni zabavi 
stranke SD. Damir Črnčec je pa v postopku pred 
njimi. In ta postopek seveda pade, ampak ne 
pred temi sodniki, ampak potem, ko to ugotovi 
Vrhovno sodišče, da so nekomu kršene 
človekove pravice. In ko se Damirju  Črnčecu 
vodijo postopki, se pojavi tudi sodnik Žirovnik. In 
ta sodnik vodi postopek zoper Damirja Črnčeca, 
ki pa želi kandidirati za, ne vem, župana, bomo 
rekli Ljubljane, njegov protikandidat je pa iz 
stranke SMC. Ta sodnik se pojavi na tej zabavi, 
ko zm aga kandidat SMC, se pojavi na njihovi 
zabavi. Se pravi, vodi postopke zoper 
protikandidata, potem pa se pojavi na zabavi in 
veselo nazdravlja kandidatu, sam pa prej vodi 
postopke, v katerih krši človekove pravice in v 
katerih bi se moral izločiti, kajti z  osebo 
Damirjem Črnčecem se je zelo dobro poznal.  
 Ko sem to zgodbo obrnila, me zanima, 
ali bi bile vaše odločitve kaj drugačne. Odvisno, 
kakšno ozadje ima Damir. Če je dovolj močan, bi 
verjetno k temu pristopili, če ni, bi se ga odrekli 
in bi stopili na stran sodnikov, ki so politično 
motivirani. Danes sem vam sama dokazala, da 
so politično motivirani. Hodijo na zabave 
političnih strank, se tam družijo in na drugi strani 
vodijo postopke. In kdor danes pravi, da takšna 
komisija ni potrebna in da je v naši državi vse 
dobro, potem se ne zaveda, da imamo 
tuberkulozno družbo. Naša družba je 
tuberkulozna. Ko hočemo odpreti problematiko 
na sodiščih, ko hočemo odpreti problematiko na 
tožilstvih, takrat pravite ne, o tem ne smemo 
govoriti. Ni res! O tem moramo govo riti! Pravite, 
da mora sistem te stvari urediti sam. Sistem jih 
ne uredi sam. To, da se zoper te omenjene 
sodnike potem oglasi zgolj Komisija za etiko in 
integriteto pri Sodnem svetu, glejte, to ni dovolj. 
Tam ugotovi neka dejstva, da so ravnali proti 
etičnemu kodeksu, da niso ravnali tako, kot jim 
zapoveduje etični kodeks, ampak se nič ne 
zgodi, spoštovani. Nič se ne zgodi. To pomeni, 
da bosta naslednjič na teh zabavah prav gotovo 
lahko, ne vem, samo dva predstavnika ene od 
političnih stran, vsi ostali bod o pa sodniki. Kajti 
pravzaprav so za svoje delovanje na nek način 
nagrajeni. In temu moramo reči stop, ne glede 
na to, ne glede na to, spoštovani, kdo je bil tisti, 
zoper katerega so se vodili postopki, ali je to 
Franc Kangler ali pa bi bil to Damir Črnčec . Če 
smo res pošteni v Državnem zboru, bomo 
državljanke in državljane obravnavali enako. In 
še nekaj je pri tej zgodi pravzaprav srhljivega. 
Omenjenemu človeku je bil odvzet mandat. 
Veste, ta mandat se ni vrnil. Ta mandat ni bil 
vrnjen. Gospod Kangler je b il potem kasneje 
ponovno izvoljen, to nimam nič z mandatom ki 
so mu ga vzeli nepravično, protiustavno in s tem 
tudi kršili človekove pravice. Glejte, to je pa 
politično zelo nevaren moment. Kdo zagotavlja 
tej državi, da ne bo naslednjič na vrsti nekdo 
drug? Damir Črnčec, ko bo izvoljen.  
 Jaz bom na tej točki zaključila. 
Pozdravljam ustanovitev te komisije in že naprej se pa na nek način bojim, da bo metamorfoza 
oblika levice, ki se je pojavila v prejšnjem 
mandatu v takšni obliki danes je v takšni obliki, 
ima pa vedno eno sintezo, ko gre za zaščito 
svojega, da upam, da bo vendarle v tem primeru 
premagal in prevladal razum in da bomo vse 
parlamentarne stranke sodelovale v tej komisiji 
in pomagale pri tem, da se stvari razčistijo. 
Hvala.  
 
PODPREDSEDNIK JOŽE TA NKO : Hvala lepa.  
 Besedo ima Franc Breznik, ki ga ni. Za 
njim dobi besedo Predrag Baković, pripravi pa 
naj se Eva Irgl in potem Karmen Furman.  
 
PREDRAG BAKOVIĆ  (PS SD): Hvala lepa za 
besedo.  
 Zahteva za  odreditev parlamentarne 
pregona zoper nekdanjega župana Mestne 
občine Maribor in člana Državnega sveta 
Republike  Slovenije Franca Kanglerja in drugih 
je po mojem mnenju milo rečeno sporna. Zakaj? 
Ker ugotavljanje politične odgovornosti in 
pravosodnih funkcionarjev absolutno presega 
ustavne in zakonske pristojnosti zakonodajne 
veje oblasti. V pravosodju namreč ni nos ilcev 
javnih funkcij, ki bi bili politično odgovorni 
Državnemu zboru. Glejte, takšen poskus uvedbe 
parlamentarne preiskave ni le grob poseg v 
vladavino prava, gre tudi za poskus rušenja 
ustavno določenega ravnovesja med 
zakonodajno in pravosodno vejo oblas ti. 
Rušenje tega ravnovesja zagotovo predstavlja 
nevarnost resnih negativnih družbenih posledic, 
ki bi se lahko odražale tudi na širši mednarodni 
ravni. To se kaže že s tem, da se je zaradi te 
zahteve odzvala skupina držav proti korupciji pri 
Svetu Evropi,  tako imenovani GRECO, in 
odredila nujno oceno delitve pristojnosti med 
zakonodajno in pravosodno vejo oblasti v naši 
državi. Takšna obravnava pred to mednarodno 
inštitucijo je našo državo postavila v neko 
skupino tistih držav, kjer prihaja do tako hudih 
odstopanj od evropskih protikorupcijskih 
standardov, da je potreben takojšen nujen odziv 
oziroma neka reakcija. To pa za ugled Slovenije 
na mednarodni ravni res ne more pomeniti nič 
dobrega.  
 Na vse to opozarja tudi mnenje, ki ga je 
pripravila Zakonodajno -pravna služba in sicer 
pravi, da četudi se prvi del odredbe izrecno 
sklicuje na obravnavo pregona zoper Franca 
Kanglerja in druge, je iz drugih delov zahteve 
razvidno, da je edini poudarek le na osebi 
Franca Kanglerja in dostavek "in drugi" ni nikjer 
subjek tivno pojasnjen in razčlenjen, kar zaradi 
visoke osredotočenosti zbuja dvom o tem, ali 
zadevo javnega pomena, ki je kot glavni pojem 
določena s prvim členom Zakona o 
parlamentarni preiskavi. Zadeve javnega 
pomena so zadeve, ki niso povsem osebne ali                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  193  zasebne in zadevajo širšo skupnost, torej 
družbo. Gre torej za pojave in ravnanja, ki ne 
zadevajo le posameznike, ampak širšo skupnost 
in vplivajo na življenje neke skupnosti in 
prizadenejo skupne vrednote, skupno dobro. 
Predmet preiskave je omejen z ustavnimi 
pristojnostmi Državnega zbora, zato ne sme 
posegati v izključne pristojnosti izvršilne in 
sodne veje oblasti oziroma drugih državnih 
organov. Iz odredbe izhaja, da naj bi se 
preiskovalna komisija osredotočala na 
ugotavljanje politične odgovornosti in nosilcev 
javnih funkcij, ki naj bi sodelovali pri političnem in 
kazenskem pregonu Franca Kanglerja oziroma 
na to, kdo od nosilcev javnih funkcij naj bi naročil 
posamezna procesna dejanja v različnih fazah 
kazenskeg a postopka. Namen parlamentarne 
preiskave je ugotavljanje in raziskovanje 
dejanskih stanj, ki bodo podlaga za sprejemanje 
pravnih in političnih odločitev Državnega zbora. 
Zato predmet parlamentarne preiskave ne more 
biti poljuben, temveč mora biti določen v okviru 
ustavnih pristojnosti Državnega zbora. Omejitev 
na ustavne pristojnosti Državnega zbora 
pomeni, da predmet parlamentarne preiskave ne 
sme posegati niti v izključne pristojnosti izvršilne 
oblasti niti v pristojnosti sodstva. Posamezne 
faze postopko v kazenskega pregona, ki so 
vključene v prvi del zahteve, spadajo v izključno 
pristojnost državnih tožilcev, ki so pristojni za 
pregon teh kaznivih dejanj ter tudi sodišč.  
 Glede zakonitosti, pravočasnosti dela in 
pravilnosti strokovnih odločitev državnih tožilcev 
glede na uveljavljano politiko pregona pa 
Zakonodajno -pravna služba opozarja, da se to 
presoja v okviru strokovnega nadzora. Ta se 
izvaja znotraj državnega tožilstva, ker nevestno, 
nepravočasno, neustrezno, malomarno 
opravljanje tožilske službe je  opredeljeno kot 
hujša disciplinska kršitev, za katero se v 
disciplinskem postopku lahko izrečejo 
disciplinske sankcije. Zato konkretna ravnanja 
državnih tožilcev ne morejo biti predmet 
parlamentarne preiskave.  
 Zakonodajno -pravna služba pravi tudi, 
da je treba enako ugotoviti tudi glede 
konkretnega kazenskega pregona v tistih fazah, 
za katere je pristojno sodišče. S tem ko bi 
preiskovalna komisija pravno ocenjevala 
postopke, bi nedvomn o prekoračila svoje 
pristojnosti, kot je Ustavno sodišče izrecno 
opozorilo v svoji odločbi številka 244/99 in v njej 
napisalo, da iz ustave izhajata dve pomembni 
omejitvi preiskovalnih dejavnosti Državnega 
zbora. Z odreditvijo parlamentarne preiskave 
mora biti na eni strani spoštovano načelo delitve 
oblasti in na drugi strani posameznikove ustavne 
pravice. To odločbo 244/99 sem prebral in 
Ustavno sodišče tu pravi, da je ustavna omejitev 
parlamentarne preiskovalne dejavnosti v 
razmerju do sodstva v načelu ne odvisnosti 
sodstva, torej 125. člen Ustave. Ker je tudi 
sodstvo kot ena izmed treh vej oblasti vpeto v sistem vzajemnega nadzora, omejevanja in 
sodelovanja, so problemi delovanja sodstva kot 
celote in razvojni trendi v sodstvu lahko predmet 
parlamentarne p reiskave. Dolgotrajnost sodnih 
postopkov je lahko en tak primer. Iz načela 
neodvisnosti sodstva pa izhaja prepoved, da bi 
druga veja oblasti sprejemala odločitve, ki se 
nanašajo na odprte sodne postopke in ki lahko 
kakorkoli vplivajo na oblikovanje mnenja o 
posamičnem primeru. Pri tem ni bistveno, v 
kakšni obliki poskuša parlament vplivati na 
odločitev sodišča. Predmet odločanja v 
parlamentu in zato tudi predmet parlamentarne 
preiskave iz enakih razlogov ne more biti 
zakonitost in primernost posamičnih sodn ih 
odločb ter sodnih postopkov. Nadaljuje: »Sodniki 
ne morejo biti v postopku parlamentarne 
preiskave zaslišani o vprašanjih, ki so oziroma 
so bila predmet odločanja o sodnem postopku. 
Taka prepoved izhaja iz prvega odstavka 134. 
člena Ustave, ki določa im uniteto sodnika glede 
mnenja, ki ga je dal pri odločanju v sodišču. 
Ustavno sodišče o tej odločbi, ki se je nanašala 
na konkreten primer« – šlo je pa za 
parlamentarno preiskavo glede poslovanja 
enega podjetja in preiskavo o sumu zlorabe 
javnih pooblastil v  procesu lastninskega 
preoblikovanja in privatizacije nekdanje 
družbene lastnine in je povedalo, »da je očitno, 
da je preiskovalna komisija, s tem ko je 
ocenjevala konkreten« – pozor, konkreten – 
»pravnomočno končan sodni postopek, 
prekoračila svoje pristo jnosti.« Preberite si, 
odločba je na spletu in je zanimiva.  
 Tudi glede ugotovitev domnevnega 
nezakonitega upravljanja in vodenja evidenc 
policije Zakonodajno -pravna služba opozarja na 
možne kršitve načela delitve oblasti. Zlasti v 9., 
11. in 12. točki opi sa zadeve javnega pomena 
kaže na izvajanje kontrole postopkov nadzora 
nad učinkovitostjo, ažurnostjo in zakonitostjo 
dela pristojnih v policiji. To ni v pristojnosti 
Državnega zbora, kajti celovit, sistematičen in 
načrten nadzor izvaja nad policijo Ministr stvo za 
notranje zadeve.  
 Zakonodajno -pravna služba opozarja 
tudi, da je besedilo zahteve na nekaterih mestih 
tako splošno, da se zastavlja vprašanje 
dejanskih meja, v okviru katerih sme komisija 
opraviti določene zadeve. Če vsebina zahteve ni 
opredeljena nesporno in določljivo, lahko 
preiskovalna komisija v dvomu o vsebini 
predmeta parlamentarne preiskave sicer 
zahteva odločitev Državnega zbora, vendar bi to 
povzročilo zastoj pri izvajanju parlamentarne 
preiskave, vprašljiva pa bi bila lahko tudi 
zakonitos t dotedanjega delovanja komisije.  
 Včeraj je kolega iz opozicije pri 
obravnavi amandmaja Zakona o nadzoru 
državne meje lepo pohvalil Zakonodajno -pravno 
službo in jim je namenil veljavo tako na 
strokovnem področju kot na avtoriteti sami. Dejal 
je, da ima k oalicija v zadnjem času očitno težave 
z razumevanjem prava in da imamo odlično 
skupino, ki sestavlja skupino pravnikov tudi z                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  194  najvišjimi akademskimi naslovi, ki sestavljajo 
Zakonodajno -pravno službo. S tem se seveda 
tudi sam strinjam in nekako naivno sem u pal, da 
bodo kolegi iz opozicije tudi danes imeli nekako 
visoko mnenje o strokovnosti Zakonodajno -
pravne službe, ampak sem nekako razočaran. 
Danes namreč mnenje opozicije o Zakonodajno -
pravni službi čudežno nima več včeraj tako 
opevane avtoritete in stroko vnosti. Ker če bi jo 
imela, potem se mi danes tukaj ne bi 
pogovarjali. Po svoje pa je o tej zadevi zgovoren 
tudi redosled aktivnosti Državnega sveta pri 
zahtevi za parlamentarno preiskavo. Najprej je 
bila podana zahteva o parlamentarni preiskavi, 
ki je bil a uvrščena na predlog dnevnega reda 10. 
seje, torej te, sledil je predlog Državnega sveta 
za umik te točke z dnevnega reda in nato je 
sledil še umik predloga Državnega sveta za 
umik te točke z dnevnega reda.  
 Malce komplicirano, ne, ampak veste, 
veliko pa pove to o vseh zadevi in seveda 
tistemu, ki zmore, hoče ali pa želi razumeti. 
 
 Besedo ima Eva Irgl, pripravi pa naj se 
še Žan Mahnič in Dejan Kaloh.  
 Izvolite.  
 
poslanci!  
 Bom zelo kratka. Ne nameravam 
razpravljati o sami preiskovalni komisiji, ki je 
danes na dnevnem redu in jo je predlagal 
Državni svet, tudi ne o konkretnem imenu, 
ampak  vendarle je tukaj mogoče treba ob tej 
razpravi nekaj reči o pravosodnem sistemu.  
 Živimo v državi, za katero smo si želeli, 
da bo utemeljena na vladavini prava in 
spoštovanju človekovih pravic in temeljnih 
svoboščin. Vsake takšne anomalije ali pa, kjer 
se pojavi dvom v pravilno ali pa pravično 
ravnanje pravosodnega sistema, seveda 
zmanjšujejo zaupanje državljank in državljanov v 
to vejo oblasti in tukaj imamo seveda problem. 
Danes, če pogledamo, vse raziskave kažejo, da 
približno 73 % državljank in državlj anov ne 
zaupa v pravosodni sistem in tudi mi na Komisijo 
za peticije, človekove pravice in enake možnosti 
dobimo prav največ vlog s področja 
pravosodnega sistema, kjer je jasno, evidentno 
nakazano, da so bile večkrat kršene človekove 
pravice v različnih po stopkih na sodiščih. Tudi 
Evropsko sodišče za človekove pravice nas je 
že večkrat opozorilo, da zaradi nerazumno 
dolgih rokov, torej zaradi tega, ker je kršena 
pravica do sojenja v razumnem roku, da 
moramo te stvari urediti, in zaradi tega, ker je 
kršena p ravica do sojenja v razumnem roku, so 
seveda potem posledično kršene tudi vse ostale 
človekove pravice. Če Evropsko sodišče za 
človekove pravice na to opozarja, potem moram 
še bolj biti pozorni in dejansko ugotoviti, da je 
nekaj v tej državi hudo narobe s pravosodnim sistemom. Mi na to večkrat opozarjamo, 
opozarjamo na anomalije znotraj pravosodnega 
sistema, na to, kako pomembno je, da sodniki in 
tožilci se zavedajo, da morajo odgovarjati za 
napake, nastale v postopkih, ko se ugotovi, da 
so skozi proces nek omu kršili človekove pravice. 
Tudi Kazenski zakonik je ob tem jasen, jasno 
sankcionira takšno ravnanje. Ampak, kolegice in 
kolegi, mi smo žal v državi, kjer praktično, ko 
govorimo o sankcioniranju na tem nivoju, nihče 
za to ni sankcioniran in za napake v p ostopkih 
ne odgovarja.  
 Pred približno štirimi leti smo na 
Komisiji za peticije, človekove pravice in enake 
možnosti govorili prav o zlorabah pravosodja v 
politične namene. Omenili smo različne primere 
in znotraj teh primerov tudi dokazali, da so bile 
kršene človekove pravice. Ampak od tiste seje 
se ni spremenilo praktično nič, niti za milimeter. 
Če bi se takrat, morda danes sploh ne bi bilo 
treba govoriti o ustanovitvi preiskovalne 
komisije. Ne, takrat je koalicija se odločila, da 
sejo obstruira, pa čeprav  je šlo za evidentne 
kršitve človekovih pravic. In takrat je Slovenska 
demokratska stranka tudi predlagala dva sklepa, 
ki sta bila zelo splošna, seveda o njih nismo 
mogli glasovati, ker se je koalicija odločila, da o 
tem ne bo razpravljala. Tukaj vidim ose bno 
največji problem, da takrat, ko zaznamo, da so 
se nekje zgodile krivice, da znamo stopiti skupaj 
in to oceniti ne na politični ravni, ampak na čisto 
osebni, človeški, in na ravni, ki je vezana na 
zakone in Ustavo Republike Slovenije. V tej 
državi so ve liko ljudem kršene človekove 
pravice. Na to vsako leto opozarjamo v 
varuhovem poročilu. Opozarjamo tudi sicer, tako 
preko komisije kot tudi na drugih nivojih. Ampak 
velikokrat se nič ne premakne niti za milimeter, 
tudi zaradi tega, ker človekove pravice, s ploh v 
koaliciji, vse prevečkrat dojemate in gledate 
skozi prizmo politizacije in ideološkosti, ne pa 
skozi prizmo ustave in zakonov. Ko bomo to 
spremenili v tej državi in začeli na te stvari 
drugače gledati in dejansko dojemali, da je 
pomembno, da vsi sku paj, sploh tisti, ki sedimo 
tukaj v Državnem zboru, spoštujemo ustavo in 
zakone, in da takrat, ko pride do kršitev ustave 
in zakonov na to tudi opozorimo, ko bomo vsi 
skupaj to dojeli, potem se bomo lahko premaknili 
naprej. Do takrat bo pa očitno potrebno 
ustanavljati takšne in drugačne preiskovalne 
komisije.  
 Zato predlagam, da o tem v Državnem 
zboru vsak poslanec, ki je bil izvoljen v ta 
državni zbor, se osebno vpraša in izpraša, 
preden odloči neko stvar, da bo glasoval proti ali 
za, da dejansko odloča v skladu z zakoni in 
ustavo in da dejansko skuša delovati pošteno in 
pravično. Hvala.  
 
 Besedo ima poslanec Žan Mahnič, 
potem je pa manjša sprememba, razpravljala bo 
še Alenka Jeraj in kot zadnji Dejan Kaloh.  
 Poslanec , izvolite.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  195  ŽAN MAHNIČ  (PS SDS):  Hvala, podpredsednik. 
Kolegice in kolegi!  
 To nerazpravljanje s strani koalicije in 
kratka razprava, ki bo, dokazuje, kakšna huda 
zagata je pri tistih, ki imate korist od tega g nilega 
pravosodja v Republiki Sloveniji, od pravosodja, 
ki je najmanj strokovno v Evropski uniji, ki je po 
kršitvah človekovih pravic na samem vrhu, v 
Evropski uniji – nestrokovnost, političnost. To 
niso nobeni sodniki, tožilci, to so 
družbenopolitični del avci. Večina od njih deluje v 
interesu politike in ne v interesu človekovih 
pravic in državljank in državljanov. Seveda 
obstajajo tudi svetle izjeme, vendar, se žal te 
svetle izjeme premalokrat izpostavijo in povejo, 
kaj je narobe v njihovih lastnih vrstah . 
 Ta molk danes, ker očitno z molkom 
branite to gnilo pravosodje, nekateri ste se sicer 
izpostavili, verjetno lahko pričakujete v vaših 
nadaljnjih karierah, da vas bo to pravosodje 
pustilo pri miru, če pa že boste prišli na bližnje 
srečanje z njimi, pa bo ste vsaj zaščiteni – kajne 
… Mi v Slovenski demokratski stranki nimamo 
sodnikov, ki bi hodili na naše piknike, tako kot 
hodijo na piknike Socialnih demokratov. V 
Slovenski demokratski stranki nimamo sodnikov, 
ki bi hodili v štabe naših županskih kandidatov , 
tako kot hodijo sodniki v štabe županskih 
kandidatov Stranke modernega centra, in smo 
upravičeno kritični zaradi takšnih in drugačnih 
ravnanj do dejanja tega pravosodja.  
 V pravosodju se ni nikoli ni zgodila 
lustracija. Sodniki, ki so sodili, tožilci, ki  so tožili 
v prejšnjem nedemokratičnem sistemu, še 
danes sodijo in tožijo. V Nemčiji kaj takega ni 
mogoče. V Nemčiji niti poslanec ne moreš biti, 
če si sodeloval s tajno službo, če si sodeloval s 
Stasijem. Pri nas tudi poslanci, bivši sodelavci 
Službe drža vne varnosti, v prejšnjih mandatih še 
posebno, ampak, pri nas je to normalno, kajne, 
pri nas lahko očitno nekdo čez noč preklopi iz 
totalitarnega sistema v demokracijo. Pravosodje 
je živ dokaz za to, da se ne da, ker še vedno 
sodijo po istem miselnem vzorc u, kot so sodili in 
kot so tožili v bivši Socialistični federativni 
republiki Jugoslaviji.  
 Predsednik Vrhovnega sodišča – 
Branko Masleša – je postal nekdo, ki se je 
navduševal, kako so graničarji streljali ljudi v 
glavo  ilegalne pribežnike. Da ne govorim  o 
Fišerju, ki je preganjal duhovnike v bivšem 
sistemu, ker so po vojni pobitim postavljali križe 
– tam, v gozdu. To so slovenski tožilci, to so 
slovenski sodniki! Maltežana jim ne bi dal čuvati 
– psa, tistega majhnega, belega –, ne pa, da 
sodijo in odloča jo o človekovih pravicah, o 
človekovem vsakdanu, o njihovih življenjih, ki jih 
zaznamujejo potem za leta in leta naprej. Mi 
imamo najslabše sodnike in najslabše tožilce.  
 Seveda se opravičujem in vnaprej 
zavzemam tiste, ki se v tem ne prepoznajo in so 
seve da izjeme, svetle izjeme. Veliko jih je, ki jim 
ni všeč, da se pravosodje obravnava, tako kot 
se, ampak obravnava se ga pa zaradi tistih 
kolegov, ki pa to počnejo in ki bi morali biti iz pravosodja že zdavnaj izločeni; od Vesne Pavlič 
Pivk naprej in še kdo . Veliko jih je. Pozdravljam 
ustanovitev te parlamentarne komisije, je 
dobrodošla, kajti ta parlamentarna preiskovalna 
komisija bo razkrila vso gnilobo in vso bedo 
slovenskega pravosodnega sistema. 
Slovenskega pravosodnega sistema, od 
katerega ima korist p redvsem politična levica in 
zaradi tega ga na vse kriplje brani. Bog ne daj, 
da kdo kaj reče čez slovensko pravosodje, ker 
tam so naše tovarišice in tovariši, ki nas bodo 
branili in oprostili v primeru, da bomo kdaj 
procesirani.  
 Kriminalistična policija – še slabše, še 
slabše! Kaj tam počnejo! V vsaki normalni 
demokratični evropski državi bi že zdavnaj leteli, 
ampak to je to, ker ni bilo te čistke, se je po letu 
1991 tam nabralo vse najslabše. Vse najslabše 
kadre so tam pustili in zato danes imamo to, kar 
pač imamo, in slovensko pravosodje ni nič 
drugega kot sredstvo za obračun z opozicijo, za 
obračun s pripadniki desne politične opcije, kajti 
samo na ta način lahko levica ohranja primat v 
tej državi, če je po sodnim varstvom. In ta levica 
tukaj pod sodnim varstvom je, drugače bi vi že 
zdavnaj leteli iz oblasti. Milijardo evrov se je 
opralo v Novi Ljubljanski banki – nikomur nič! 
Harija Furlana ste nagradili s funkcijo vrhovnega 
državnega tožilca. V nobeni normalni državi 
Harij Furlan ne bi niti vrat prestop il sodišča ali 
tožilstva ali česarkoli. Vi ste ga postavili na 
piedestal. Tisti, ki so odgovorni za milijardno 
pranje za teroriste tamle čez, v NLB – kje so 
danes? Glede na to, da je julij, da je petek, 
verjetno na svojih jahtah in jadrnicah po 
jadranskih marinah. Uživajo in zapravljajo denar 
davkoplačevalcev in denar, ki so ga prejeli iz 
provizij, zato da smo lahko sofinancirali teroriste. 
Vsi nagrajeni, nekateri finančno, drugi z bogatimi 
in dobro plačanimi funkcijami.  
 Najprej so se začele politične afe re, na 
podlagi katerih je vedno zmagovala leva opcija, 
od Depale vasi naprej. Potem se vam je pa leta 
2004 zalomilo, na oblast je prišla 
desnosredinska politična opcija, sicer ne v vsej 
polnosti, takrat so imele tri desne stranke 45 
glasov, za večino je ma njkal Desus, takrat s 
štirimi poslanci. In takrat je nekaj bilo treba 
potem storiti, da se leta 2008 glede na to, da je 
bilo stanje v državi dobro, je bilo treba nekaj 
narediti, da se ne bi mandat druge Janševe 
vlade potem ponovil. Seveda se je začelo z 
novimi aferami, takrat afera Patria. Kdo je 
odgovarjal za to afero? Nihče. Vesna Pavlič Pivk 
je javno hvalila tisto sodnico, češ, »dobro, da si 
si upala, dobro da si to naredila«. Tako kot 
danes predsednik Vlade reče ministrici za 
socialo, naredila si sicer nezakonito, ampak 
bravo, čestitke za pogum. Se pravi, pogum, ki je 
v nasprotju z ustavo, z zakoni, s človekovimi 
pravicami. Ampak takšen pogum se očitno 
nagrajuje.  
 Naslednje. Predčasne volitve, ki so bile 
leta 2014, takrat so uporabili to gnilo pravosodje  
celo za to, da so zaprli vodjo opozicije. Tri tedne                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  196  pred parlamentarnimi volitvami na podlagi neke 
zaigrane, zlagane afere zaprejo predsednika 
največje stranke v Sloveniji. Težko kdo to 
razume, ko se pogovarjam s kolegi v tujini. 
Ampak če ne razume vseh o zadij, predvsem pa 
stanje v slovenskem pravosodju, mu – logično – 
ne more biti jasno. Ker je ta kombinacija 
politične likvidacije s sodelovanjem policije, 
tožilstva in sodne veje oblasti, predvsem pa tudi 
ob podpori do levice nekritičnih medijev, 
uspešna, se to ponavlja iz dneva v dan, meseca 
v meseca, iz leta v leto.  
 Naslednji tak primer je bil mariborski 
župan Franc Kangler, župan, ki ni bil leve 
politične opcije, župan drugega največjega 
mesta in zaradi tega ga je bilo treba politično 
onemogočiti. Vmes  je bilo še veliko takšnih 
političnih likvidacij županov, ministrov, 
poslancev. Takrat je šlo za glasovanje o RTV 
zakonu, Andrej Magajna, takrat poslanec 
Socialnih demokratov, ni podpiral tega zakona. 
Kaj se mu je zgodilo? Naenkrat policija vdre k 
njemu do mov, mu vzame računalnike, trde 
diske, ga obtoži, da je imel pedofilske filme, 
fotografije mladih deklic in tako naprej. In kaj se 
zgodi? Policija izgubi diske! Diskov ni, izgubijo 
dokaze! Skratka, človeka so politično uničili. 
Verjetno, kadar gre po ulici , kdo reče, poglej, to 
je pa ta pedofil. Nikoli nič kriv, nikoli nič obsojen, 
ampak on je v luči marsikaterega državljana 
pedofil zato, ker je tako rekla skorumpirana 
slovenska policija. Potem so pa diske izgubili – 
izgubili v narekovajih. Nekdo jih je pos pravil v 
predal ali jih pa nesel k sebi domov. In tako se to 
dogaja iz dneva v dan.  
 Za navedeno likvidacijo mariborskega 
župana so potrebovali kriminalistično policijo v 
Mariboru, zanesljivega tožilca v Mariboru, enega 
preiskovalnega sodnika v Mariboru i n postopke 
preiskave z najhujšimi posegi v ustavno 
zagotovljene pravice. Razumel bi, če bi Franc 
Kangler koga ubil ali napeljeval k umoru, da bi 
uporabili najhujše oblike prikritih preiskovalnih 
ukrepov, ampak ne, hvala bogu tega on ni 
naredil, ampak so te  najhujše oblike prikritih 
preiskovalnih ukrepov uporabili zato, da bi lahko 
sprožili preiskave, prisluškovanje, sledenje – 
spomnite se tiste znamenite ptičje hišice – in z 
drugimi razpoložljivimi oblikami sta policija in 
tožilec sestavila 23 kazenskih ova db zoper 
župana in točno določeni preiskovalni sodnik je 
predlagal ukrepe. Potem ko je eden od tožilcev, 
ki je Franca Kanglerja nehal preganjati, prišel na 
KNOVS, je rekel: »S tistim trenutkom, ko sem 
Franca Kanglerja nehal preganjati, se je za 
mene začela  kalvarija: s strani kolegov tožilcev, 
s strani sodnikov, s strani medijev, s strani 
Sove.« To se dogaja!  
 Žirovnik, Janez Žirovnik, prišla je 
odredba na Telekom Slovenije, podpisan Janez 
Žirovnik. Kaj se je potem zgodilo? Hvala bogu je 
Telekom Slovenije t a dokument skopiral, da so 
imeli dokaz, klicali so, da naj pošljejo nazaj to 
odredbo, ker bodo gor napisali še nekaj 
dodatnih telefonskih številk in to poslali nazaj. Ampak pisalo je Janez Žirovnik, ni pa bil 
podpisan Janez Žirovnik! Se pravi, na ta način,  
če nekoga od nas preiskujejo, nek sodnik pošlje 
zahtevo za izpis telefonskih pogovorov na 
Telekom Slovenije, ko on to pošlje, se pa tam 
neka banda zadaj odloči, da bo poklicala na 
Telekom, da to nazaj pošljejo, bodo še nekaj 
številk dopisali. Si predstavl jate, da bi 
preiskovali, recimo, Tino Heferle, potem pa še 
pokličejo, pošljejo nazaj pa rečejo, dajmo že 
Jožeta Lenarta gor pa Lidijo Divjak Mirnik, pa še 
koga? Ne vem, če bi Tina to mirno gledala, tudi 
tisti, ki so jih dali dodatno, verjetno ne bi mirno 
tega gledali. Ampak to se dogaja. Seveda pa, 
ker se ne dogaja vam, se naj to še naprej 
dogaja. Ker se to dogaja Francu Kanglerju, ki je 
predstavnik desne politične opcije, hvala bogu, 
da se to dogaja, sploh pa, ker je nevarno, da bi 
se še kdaj vrnil v polit iko, kot je dejal tam nek 
pokvarjen sodnik, da ga je treba zato obsoditi na 
več kot šest mesecev, ker je nevarno, da bi se 
še kdaj vrnil v politiko; se pravi, na sedem 
mesecev. Ker če je do šest, mu mandat ostane, 
sedem je pa že preveč. In vi pričakujete, da 
bomo mi tiho, da ne bomo preiskovali gnilobe, 
skorumpiranosti, neprofesionalnosti in 
političnosti tega pravosodnega sistema, ki si ne 
zasluži naziva pravosodni sistem?! Vse tiste 
sodnike in pa tožilce, ki pa si upajo povzdigniti 
glas in povedati, kaj je  narobe, se pa potem 
medijsko in tudi drugače preganja.  
 Spomnite se, na primer, sodnika 
Radoniča. Če bi bilo še več takih sodnikov, 
verjamem, da bi se to pravosodje izčistilo. In 
potem ko pade 20 kazenskih ovadb, policija 
reče, da, žal, za obsodilno sodbo  smo zbrali 
premalo dokazov, kljub temu da so te dokaze 
iskali z vsemi razpoložljivimi sredstvi – to se 
pravi, s tistimi, ki sem jih že omenil, z 
najstrožjimi prikritimi preiskovalnimi ukrepi, 
človeka in njegovo zasebnost popolnoma 
razgalijo, posnetki njeg ovih prisluhov so pred 
glavno obravnavo sodišča predvajali po medijih, 
mariborski študentje, dijaki, vsi o tem govorijo – 
ampak ne. Torej, cilj je že dosežen. To je tisti del 
politične likvidacije, ki ji verjetno potem sledi še 
kakšna druga, saj to je Mila n Kučan govoril tam 
v Novi Gorici na neki okrogli mizi. In kaj je 
bistveno: za zlorabo teh institucij pa v Republiki 
Sloveniji nihče ne odgovarja. Nihče. Človekove 
pravice se kršijo iz dneva v dan, nihče pa za to 
ne odgovarja. Pri nas bi morali sprejeti os ebno 
odgovornost sodnikov. Če nekaj zašuštra, bo iz 
lastne plače dajal denar; še iz penzije nemški 
sodniki plačujejo do smrti. Potem bi pa malo 
premislili. Ja, ga bom obsodil, saj če pa nisem 
imel prav, bodo pa ga že višje instance oprostile. 
Ne gre na ta način! Edino sodišče pri nas, ki je 
kolikor toliko zanesljivo, je ustavno. Kar je pod 
njim – katastrofa!  
 Ne gre zaupati slovenskim sodiščem, 
ne gre zaupati slovenskemu pravosodju ne 
samo zaradi političnih primerov, ampak zaradi 
primerov državljank in drža vljanov, ki se dnevno 
soočajo z bizarnostmi in s krivicami, ki jih delijo                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  197  slovenska sodišča, slovenski sodniki. Tudi tožilci 
– spomnite se, recimo, primera Roberta 
Fojkarja. Dokler ni zagrozil, da se bo zažgal pred 
parlamentom, se ni nič zgodilo. In kje je  tista 
tožilka? Še kar vedri na tožilstvu. Povejte mi, kaj 
za boga še vedno dela na tožilstvu Blanka 
Žgajnar? Nesposobna do obisti! Ampak ona še 
kar tam preganja tiste, ki ne ustrezajo politični 
levici, tisti, ki pa so bodisi predstavniki politične 
levice ali pa z njo povezani, pa jih preganja tako, 
da potem v okviru procesa nekaj pade – 
Janković, Balkanski bojevnik … Skratka, tožilka, 
ki lahko dela, kar želi, tožilka, ki dela po naročilu 
– očitno – politike, pa je še kar tam. Če bi bili mi 
normalna pravna država, Blanka Žgajnar ne bi 
bila tožilka, ker je v sramoto tožilstvu. Ker je v 
sramoto tožilstvu. In potem reče državni tožilec v 
primeru Franca Kanglerja, da z naše strani je bil 
podan predlog in sodišče je po tehtanju dokazov 
izdalo sodno odredbo, ob de jstvu, da sta morala 
za tovrstni poseg imeti policija in tožilstvo 
zadosten trden dokaz, da že obstajajo 
utemeljeni razlogi za sum, da je ta oseba izvršila 
očitano kaznivo dejanje. Ta standard pa pač za 
politične likvidacije ne šteje. Vemo, da zoper 
odredb o preiskovalnega sodnika ni pritožbe in 
če se na podlagi neke odredbe, s katero se 
izvajajo prikriti preiskovalni ukrepi, začne 
kazenski postopek, potem ima prizadeti šele v 
kazenskem postopku možnost izpodbijati to 
odredbo in nič prej. Če so podatki seved a bili 
pridobljeni na nezakonit način, če so bili 
nesorazmerni ali pa če bi se v postopku moral 
izločiti preiskovalni sodnik. In kdo je ta 
preiskovalni sodnik? Kdo je Janez Žirovnik? Ja, 
bil je na Sovi v času, ko je bil Franc Kangler član 
KNOVS -a. Imela st a kar hude spore znotraj in 
seveda se mu je maščeval. Prvič, ker ga je 
nadzoroval, ker se nista razumela, ker mu je 
delal Kangler probleme, in pa drugič, ker pač 
Janez Žirovnik je pripadnik leve politične opcije, 
ki tudi deluje v skladu z navodili leve pol itične 
opcije. In za nezakonito delovanje nihče ne 
odgovarja, če pa se nato potem v dolgotrajnih 
sodnih postopkih iz same vsebine ugotovi, da je 
odločitev nezakonita ali nestrokovna, pa seveda 
je vsebina bila sprejeta, se nihče ne vpraša, 
zakaj je bilo to storjeno oziroma zakaj je nekdo 
to storil.  
 Še veliko je takih primerov in s takšnimi 
primeri se bo ukvarjala ta preiskovalna komisija. 
Verjamem, da vam gre za nohte, ker branite ta 
sprevržen pravosodni sistem, ampak enkrat je 
treba reči, da je temu konec.  Niso sodniki in 
tožilci nad ustavo, nad parlamentom, nad 
bogom, če želite. Nihče ni nad ustavo, razen 
boga. Pri nas si sodniki in tožilci očitno mislijo, 
da so. In parlament – ne boste mi govorili o 
nepolitičnosti, ker je parlament tisti, ki imenuje 
sodni ke. Dokler bo temu tako, če bom jaz 
glasoval za sodnika, potem ga imam tudi pravico 
kaj vprašati. Zakaj niso obravnave javne? Zakaj 
se skrivajo pred ljudmi? Kako sodijo v imenu 
ljudstva, če pa jih ljudstvo ne pozna? Ko bodo 
pred lastnim pragom pometli, tak rat jih bomo začeli spoštovati! Dokler pa ne bodo, jim bomo 
pa mi pometali ta prag, s to preiskovalno 
komisijo! Čas je, da se ta preiskovalna komisija 
ustanovi in da vsi ti sodniki in tožilci, ki kršijo 
človekove pravice, dobijo mesto na stolu pred 
preisko valno komisijo, da jih slovenska javnost 
končno enkrat vidi in da slovenski državljanke in 
državljani vidijo, kakšne ljudi plačujejo iz 
državnega proračuna.  
 Upamo, da bo ta komisija dosegla dva 
cilja, vsaj osebno to upam. Prvič, da se razkrije 
vso bedo in  kdo je za to bedo kriv v slovenskem 
pravosodju, in pa drugič, da bo ta komisija in 
dognanje te komisije – sama zaslišanja -– v 
poduk vsem tistim tožilcem in sodnikom, ki bi si 
v prihodnje želeli privoščiti kaj podobnega. Hvala 
lepa.  
 
PODPREDSEDNICA TINA H EFERLE:  Hvala 
lepa.  
 Kot predzadnja na listi razpravljavcev 
ima besedo gospa Alenka Jeraj, pripravi pa naj 
se mag. Dejan Kaloh.  
 Izvolite.  
 
ALENKA JERAJ  (PS SDS):  Hvala za besedo, 
lep pozdrav vsem!  
 Dejstvo j e, da imamo s sodstvom v tej 
državi težave, če to priznamo ali ne. Ne rečem, 
da veliko sodnikov ne dela v redu in zato je še 
bolj krivično do teh, da padejo v neko čudno luč, 
zato ker se nam dogajajo različne anomalije. 
Nekateri delajo v redu in tem vsa za hvala za 
njihovo delo, ampak v zadnjih letih smo s strani 
sodstva priča mnogim čudnim postopkom in 
odločitvam in več kot očitno je, da nekaj ne teče 
v redu. Imamo ogromno sodb, ki so padle, in 
zelo odmevne sodbe. Omenjena je že bila 
Patria, primer Novič, p rimer Balkanski bojevnik, 
danih je bilo kup ovadb v zdravstvu – zgodi se 
nič; ovadbe, preiskovalna komisija na temo bank 
– zgodi se nič, kljub mnogim dokazom. Tudi 
sama sem vodila preiskovalno komisijo, ki se je 
ukvarjala z županom Jankovićem, posredovali 
ogromno dokazov na Nacionalni preiskovalni 
urad – se ne zgodi nič oziroma še huje. V enem 
primeru, ko ima tožilstvo prisluhe in dokaz, da je 
gospod Janković zahteval spolne usluge v 
zameno za zaposlitev, ta država te dokaze uniči, 
obsodi pa nekoga, za kate rega pa nima 
nobenega dokaza. Torej, več kot očitno stvari ne 
funkcionirajo in že državljani več ne verjamejo v 
sodstvo.  
¸ Imamo največ sodnikov na prebivalca, 
obenem največ zaostankov, ki jih sicer nekako 
odpravljajo. Če bi ljudje ob tem umirali, tako kot  
v čakalnih vrstah, bi mogoče malo bolj 
intenzivno to odpravljali, ker pač sodni postopki, 
če trajajo leta in leta – smo se nekako s tem že 
sprijaznili. Torej, največ sodnikov na prebivalca, 
največ zaostankov, prvi smo po kršitvah 
človekovih pravic. Ko lju dje iščejo pravico, hvala 
bogu, da je nad nami Evropska unija oziroma 
Sodišče za človekove pravice, sicer bi nekateri 
še vedno živeli v iluziji, da pri nas vse teče lepo                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  198  in tako kot je treba. K sreči se sedaj ljudje 
odločajo, potem ko ne dosežejo pravice t ukaj, za 
pritožbo na Sodišče za človekove pravice in to 
tudi dobijo.  
 Torej, Slovenija – prva po kršitvah 
človekovih pravic, sojenje v nerazumnem roku, 
krivične sodbe in potem se zadeva vrne v 
Slovenijo in država, torej vsi davkoplačevalci, 
plačujemo odško dnine za slabe odločitve naših 
sodnikov. Zvoniti bi morali vsi alarmi in morali bi 
se potruditi, da odpravimo anomalije. Ne bom 
tako, kot moj kolega Žan, ki pravi, da je vse 
zanič. Ni, kajne, najbrž v sodstvu. Ampak, če so 
problemi in če neke stvari ne fun kcionirajo, nam 
ne koristi, da to pometamo pod preprogo, ampak 
bo koristilo samo, če bomo take stvari popravljali 
in izločali tiste, ki delajo slabo.  
 Še en primer v zadnjem času – 
skladiščnik Uroš Smiljić, ki je poskrbel, da so 
ljudje preskakovali čakalne  vrste v zameno za 
20 tisoč evrov, dokazano, da je ta denar prejel, 
obsojen, ampak sodišče odredi, da ga mora 
Klinični center sprejeti nazaj v službo. Pa saj se 
nam vsi smejijo! Kako lahko sodnik nekoga, ki 
ga je obtožil, obsodil za korupcijo, istočasno 
reče, da ga mora Klinični center nazaj sprejeti v 
službo? Namesto da bi človek sedel v zaporu, 
bo zdaj šel nazaj v službo, pač recimo, da ne bo 
več jemal od ljudi denar za preskakovanje vrst – 
ampak halo! Pa kakšna država smo mi? 
Kolegica Anja je povedala pr imer sodnikov, ki so 
bili na pikniku SD. Eden od sodnikov je povedal, 
da to hodi že 20 let, torej najbrž drži, kar je 
povedal kolega Mahnič, da se v sodstvu ni 
spremenilo veliko, imamo tudi fotografije 
sodnice, ki pleše in se veseli s pionirsko kapico 
oziroma v pionirski opremi in s kapico z rdečo 
zvezdo, celo predsednica mislim, da je sodišča. 
In potem se sprašujemo, kaj se nam v sodstvu 
dogaja, in spet po krivici obsojamo tudi tiste, ki 
delajo v sodstvu dobro.  
 Zato ena preiskovalna komisija, ki bi 
osvetl ila en primer, kjer z veliko dokazi lahko že 
danes vidimo, da je res šlo za politični pregon, 
ne pa za dejansko očitana kazniva dejanja in 
tako naprej, praktično vsi postopki ali pa večina 
njih so že padli, nek tak preizkusni kamen, do 
koliko zdržimo in ko liko bo šlo. Zato podpiram 
zahtevo za odreditev parlamentarne preiskave, 
tudi mnenja Zakonodajno -pravne službe ne 
razumem tako kot nekateri od vas. 
Zakonodajno -pravna služba je v določenih 
stvareh rekla, da mora biti bolj zamejeno 
oziroma bolj določeno, ka j se bo preiskovalo, ni 
pa rekla, da tega ne smemo narediti, torej 
ustanoviti preiskovalno komisijo za ta primer.  
 Torej bom glasovala za to. Želim si 
predvsem, da se tudi znotraj sodstva nekatere 
stvari spremenijo in zgodijo. Saj mislim, da se 
dogaja. Amp ak, zakaj se dogaja? Zato, ker se 
10 let že malo drugače pogovarjamo o našem 
sodstvu, ker se pogovarjamo o rezultatih, ker se 
pogovarjamo o statistikah, ki sem jih naštela prej 
– torej, prvi po kršitvah. 10 let nazaj, ko sem bila 
prvič izvoljena v Državni zbor, 14 let nazaj, smo vsakič slišali, da se o sodstvu ne sme govoriti, 
da se ne sme komentirati in tako naprej. Hvala 
bogu smo od takrat že precej napredovali in se 
zdaj sme o tem govoriti, tako kot se lahko 
kritizira tudi vse druge v tej državi, ki svoj e 
službe ne opravljajo dobro. Smo pa še daleč od 
tega, da bi lahko učinkovito nadzorovali tudi 
sodstvo, ena od možnosti so javne obravnave in 
tako naprej. Kar precej takih predlogov smo v 
Poslanski skupini SD že dali, pa niso bili sprejeti, 
zato se danes p ogovarjamo o preiskovalni 
komisiji, ki jo predlaga Državni svet, in jaz ta 
predlog podpiram.  
 
lepa.  
 Še kot zadnji dobi besedo mag. Dejan 
Kaloh.  
 Izvolite.  
 
MAG. DEJAN KALOH  (PS SDS):  
Podpredsednica, hvala lepa za besedo.  
 V samem stališču, pa tudi kolegi so bolj 
ali manj povedali vse; o nujnosti same 
preiskave, o tem, da se te kršitve še enkrat 
obelodanijo, tudi tukaj v Državnem zboru.
 Zdaj bi pa rad podal nekaj od zivov na 
prejšnje razpravljavce, predvsem iz koalicijske 
stranke, da ne bo narobe razumljeno. Ta dikcija 
»Franc Kangler in drugi« – večkrat je bilo 
rečeno, kje so pa drugi. Državni svetnik pa tudi 
jaz sem povedal, da tekom trajanja 
parlamentarne preiskave je možnost širiti 
predmet in obseg tudi na druge primere. Zato, 
dragi moji koalicijski poslanci, brez bojazni. 
Takšni primeri se bodo gotovo še detektirali in jih 
bomo vključili v parlamentarno preiskavo, kajti ti 
primeri so indikator, da se je slovenska p olitika 
dejansko vmešavala v postopke pa najsi gre za 
postopke v predkazenskih zadevah, na samem 
tožilstvu in pa na sodiščih. Tudi jaz sem zaznal 
na nek način neko nelagodje, mora biti celo 
neko paniko iz vrst na desni strani. Saj mi smo 
se danes s to zaht evo Državnega sveta zgolj 
seznanili, ne bomo niti glasovali, tako da ne 
vem, zakaj taka panika. Verjetno je res na mestu 
tisti rek, da ko stopiš mački na rep, zacvili. Če 
hodiš kot sodnik na razne čajanke k opciji, ki še 
vedno na teh svojih piknikih nosi s imbole 
bivšega totalitarnega režima, je jasno, da je 
potem čutiti neko nelagodje.  
 Bi pa rad poudaril, danes je bilo res 
največ govora o nekdanjem županu Maribora 
Francu Kanglerju, ampak jaz bi se ravno tako 
postavil za razčiščenje zadev, tudi če bi šlo 
morebiti za bivšega župana Selnice ob Dravi 
gospoda Jurija Lepa, ki ga danes ni oziroma 
zdaj ga ni tukaj, če bi šlo za bivšo podžupanjo 
Pirana gospo Meiro Hot; za vsakega od teh, ki bi 
začutil oziroma kjer bi bili indici jasni, da je šlo za 
kršitve človekov ih pravic. Tako ni to samo 
Kangler tisti, ki nekako spada v to desno 
politično sfero, tudi za druge bi se postavil, če bi 
začutil, da je temu tako, da je treba vključiti te 
primere v komisijo.                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
  199   Zakaj ravno ta naš Maribor, ta naš 
Maribor? Analiza, raziskava  dveh pravnikov, 
Jurija Toplaka in Andraža Terška, je pokazala, 
da je ravno področje mariborskih sodišč v 
primerjavi z nacionalno ravnjo nekako 
podvrženo nadpovprečnemu kršenju človekovih 
pravic. Zakaj je zdaj temu tako? Morebiti tudi 
zaradi tega, kar izpo stavlja kolegica Jeraj, da se 
še vedno določeni sodniki radi kitijo s 
totalitarnimi simboli. In, pazite! Študija je 
pokazala, da je verjetnost kršenja človekovih 
pravic na mariborskih sodiščih 40 % večja kot v 
prestolnici Ljubljani. Se pravi, ta naša 
marib orska sodišča so na nek način 
kontaminirana z neko mentaliteto, ki nikakor ne 
sodi v ta demokratični ustroj Slovenije. Dovolite 
še, da spomnim na primer Borisa Popoviča, ki 
ga je omenjala parlamentarna preiskava iz leta 
2005. Kakor hitro je Boris Popovič z magal na 
volitvah leta 2002 in ko je bila tista tradicionalna 
rdeča trdnjava poražena, takoj so se začeli 
raznorazni postopki; od inšpekcijskih, upravnih, 
sodnih in tako dalje. Tam se je seveda politika 
nedvoumno vmešala. Celo bivši predsednik 
Milan Kučan,  verjeli ali ne, je v izjavi 19. 
novembra 2006 za POP TV dejal. Izjavil je: 
»Protestiram pri organih pregona, da je 
nemogoče, da človek, ki je voljen za župana, 
toliko časa sedi v priporu in se nič ne zgodi.« 
Izjave gospoda Kučana v tem kontekstu seveda 
ni treba razumeti tako, da je on hotel gospodu 
Popoviču v tem smislu pomagati, da bi se hitreje 
zadeve procesirale, ampak verjetno, zakaj že ni 
šel iz pripora direktno v zapor. Če eden 
vidnejših, najvplivnejših politikov v državi, 
nekdanji vodja slovenske pa rtije jasno, bi rekel, 
vstopi s svojo izjavo v neodvisno vejo oblasti, 
potem ni nič čudnega, da se te zadeve tudi 
dandanes dogajajo.  
 Na tej strani so tudi govorili o delitvi vej 
oblasti. Jasno je že osnovnošolcu, kako je 
državna ureditev pri nam ustrojena , na 
zakonodajno, sodno in izvršilno, in kot je bilo 
rečeno že pri predlagatelju, noben ne bo 
posegel v neke odprte postopke, saj to je jasno. 
Poleg tega, kot sem že sam dejal v stališču, 21 
kazenskih zadev je pravnomočno končanih, ena 
pravdna zadeva je ko nčana, se pravi, da tukaj ni 
niti pod razno govora, da se bo posegalo tja, 
kamor tudi ustavni okvir tega ne dovoljuje. 
Seveda pa poslanci pozabljajo, da poleg 
zakonodajne funkcije mi imamo tudi volilno 
funkcijo v Državnem zboru, imamo nadzorstveno 
funkcijo  in da je poleg klasičnega instituta 
poslanskih vprašanj, interpelacije tudi 
parlamentarna preiskava eden izmed 
instrumentov, da preverjamo sporna početja 
izvršilne veje oblasti in drugih nosilcev javnih 
funkcij.  
 Omenja se tudi GRECO, kako je takoj 
dvign il svoj glas, da, sedaj bo pa institut 
parlamentarne preiskave zlorabljen. Ampak, 
poglejte, kdo je GRECO v Sloveniji? GRECO v 
Sloveniji je enačaj Drago Kos. Drago Kos je 
včasih celo načeloval tej mednarodni organizaciji za pregon korupcije, ampak hkrati je  
bil Drago Kos tudi tisti izvoznik afere Patria na 
Finsko, da se je od tam potem kot žogica vrnila 
nazaj v Slovenijo. Se pravi, sedaj GRECO ni 
ravno sedaj – kako bi rekel – v tem pogledu 
kritike parlamentarne preiskave pravi naslov. 
Pod drugi strani je pa GRECO tiho kot grob, ko 
gre za novelo tobačnega zakona, kjer je KPK že 
sprožil preiskavo zaradi suma nezakonitega 
vplivanja na ta zakonski predlog. Tukaj pa je 
GRECO tiho. Tukaj, ko imajo neke linke do 
svojih bivših predsednikov, tukaj pa takoj, zlasti 
ker je vključen tu politik iz desne politične sfere, 
pa je takoj že nevarnost posega v drugo vejo 
oblasti.  
 Dovolite mi … Poglejte, kaj imam v roki 
– knjigo Županov boj, ki je bila danes tudi s 
strani poslanca omenjena. Županov boj je 
napisal bivši kriminali st Zoran Šarič, mariborski 
kriminalist, ki je bil 25 let na tem področju, je 
napisal zelo natančno analizo vseh teh 
postopkov. Mene kot očeta otroka je najbolj 
nekako zabolelo, da že v zgodnji fazi vršenja 
pritiskov, teh nezakonitih pritiskov – v tem 
prime ru govorimo o mariborski policiji. Poglejte 
stran 243, kaj so določeni mariborski kriminalisti 
delali, govori eden izmed tistih, ki so ga skušali 
instrumentalizirati proti Kanglerju: »V trenutku, 
ko sta mi pač na nek način kriminalista 
zagrozila, da v koli kor ne bom govoril resnice, 
ker sta razpolagala z nekimi drugimi podatki, za 
katere sam nisem vedel, da sploh so oziroma da 
so resnični, da pač ne govorim resnice, da sem 
lahko zaradi tega ovaden in potem tudi lahko 
grem v zapor in da pač – spomnim se samo  tega 
primera, teh besed –, da lahko moj, pač da 
lahko vaš Jakob ostane eno leto brez očeta.« Se 
pravi, poglejte, niti mafija ne grozi na direkten 
način, da bo otrok ostal brez očeta, ali ga bodo 
pospravili za rešetke ali pa celo mogoče 
likvidirali. Poglej te, mariborski kriminalisti si 
dovolijo govoriti neki priči tam, da če ne bo 
povedala vse po resnici, kar je tako samo po 
sebi jasno, da je kaznivo dejanje, če ti svojo 
izpoved na sodišču potem prikrojiš, da pa 
eksplicitno mu dajo vedeti, da bo ostal brez 
očeta, ker bo v zaporu. To pa, poglejte, to pa so 
tisti bestialni pritiski, o katerih je govoril Zvjezdan 
Radonjić. Ta sodnik je, bi sedaj rekel, krepko 
zatresel ta slonokoščeni stolp in prav je, da se 
tudi s to parlamentarno preiskavo ta 
slonokoščeni stol p začne sesedati, da se potem 
na teh temeljih očiščenja, razkritja stvari, ki so za 
demokratičen ustroj Slovenije nedopustne, da se 
osvetlijo v pravi luči.  
 Mislim, da je ta četrta parlamentarna 
preiskava v tem sklicu več kot nujna, da se bo 
še marsikaj po kazalo, razkrilo. Če bo potem na 
podlagi izsledkov tega poročila tudi morebiti 
sprejeta dopolnjena zakonodaja, ki bo slovensko 
pravosodje postavila v boljšo luč, da bodo tudi 
državljani bolj zaupali, smo naredili ogromno. Ob 
končnem poročilu upam, da tisti , ki so sodelovali 
v tem političnem atentatu na bivšega 
mariborskega župana in še na kakšen primer, ki                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  200  se bo tekom preiskave izkazal, da bodo, če so 
toliko v svoji duševni sferi pošteni, tudi te svoje 
napake priznali, organi pa, da jih bodo 
sankcionirani. Hvala lepa.  
 
lepa.  
 S tem prehajamo v sklepni del 
razprave, v katerem dobi besedo še predstavnik 
predlagatelja gospod Marjan Maučec.  
 Izvolite.  
 
MARJAN MAUČEC : Hvala za besedo.  
 Obnašal se bom tako, kot je današnji 
moj status tukaj. Nisem parlamentarec, ampak 
sem povabljen sem, zato ne bom tako sočen, 
ker nekateri so se skorajda malo igrali z nekimi 
pravljicami in basnimi na Državni svet, ki je dal 
to preiskavo.  Verjetno veste, da je to druga 
preiskava v 27 letih, ki jo je Državni svet 
predlagal, potem mislim, da je treba vzeti ta 
podatek resno, da se s tem ne igramo, da je 
začuteno v Državnem svetu, da je nekaj narobe, 
da je treba ta svoj instrument, ki ga imamo  na 
podlago 97. člena Ustave, aktivirati. To smo 
naredili in nič drugega. Tudi to, da nismo vsega 
napisali notri, ne drži. Ta beseda »drugi« – to 
pomeni vse. Franc Kangler sploh ni pomemben 
pri tej preiskavi, ker on je v vseh zadevah 
zmagal. On je zmagal. Prežive jel take in 
drugačne travme, družinske, zdravstvene, 
finančne, ampak to ni bistveno. Bistvo je, da se 
ugotovi politična odgovornost tistih, ki počnejo 
take zadeve. Da mi napišemo, na kakšen način 
pa kaj naj preiskovalna komisija počne? Pa saj 
pod t akšen papir se ne bi podpisal! Ali naj 
napišem, da vi pojdite vozit avto, pa morate 
upoštevati prometne znake. Preiskovalna 
komisija ima pri sebi ustavo in zakonodajo in  jo 
boste pač poslanci spoštovali. Saj ste imeli že 
več kot 10 preiskovalnih komisij i n vaše pravne 
službe in vsi vedo, kako se temu streže. Tako 
boste tudi počeli.  
 Kje je pa bistvo problema? V tej besedi 
«drugi«! Ker pritiske na poslance, pa na medije 
vršijo tisti, ki zdaj ne vedo, kje so sodelovali pri 
drugih postopkih. Tisti politični v eljaki, ki 
dejansko kradejo vaš ugled in ime, ki so delali 
pritiske na sodnike, tožilce, ki zdaj ne vedo, 
kateri postopki bodo uvedeni, in tisti slabo spijo 
in tisti delajo medijski linč pa degradacijo 
Državnega sveta in nekateri poslanci tudi na to 
prista nejo. Naj samo tako, iz prve roke povem; 
vsi, ki so se ukvarjali z Državnim svetom, od 
Viranta, Golobiča, se jim je potem zgodilo, da 
niso več prišli v ta prostor in ne morejo v ta 
prostor, ker niso več izvoljeni. Ker vsak se mora 
ukvarjati v državi s tist im, za kar je pristojen in v 
tem je vsa poanta. In hvala bogu, spregovorili so 
tožilci in sodniki, ampak to je rekla -kazala. Ko bo 
tožilec ali sodnik spregovoril, da je imel politični 
pritisk pred vašo preiskovalno komisijo, je to 
procesne narave in to bo naredilo to državo spet 
demokratično, predvsem bo pa vam vrnilo 
oblast. Ker vi ste tisti, ki ste izvoljeni od ljudstva, vi ste najvišji organ; vi imate moč nad vsem, ki jo 
seveda morate pravilno uporabljati, če ne, 
potem pač na volitvah izgubite. Drugi se pa pač 
lahko s tem igrajo. Zato je treba tistim, ki delajo 
iz ozadja, vzeti maske dol. Vsem ne bo to 
uspelo narediti, ampak tudi tistim, ki jim boste to 
uspeli – te maske morate pospraviti, ker če ne, 
pridejo drugi pa dajo te maske gor. Naj pridejo 
na voli tve, naj zmagajo na volitvah in potem naj 
vladajo temu ljudstvu, ne iz ozadja.  
 Ti tožilci, ti sodniki so v velikih težavah, 
ker imajo neke pritiske, imajo neko preteklost in 
nekdo z njimi manipulira in to morate vi ugotoviti. 
Vsega ne boste morali ugotovi ti, ker je iluzorno, 
ampak bo pa čisto dovolj, da bo prišlo na dan in 
boste nekateri tudi verjetno ustrašili in oblast bo 
prišla spet k ljudstvu, se pravi, vam kot 
izbrancem, in na ta način bomo vrnili ugled 
politiki, ker politika mora biti prvo ime države , ne 
pa tam nekje. Prvo, politik mora biti največ 
vreden, potem pa kmet pa tako naprej vsi drugi, 
ki se lahko naučijo. Ker politike se ne moreš 
naučiti, ne moreš. Pa kmetovanja se ne moreš 
naučiti. To je poslanstvo. Hvala.  
 
lepa.  
 Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to 
želeli, ste dobili besedo. Ker pa je čas, določen 
za razpravo še ostal, sprašujem, ali želite na 
podlagi 71. člena Poslovnika Državnega zbora 
še razpravljati. Ker vidim, da ni interesa, 
zaključujem razpr avo. 
 Na podlagi drugega odstavka 4. člena 
Poslovnika o parlamentarni preiskavi Državni 
zbor o odreditvi parlamentarne preiskave ne 
glasuje, zato ugotavljam, da je Državni zbor 
odredil Parlamentarno preiskavo za ugotovitev 
politične odgovornosti nosilcev j avnih funkcij, ki 
naj bi sodelovali pri pripravi in izvedbi političnega 
in kazenskega pregona zoper nekdanjega 
župana Mestne občine Maribor in člana 
Državnega sveta Republike Slovenije Franca 
Kanglerja in drugih, zaradi suma, da so bile v 
postopkih zoper n ekdanjega župana Mestne 
Republike Slovenije Franca Kanglerja in drugih 
huje kršene in nedopustno zlorabljene določbe 
Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic 
in temeljnih svoboščin, Ustave Republike 
Slovenije,  Zakona o kazenskem postopku, 
Kazenskega zakonika ter Zakona o državnem 
svetu, in ugotovitev domnevnega nezakonitega 
upravljanja in vodenja določenih evidenc policije.  
 Vsebina zahtevka parlamentarne 
preiskave je opredeljena v zahtevi Državnega 
sveta z dne  12. junija 2019 in v aktu o odreditvi 
parlamentarne preiskave z dne 8. julija 2019, ki 
ste ju prejeli. Parlamentarna preiskava je s tem 
odrejena.  
 Mandatno -volilno komisijo Državnega 
zbora s tem v zvezi prosim, da pripravi predlog 
sklepa o sestavi in imen ovanju preiskovalne 
komisije v skladu z vsebino odrejene                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  201  parlamentarne preiskave in ga čim prej 
posreduje v odločitev Državnemu zboru.  
 
reda.  
 
 Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA 
LEKARNIŠKI DEJAVNOSTI.  
 Predlog zakona sta v obravnavo zboru 
predložila poslanca Jani Möde rndorfer in mag. 
Branislav Rajić. Predlog zakona je na 3. seji 26. 
junija 2019 kot matično delovno telo obravnaval 
Odbor za zdravstvo. Ker po končani razpravi 
odbor členov predloga zakona ni sprejel, je bila 
druga obravnava predloga zakona na seji 
delovneg a telesa končana.  
 Prehajamo torej na predstavitev stališč 
 Kot prva dobi besedo gospa Nada 
Brinovšek v imenu Poslanske skupine SDS.  
 Izvolite.  
 
NADA BRINOVŠEK  (PS SDS): Dober dan 
vsem skupaj!  
 Predlog za spremembo Zakona o 
lekarniški dejavnosti, s katero so bile predlagane 
spremembe pravne ureditve galenskih zdravil in 
odprava zdajšnje prepovedi vertikalnih povezav 
lekarn z veletrgovci, sta predlagala le dva 
poslanca iz vrst koalicijske  Stranke modernega 
centra. Veljavni zakon namreč določa, da se 
galensko zdravilo lahko izdela le v primeru, če 
na trgu ni industrijskega zdravila z enako 
učinkovitostjo, predlagatelja pa sta mnenja, da je 
ta določba zakona povsem nesmotrna in pa 
neustavna.   
 Druga sprememba pa se nanaša na 
sedanjo prepoved vertikalnih povezav v verigi 
zdravil. Po veljavnem zakonu lekarne, 
veletrgovci z zdravili in tudi proizvajalci zdravil 
med seboj ne smejo biti kakorkoli povezani. 
Zakon o lekarniški dejavnosti iz leta 201 6 
določa, da konec letošnjega leta poteče 
prehodno obdobje, v katerem bi morale lekarne 
uresničiti vertikalno prepoved, to pomeni, prodati 
svoje veletrgovce z zdravili – seveda, če jih 
imajo –, jih ukiniti ali pa korenito spremeniti 
njihovo dejavnost. Poud ariti želim, da je bila taka 
določba členov v zakonu sprejeta v prejšnjem 
mandatu, katere člana koalicije sta bila tudi 
predlagatelja te spremembe.  
 Veljavni Zakon o lekarniški dejavnosti 
je ravno v tem trenutku zaradi številnih določb v 
postopku ocene ust avnosti pred Ustavnim 
sodiščem in v Slovenski demokratski strani smo 
prepričani, da pred odločitvijo Ustavnega 
sodišča nikakor ni čas za kakršnekoli 
spremembe. Predlogu sprememb je 
nasprotovalo Ministrstvo za zdravje, Državni 
svet, Javna agencija Republike  Slovenije za 
zdravila, Lekarniška zbornica in ne nazadnje tudi 
koalicija, iz vrst katere predlagatelja prihajata.   Ob tem se nam lahko nehote zastavi 
vprašanje, v čigavem interesu sta podpisnika za 
spremembo zakona podala to zahtevo, morda v 
interesu dveh  slovenskih veletrgovcev z zdravili, 
na katera vpliva veljavni zakon. Hvala.  
 
lepa.  
 Mag. Bojana Muršič bo predstavila 
stališče Poslanske skupine SD.  
 Izvolite.  
 
MAG. BOJANA MURŠIČ  (PS SD):  Hvala lepa 
¸ Zakon o lekarniški dejavnosti, kot ga 
poznamo danes, je bil sprejet leta 2016 in 
govori, da je namen lekarniške dejavnosti 
zagotavljanje kakovostne in učinkovite preskrbe 
z zdravili in drugimi izdelki za podporo in 
ohranitev zdravja ter svetovanja glede njihove 
varne, pravilne in učinkovite uporabe tako 
pacientom in zdravstvenim delavcem. Po 
mnenju predlagateljev naj bi se pri trenutno 
veljavnem zakonu pojavile nekatere težave, ker 
naj b i bile nekatere določbe neustavne in 
neustrezne, kar bi lahko pripeljalo po njihovem 
mnenju do velikih škod. Predlagatelja domnevno 
neustavnost zakona rešujeta na način, da se: 
prvič, odpravi neenakopraven položaj galenskih 
zdravil, in drugič, da se odprav i prepoved tako 
imenovanih vertikalnih povezav. Osnovni namen 
in pomen galenskih zdravil je dopolnjevanje 
nabora industrijsko proizvedenih zdravil v 
Republiki Sloveniji, kadar za to obstaja 
utemeljena potreba. S strani stroke je jasno, da 
galenska zdravila  niso in ne morejo biti 
nadomestilo zdravilom, ki so industrijsko 
proizvedena. Galenska zdravila so zdravila, ki so 
potrebna določenim bolnikom, industrija pa jih 
ne izdeluje ali trži v Republiki Sloveniji. Bolniki 
morajo po mnenju stroke najprej imeti mož nost 
dostopa do industrijsko izdelanih zdravil, ki v 
primerjavi z galenskimi izdelki izpolnjujejo višjo 
raven zahtev kakovosti, in šele ko ni na trgu 
primerljivih industrijskih zdravil, lahko bolniki 
dostopajo do galensko izdelanih zdravil. Ukinitev 
prepov edi vertikalnih povezav, ki so opredeljene 
v 26. členu Zakona o lekarniški dejavnosti, bi 
lahko po mnenju stroke, ministrstva ter Vlade 
povzročilo veliko negativnih posledic na mrežo 
javnih lekarn. Vsi omenjeni akterji nasprotujejo 
ukinitvi prepovedi verti kalnih povezav in 
opozarjajo, da bi v primeru ukinitve teh povezav 
prišlo do ogrožanja strokovne neodvisnosti 
farmacevtskih delavcev in ekonomskega vpliva 
na strokovne odločitve farmacevtov. Če 
pogledamo naše sosednje države, tudi 
ugotovimo, da imata tako Avstrija kot tudi 
Nemčija uveljavljeno prepoved vertikalnih 
povezav, države vzhodne Evrope pa postopoma 
prepoved vertikalnih povezav uvajajo nazaj, saj 
so prišle do ugotovitev, da se jim sistem ruši in 
podira.  
 V Poslanski skupin Socialnih 
demokratov meni mo, da je treba ohranjati in                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  202  zagotavljati javno mrežo lekarn, ki bodo našim 
državljankam in državljanom nudile dostopna in 
kakovostna zdravila ter tudi svetovanje. 
Zavedamo pa se, da lahko prihaja do določenih 
težav pri izvajanju zakona, a smo mnenje, da s e 
je novele lekarniškega zakona treba lotiti širše in 
bolj poglobljeno, zato predlagamo, da se 
morebitne ugotovljene težave in neskladja 
odpravijo, ampak ta odprava mora biti 
opravljena na način, da bo v oblikovanje vsebine 
zakona vključena vsa zainteresir ana javnost ter 
stroka in da bomo na koncu prišli do zakonske 
materije, ki ne bo povzročala neskladij in bo 
zagotavljala našim državljankam in državljanom 
kakovostno in javno dostopno mrežo lekarn, ki 
bodo nudile kakovostna in dostopna zdravila. 
Hvala lepa .  
 
lepa.  
predstavil gospod Miha Kordiš.  
 Izvolite.  
 
 Poslanca Möderndorfer in Rajić sta z 
novelo predlagala, da se iz Zakona o lekarniški 
dejavnosti briše prepoved vertikalnih povezav v 
smeri lekarna –veletrgovec. Dejstvo je, da bi od 
takšne novele nekateri imeli neposredno korist, 
prav tako je dejstvo, da bo korist zdaj, ko se bo 
ohranili obstoj eče stanje, imel nekdo drug. 
Prodalo se bo veletrgovce v javni lasti, trg pa si 
bodo podredili privatniki.  
 V Levici smo predlagali amandma, ki bi 
vertikalne povezave dovolili za javne lekarniške 
zavode, s čimer bi ohranili nek minimalen nadzor 
nad dogajan jem in javne grosiste v občinski 
lasti. Ta amandma ste povozili; seveda ni bil 
popoln, je pa nakazoval smer možne rešitve 
zatečene situacije. In kakšna je ta situacija? Za 
kaj v resnici gre? Gre za zdravila in gre za 
denar, za milijardno farmacevtsko indus trijo, ki je 
stroške produkcije zdravila zbila na absurdno 
nizko raven, obenem pa beleži rekordne profite, 
primerljive zgolj s profiti bank – cena produkcije 
zdravil znaša 8 % njihove prodajne cene. In gre 
za industrijo, ki rezultate analiz in raziskav, ki  jim 
niso po godu, pokoplje in zakrije; za industrijo, ki 
testiranja zdravil in študije naroči in plača 
podobno kot pri tobaku, saj sami veste. Gre za 
industrijo, ki že 30 let ni razvila novega 
antibiotika, saj so v 80 -ih letih enostavno 
prenehali z razisk avami na tem področju – ne 
zato, ker to ne bi bilo potrebno, ampak zato, ker 
se jim preprosto ni izplačalo. Antibiotike ljudje 
jemljejo po dva tedna, ne pa neprestano. In ja, 
zato antibiotiki za kapitalizem niso zanimivi, ker 
za razliko od trga, dejansko u činkujejo.  
 Dalje, gre za industrijo, katere 
predstavniki se srečujejo na letnih konferencah, 
kjer se dogovarjajo, kako bodo pristopali do 
zdravnikov in vplivali na njihove odločitve. 
Vstopnice na te konference stanejo tudi po 4 
tisoč evrov. In ne nazadnje , gre za industrijo, ki targetira in kupuje zdravnike. Krka je slovenskim 
zdravnikom in zdravniškim organizacijam lani 
namenila skoraj milijon evrov, Lek in Novartis pa 
kar 2,2 milijona evrov. S tem ne kupujejo 
raziskav, ne kupujejo razvoja – kupujejo 
zdravnike in to, kaj ti zdravniki podpisujejo, in s 
tem razbijajo zdravniško neodvisnost, zbijajo 
kakovost zdravstvene oskrbe in onemogočajo 
univerzalno in solidarno zdravstveno politiko, ker 
je takšna pač logika kapitala, profita in 
konkurence.  
 Pri tem zakon u torej niti ne gre toliko za 
poslanca Möderndorferja in njegove prijatelje, 
niti ne gre za Mestno občino Ljubljana, za 
Farmadent, Salus ali za lekadole. V končni fazi 
niti ne gre toliko za vertikalne integracije; gre za 
vse to skupaj. Imamo panogo, kjer j e znanja in 
možnosti za razvoj, reprodukcijo in distribucijo v 
skladu z zdravstvenimi potrebami prebivalstva 
več kot dovolj, za panogo, ki je ključna za javno 
zdravje. Gre za to, da bi morali celotno 
farmacevtsko dejavnost izvzeti iz trga in jo 
umestiti me d storitve splošnega pomena ter 
voditi v skladu s potrebami. S tem bi nekaj storili 
za javno zdravje, za univerzalnost in pokritost 
javnega zdravja, a s tem bi kapitalistom odvzeli 
trg in odvzeli bi jim profite, tega pa liberalna 
politika noče, zato se skr iva za meščansko 
pravno formo, za mednarodnimi pogodbami in 
obvezami in zato preplašeno grozi z evropskim 
sodiščem ter sankcijami.  
 Farmacevtsko industrijo je treba v celoti 
podružbiti, saj bo le tako lahko služila potrebam 
vseh v naši družbi. Hvala.  
 
PODP REDSEDNICA TINA HEFERLE:  Hvala 
lepa.  
 Stališče Poslanske skupine SAB bo 
predstavil gospod Vojko Starović.  
 Izvolite.  
 
VOJKO STAROVIĆ  (PS SAB):  Hvala za 
besedo, predsedujoča. Spoštovani!  
 Lekarniška dejavn ost je javna služba in 
del zdravstvene dejavnosti. V prvi vrsti je njen 
poglaviten namen varovanje javnega zdravja in 
ustrezna preskrba z zdravili, medicinskimi 
pripomočki in izdelki za varovanje zdravja. Prav 
tako farmacevti aktivno opravljajo tudi stroko vne 
in svetovalne storitve za paciente. To prispeva k 
večji varnosti bolnikov, zmanjšanju zdravstvenih 
zapletov in nižjim stroškom zdravljenja. Ne glede 
na to, ali se lekarniška dejavnost izvaja v okviru 
javnega zavoda ali podelitve koncesije 
zasebniku, gr e za visoko regulirano dejavnost 
tako v Sloveniji kot v Evropski uniji in prav zaradi 
visoke stopnje regulacije obstaja verjetnost, da 
je konkurenca med lekarnami nižja in s tem tudi 
cene višje.  
 V Sloveniji lekarniško dejavnost na 
primarni ravni opravlja 24 javnih lekarniških 
zavodov, ki skupaj štejejo 338 organizacijskih 
enot. Po trenutni zakonodaji izvajalci lekarniške 
dejavnosti posredno ali neposredno ne smejo 
ustanavljati ali voditi pravnih oseb, ki opravljajo                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  203  dejavnost prometa z zdravili in medicinsk imi 
pripomočki na debelo. Po mnenju predlagatelja 
je ta določba neustrezna, saj da ni nobenega 
razloga, da bi javni lekarniški zavod ne smel 
ustanoviti tako imenovanega grosističnega 
podjetja. Nadalje predlagatelj navaja, da v 
Sloveniji pravi trg z zdravil i sploh ne obstaja, 
ampak prevladuje oligopol. Določba o prepovedi 
vertikalnih povezav naj bi bila tudi po vsebini v 
nasprotju z Ustavo, ki v tretjem odstavku 74. 
člena prepoveduje nelegalno konkurenco in 
njeno omejevanje. Predlagatelj si želi racionalno 
in nemoteno izvajanje lekarniške dejavnosti, kar 
bi dosegli z ukinitvijo prepovedi vertikalnih 
povezav. Večina držav članic Evropske unije 
dovoljuje horizontalno povezovanje ali 
združevanje v specializirano trgovino, medtem 
ko vertikalna integracija v sploš nem ni 
dovoljena. Med države z najmanj regulirano 
lekarniško dejavnost sodi Irska, kjer so 
vertikalne povezave dovoljene, a je tam visoko 
število zasebnih lekarn. Prva tako je vertikalna 
povezava dovoljena na Nizozemskem, v 
Združenem kraljestvu in sosednji  Avstriji. Tam 
so vertikalne integracije sicer mogoče, a so 
omejene.  
 Vprašanje vertikalne povezave je torej 
kompleksno in večplastno. Javna agencija za 
varstvo konkurence tako ugotavlja, da gre pri 
predlogu zakona pri vprašanju vertikalnih 
povezav za nesi stemski pristop. Predlagatelj 
namreč ne podaja ekonomske analize na 
veleprodajnih trgih, ki bi bila po mnenju agencije 
potrebna. V SAB pritrjujemo mnenju, da so na 
področju lekarniške dejavnosti potrebne 
sistemske in ne ad hoc rešitve in da moramo 
javni se ktor zaščititi pred zasebnimi monopoli. 
Delo v lekarniški dejavnosti se mora ločiti od 
dejavnosti, ki so usmerjene le v ustvarjanje 
dobička. Prav tako moramo ohraniti sistem, da bi 
lahko bil kdorkoli lastnik lekarne. Ker gre v tem 
predlogu zakona tudi za p oseg v lokalno 
samoupravo, je smiselno, da se pri spremembah 
upoštevajo priporočila Združenja mestnih občin 
 Kar zadeva proizvodnjo galenskih 
zdravil predlagatelj meni, da je zdajšnja ureditev 
položaja galenskih zdravil neustavna. Izdelovalci 
galenskih zdravil naj bi bili v neenakopravnem 
položaju do drugih proizvajalcev istovrstnih 
zdravil. Galensko zdravilo se namreč lahko izda 
le, če na trgu ni industrijskega zdravila z enako 
učinkovino. Prav tako pa izdaja galenskih zdravil 
v lekarni ali lab oratoriju omejena na 50 tisoč 
pakiranj letno. Galenska zdravila so manj 
regulirana od industrijskih, kar pomeni, da je 
varnost za pacienta lahko manjša. In 
najpomembneje, galenska zdravila so že v 
osnovi namenjena prometu na drobno. 
Razmejitev med industri jskimi in galenskimi 
zdravili je v praksi utemeljena z 
javnozdravstvenimi razlogi in to velja ohraniti.  
 V SAB pozdravljamo vsak korak k 
odpravi anomalij v obstoječem Zakonu o 
lekarniški dejavnosti, a te ne moremo urejati na podlagi premalo utemeljenega p redloga s strani 
zgolj dveh poslancev. Smiselno je tudi počakati 
na odločitev Ustavnega sodišča, ali sta med 
drugim določbi, ki urejata prepoved vertikalnih 
povezav in položaj galenskih zdravil, resnično 
protiustavni. Hvala lepa.  
 
lepa.  
 Stališče Poslanske skupine Desus bo 
predstavil gospod Branko Simonovič.  
 Izvolite.  
 
BRANKO SIMONOVIČ  (PS DeSUS):  Hvala lepa 
za besedo, podpredsednica. Spoštovani!  
 Ob obravnavi pr edloga novele Zakona 
o lekarniški dejavnosti se je v razpravi na 
Odboru za zdravstvo pokazalo, da je lekarniška 
dejavnost tista, po kateri se pretakajo ogromne 
količine javnega denarja in za katerega se kar 
tare interesentov in bi si ta denar radi prilasti li. 
Tudi sam predlagatelj predloga novele je v 
razpravi večkrat omenil, da se v resnici 
pogovarjamo o denarju in ne zdravilih. Kjer pa 
so na voljo tako visoke količine denarja, 
govorimo o približno 750 milijonov evrov na leto, 
tam so seveda lobisti, ki si želijo vsaj del tega 
denarnega kolača, pri tem pa se pogosto 
poslužujejo tudi ukrepov, ki bi jih lahko označili 
kot nelegalne. Tudi o tem je na seji odbora 
spregovoril predlagatelj novele, ki je pojasnil, da 
so po vložitvi predloga zakona nanj pritiskali 
veledrogeristi, ki jih v primeru sprejetja tega 
predloga nova ureditev finančno precej 
prizadela. Deležen je bil celo groženj, kar je po 
naši oceni nedopustno.  
 V Poslanski skupini Desus tudi v tem 
mandatu nismo spremenili mnenja, da je treba 
vertikalne po vezave prekiniti, zato se nismo 
odločili za podporo predlogu, ki je pred nami. 
Menimo namreč, da je sedanja ureditev 
ustrezna, saj sledi evropskemu zakonodajnemu 
in strokovno urejenemu sistemu. Po naši oceni 
bi ukinitev prepovedi vertikalnih povezav med 
izvajalci lekarniške dejavnosti in proizvajalci 
zdravil otežila zagotavljanje in dostopnost do 
kakovostnih, varnih, učinkovitih in preizkušenih 
zdravil brez ekonomskih vplivov na strokovne 
odločitve farmacevtov, kar je po oceni Poslanski 
skupini Desus najpom embnejše poslanstvo 
lekarništva, ki sledi interesom varovanja javnega 
zdravja.  
 Ne glede na našo odločitev, da smo na 
odboru glasovali proti predlogu novele Zakona o 
lekarniški dejavnosti, pa so se nas vseeno 
dotaknile mnoge zaskrbljujoče stvari, ki smo ji h 
slišali na sami seji, tako s strani predlagatelja kot 
tudi drugih razpravljavcev. Izražen je bil celo 
sum, da na Ministrstvu za zdravje delajo ljudje, 
ki so pod vplivom veletrgovcev, ki imajo trenutno 
največje tržne deleže na slovenskem trgu z 
zdravili.  
 Omenil sem že grožnje, ki jih je bil 
deležen predlagatelj, slišali smo tudi različne 
oblike izsiljevanja in pritiske na farmacevte. Po                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  204  oceni Poslanske skupine Desus so takšna 
ravnanja nedopustna in vsekakor jih je takoj 
treba naznaniti organom pregona, k i naj 
preiščejo utemeljenost takih obtožb. Hkrati smo 
od vsega povedanega na seji odbora prišli do 
spoznanja, da so lekarniška dejavnost in 
medsebojna razmerja znotraj nje izjemno 
zapletena, zato v naši poslanski skupini 
menimo, da mora ministrstvo nemudom a 
odreagirati, raziskati in preučiti vsa vprašanja, ki 
so se odprla med samo razpravo.  
 Pričakujemo, da bo naslednji predlog 
novele Zakona o lekarniški dejavnosti, mogoče 
celo Zakon o zdravilih, prišel iz pristojnega 
ministrstva in bo vseboval dobre rešitv e za vse 
težave, ki so se pokazale med razpravo na seji 
matičnega delovnega telesa. Hvala.   
 
lepa.  
 Kot zadnja bo stališče predstavila 
gospa Lidija Ivanuša v imenu Poslanske skupine 
SNS.  
 Izvolite.  
 
LIDIJA IVANUŠA  (PS SNS): Hvala. Spoštovani!  
 Načelno gre za to, da se je zakona 
pripravil v interesu enega župana, ki si očitno 
želi, da bi bile še naprej vertikalne povezave 
med lekarnarji in veletrgovci ter proizvajalci 
zdravil. Dejstvo je, da na osnovi veljavnega 
zakona v EU splošne priznane lekarniške prakse 
tako Zakon o zdravilih kot tudi veljavni Zakon o 
lekarniški dejavnosti dosledno ločujeta sistem 
galenskih zdravil v odnosu na industrijsko 
izdelana zdravila. Z današnji m predlogom je 
jasno, da predlagatelj žal ne pozna tega 
področja. Ne more se z Zakonom o lekarniški 
dejavnosti parcialno urejati problematike 
galenskih zdravil, kajti temelj je v specialnem 
predpisu v Zakonu o zdravilih. Med drugim tudi 
zaradi tega, ker za kon ni pripravljen strokovno, 
ga nismo podprli.  
 Zakon o zdravilih prav tako določa, da 
lekarna lahko izdeluje galenska zdravila v večji 
količini na podlagi predhodne odobritve, če na 
trgu ni prisotno industrijsko proizvedeno zdravilo, 
ki je uvrščeno v sez nam esencialnih zdravil 
oziroma v seznam nujno potrebno zdravil v 
Republiki Sloveniji.  
 Danes predlagane spremembe glede 
števila izdelave galenskih zdravil so torej že 
sedaj v veljavi, vendar v Zakonu o zdravilih. S 
strani predlagatelja Predloga zakona o 
spremembah Zakona o lekarniški dejavnosti je 
bila spregledana bistvena strokovna razlika med 
izdelavo galenskih zdravil, dobra praksa za 
izdelavo galenskih zdravil, in izdelavo 
industrijskih zdravil, dobra proizvodna praksa. 
Žal se predlagatelj na vsebinsko  urejanje 
tovrstnega področja ne spozna. Žalostno je, da 
so tako slabi strokovni predlogi sploh lahko pred 
nami. V tem primeru niti ne gre toliko za stroko, 
temveč za čisto interesno politično pripravljeno 
novelo zakona, ki bi v primeru sprejetja nedopustn o posegala v sistemsko pravno 
ureditev tega področja. Navsezadnje je nivo 
proizvodnje industrijskih zdravil bistveno 
drugačen in zahtevnejši od izdelave galenskih 
zdravil, zato so tudi zahteve bistveno drugačne.  
 Na osnovni navedenega v Slovenski 
nacional ni stranki menimo, da obstaja bistvena 
razlika med galenskimi zdravili in industrijsko 
izdelanimi zdravili, zato je predlog izenačitve s 
strokovnega vidika pripeljan do meje absurda. 
Predlagatelj ni upošteval vidika stroke, 
strokovnih smernic in zakonodaje  EU in 
predlaga spremembe v nasprotju z Zakonom o 
zdravilih. Prav tako je že sedaj na osnovi 
veljavnega zakona kot že omenjeno mogoče 
izdelati tudi večjo količino galenskih zdravil – od 
50 tisoč enot na letnem nivoju. Predlagatelj tudi 
predlaga spremembo o  prepovedi vertikalnih 
povezav v okviru trženja zdravil v Republiki 
Sloveniji, sklicujoč se na omejitev konkurence, 
kjer ugotavlja, da uvedba vertikalne povezave 
omogoča bistveno več trgovcev z zdravili. Ravno 
ta predlagana vertikalna povezava pa vsiljuje 
lekarniškemu sistemu znotraj ene vertikalne 
prvenstveno nudenje lekarniških izdelkov, ki so v 
interesu veletrgovskega dela vertikalne 
povezave, in s tem postavitev vseh zdravil na 
tržišču v neenakopraven položaj. Prav tako ne 
drži, da cene zdravil temeljij o na marži, saj 
maržni sistem velja le za zdravila v prosti 
prodaji, prehranska dopolnila in ostale 
farmacevtske in medicinske proizvode. Trenutno 
veljavna zakonodaja v Republiki Sloveniji 
omogoča ustanovitev neomejenega števila 
veletrgovin z zdravili, kar  je bistveni pogoj za 
vzpostavitev konkurence in zniževanje cen. 
Vsaka vertikalna povezava pa z ekonomskega 
vidika sili strokovne delavce znotraj povezave v 
prvenstveno izdajo tistih zdravil, ki so v interesu 
vertikalnega sistema.  
 Glede na vse navedeno g re za političen 
zakon. Do takšnih zakonov ne bi smelo prihajati, 
kajti s takšnimi predpisi se ruši načelo pravne 
države. Hvala.  
 
lepa.  
 S tem smo končali s predstavitvijo 
stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago 
Komisije za poslovnik z dne 9. decembra 2009 
Državni zbor ugotavlja, da je zakonodajni 
postopek o predlogu zakona končan.  
reda.  
 
 Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA 
OMEJEVANJU UPORABE TOBAČNIH IN 
POVEZANIH IZDELKOV.  
 Predlog zakona je v obravn avo 
Državnemu zboru predložila skupina 38 poslank 
in poslancev s prvopodpisanim Jernejem 
Vrtovcem. Predlog zakona je na 13. nujni seji 1. 
julija 2019 kot matično delovno telo obravnaval                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  205  Odbor za zdravstvo. Ker po končani razpravi 
odbor členov predloga zako na ni sprejel, je bila 
delovnega telesa končana. Zato prehajamo na 
predstavitev stališč poslanskih skupin.  
 Kot prvi dobi besedo gospod Miha 
Kordiš, da predstavi stališče Poslanske skupine 
Levica.  
 Izvolite.  
 
MIHA K ORDIŠ  (PS Levica): Hvala za besedo.  
 Pri Novi Sloveniji pogosto kot mašilo v 
svojih nastopih dodajajo, da jih je nek abstrakten 
posameznik pocukal za rokav in jim izlil srce z 
zgodbo, ki slučajno, čisto po nesr eči podpira 
njihovo politično agendo. No, tokrat je gospoda 
Vrtovca za rokav pocukala tobačna industrija, pa 
ne samo poslanca Vrtovca – podpis ste 
prispevali 13 poslancev LMŠ, 9 poslancev SMC, 
7 poslancev SD, 5 poslancev stranke SAB ter 2 
poslanca Desusa. Gospe in gospodje, kupili so 
vas. Tobačni lobisti so vam prinesli podatke za 
zakon, ki bi zamaknil uvedbo enotne embalaže, 
embalaže, ki dokazano zmanjšuje število 
obstoječih kadilcev in je učinkovita pri 
preprečevanju, da mladostniki sploh začnejo 
kaditi. Prinesli so vam lažne podatke in vi ste jih 
vzeli za svoje. Enotna embalaža namreč deluje. 
Deluje, ker je barva škatlice medla, ker je napis 
dolgočasen in ker so slike ogabne. In vi to veste.  
 Ko so predstavnika Reynolds Tobacco, 
druge največje tobačne fir me v Združenih 
državah, vprašali, če v njegovem podjetju kdo 
kadi, se je samo nasmehnil in povedal sledeče: 
»Kajenje prepuščamo revnim, mladim, črncem in 
neumnim.« In za neumne ste nas imeli tudi vi, ko 
ste napisali, da enotna embalaža nima učinkov, 
nato p a kot drugi argument navedli, da 
negativno učinkuje na gospodarstvo. Pozabili 
ste dodati, da so stroški posledic kajenja v 
Sloveniji štirikrat večji kot pobrane trošarine. 
Poleg tega, da se vas da kupiti, ste ponovno 
dokazali še to, da vam je bolj mar za p rofite 
zasebnikov kot za javno zdravje. Pred nekaj 
minutami, pri prejšnji točki, sem na kratko 
pojasnil, kako kapital ravna z zdravili, zdaj pa 
lahko zgolj ugotovim, da s strupi ne ravna prav 
nič drugače. Za kapital sta strup in zdravilo pač 
ena in ista st var – blago. Ni pomemben učinek 
na bolnika, pomemben je profit. Tako kot pri 
zdravnikih lobirajo farmacevtska podjetja, tako 
lobirajo tudi tobačne korporacije. V nekem 
trenutku je 20 tisoč zdravnikov v ZDA čudežno 
ugotovilo, da Lucky Strike pripomorejo k 
hujšanju. Poleg zdravnikov tobačna industrija 
lobira še pri novinarjih, raziskovalcih, pravnikih, 
kulturnikih in svoj čas celo pri športnikih. Tako so 
nekateri športniki nekoč po televiziji razlagali, da 
jih kajenje pomirja pred nastopi. Spomnimo se 
lahko t udi na ekonomista s Harvarda, ki je 
pojasnil, da kajenje zmanjšuje stroške in je 
ekonomsko učinkovito. Zakaj? Po njegovem 
namreč zaradi prezgodnjih smrti prihranimo na 
pokojninah.   Tudi na primeru tobačne industrije torej 
lepo vidimo, kako kakršnakoli stro kovna 
avtonomija in neodvisnost padeta pred 
interesom kapitala in pred interesom profita. Na 
srečo je pritisk javnosti, stroke, Ministrstva za 
zdravje, Svetovne zdravstvene organizacije in 
Levice zalegel – sramoten zakon je na odboru 
padel. Zanj je glasova lo šest poslancev, proti pa 
osem, kar je še vedno lep, preveč lep 
pokazatelj, kako daleč ste, gospe in gospodje, 
vseeno pripravljeni iti na migljaj lobistov velikega 
tobaka. Pravo sporočilo tega zakona pa je, s 
kakšno lahkoto kapital pristopi in vpliva na 
dobršen del državnega zbora. Sporočilo tega 
zakona je prepletenost med kapitalom in 
meščansko politiko. Razredni interes kapitala 
ima svoje neposredno zastopstvo v državni 
politiki. V tej državi, v tej družbi niso problem 
kadilci in nimamo problema s kadil ci – problem 
je s hinavci v politiki. Hvala.  
 
lepa.  
 Izvolite.  
 
 Predlog sprememb Zakona o 
omejevanju uporabe tobačnih in povezanih 
izdelkov je na političnem parketu in v javnosti 
dvignil veliko prahu. V Poslanski skupini SAB 
smo podpise pod zakonski predlog prispevali 
zato, da bi omogoč ili začetek razprave o tem 
vprašanju. Kot dobro smo ocenili tudi 
ustanovitev posebnega proračunskega sklada 
za osveščanje o škodljivosti kajenja. Vanj bi se 
stekala sredstva iz naslova trošarin na tobačne 
izdelke. Iz prvih odzivov Ministrstva za finance je  
bilo mogoče sklepati, da namenski proračunski 
sklad podporo ima, nato pa je bilo v uradnem 
mnenju Vlade rečeno drugače. A predlog 
sprememb vključuje tudi sporno odložitev 
uvedbe enotne embalaže, kar je med obravnavo 
naletelo na ostre kritike in negativne odzive tako 
stroke in nevladnih organizacij kot javnosti in 
Vlade.  
 Jasno se je izkazalo, da za odložitev 
enotne tobačne embalaže ni pravih argumentov, 
zato smo se odločili, da predloga zakona ne 
podpremo. Dovolite mi, da na kratko povzamem, 
kaj konkretno  je botrovalo tej odločitvi. Najprej 
navedbe Svetovne zdravstvene organizacije, 
kjer pravijo, da je enotna embalaža učinkovit 
ukrep za zmanjševanje uporabe tobačnih 
izdelkov. Sodi med stroškovno najbolj učinkovite 
ukrepe za zmanjševanje bremena kroničnih 
nenalezljivih bolezni. Grafično privlačna 
embalaža namreč spodbuja nekadilce, 
predvsem mladostnike in mlade odrasle, da 
začnejo kaditi. Enotna neprivlačna embalaža pa 
ima ravno nasprotni učinek. Tudi v 
javnomnenjski raziskavi, ki jo je Ministrstvo za 
zdravj e izvedlo leta 2017 in 2018, se je                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  206  pokazalo, da ima uvedba enotne embalaže 
večinsko podporo ljudi. Posledično ne vidimo 
razloga, zakaj bi uvedbo enotne tobačne 
embalaže preložili za tri leta, kot to predlaga 
predlagatelj. Res je sicer, da manjša prodaja 
tobačnih izdelkov pomeni manjši priliv trošarin v 
državni proračun, a kot poroča Zveza slovenskih 
društev za boj proti raku, bi s preprečevanjem 
kajenja stroški zaradi raka in drugih kroničnih 
bolezni na dolgi rok upadli veliko bolj, kot pa bi 
upadel priliv zaradi manjše prodaje tobačnih 
izdelkov. In to je dejstvo, ki šteje, in kar bi morali 
vsi imeti pred očmi. V SAB menimo, da je javno 
zdravje in ustvarjanje nekadilske kulture nad 
interesi tobačne industrije.  
 Naj nadaljujem. Ukrep enotne tobačne 
embalaže je že uzakonjen ali pa je v postopku 
obravnave v parlamentu ali na vladi v 37 
državah sveta. V Avstraliji, kjer je enotna 
tobačna embalaža v veljavi že od 2012, se je v 
obdobju 34 mesecev pred in po uvedbi tega 
ukrepa razširjenost kajenja med prebivalci, 
starejšimi od 14 let, zmanjšala. Prav tako prvi 
podatki iz Francije, Irske in Velike Britanije 
kažejo na pozitivne učinke enotne embalaže in 
zmanjšano razširjenost kajenja. Izkazalo se je 
tudi, da je prišlo do lobističnih stikov med 
določenimi poslanci in l obisti tobačne industrije. 
Komisija za preprečevanje korupcije pa je pod 
drobnogled vzela sumljive okoliščine nastajanja 
gradiva. Naj poudarim, da na poslance SAB ni 
vplival nihče, prav tako nismo na noben način 
povezani z interesi tobačne industrije. Meni m, 
da je dolžnost nas poslancev zaščita zdravja in 
blagostanja ljudi, zato se moramo odločno 
zoperstaviti komercialnim interesom nezdravih 
industrij. Mednje zagotovo sodi tudi tobačna 
industrija. Kot predstavnik ljudstva nosimo 
moralno odgovornost, da ne s prejemamo 
ukrepov, ki niso v prid zdravju ljudi.  
 Zato v Poslanski skupin SAB predloga 
zakona, kot že rečeno, ne podpiramo. Hvala 
lepa.  
 
lepa.  
 Izvolite.  
 
lepa, podpredsednica, za besedo. Spoštovani!  
 Predlog novele Zakona o omejevanju 
uporabe tobačnih in povezanih izdelkov, o 
katerem danes ne bomo glasovali,  je poskušal 
doseči, da se uvedba enotne embalaže 
zamakne za tri leta in da bi ukrep namesto 1. 
januarja 2020 začel veljati šele 1. januarja 2023. 
Predlagatelji so kot razloge za predlagani triletni 
zamik uvedbe enotne embalaže navedli, da bi v 
tem podaljš anem času lahko pridobili dodatne 
informacije o vplivu ukrepa na zmanjšanje 
porabe tobačnih izdelkov in ali ima negativne 
vplive v smislu povečanja nezakonite trgovine 
ter zmanjšanja javnih finančnih prihodkov, ponarejanja proizvodov in s tem negativnega 
vpliva na zdravje uporabnikov tobačnih izdelkov.  
 Med razpravo na matičnem delovnem 
telesu se je pokazalo, da je večina prisotne 
civilne sfere in zdravstvene stroke nenaklonjena 
takšnim spremembam, saj se zavedajo, da 
enotna embalaža ni tako neučinkovita, kot so 
med razpravo poskušali prikazati predlagatelji 
zakona. Dejstvo je, da je embalaža način 
oglaševanja tobačnih izdelkov, in ko embalaža 
postane neprivlačna, se s tem izgubi tudi del 
marketinške moči. Kajti privlačna embalaža je 
sredstvo za učinkovito predstavljanje podobe 
blagovne znamke tobačnega izdelka, še posebej 
med otroki, najstniki in mladimi. Ima večji doseg 
kot oglaševanje, in kot so to opisali predstavniki 
Nacionalnega inštituta za javno zdravje, je tako 
imenovani tihi prodajalec, saj je najb olj izrazita 
povezava s potrošnikom oziroma način 
komunikacije med proizvajalcem in potrošnikom. 
Med razpravo smo slišali tudi opozorila o možnih 
tožbah tobačne industrije proti naši državi ter 
finančnih posledicah takšne tožbe. Če 
pogledamo izkušnje držav , ki so enotno 
embalažo že uvedle in so se s takimi tožbami že 
soočile, so se tožbe vsakič končale v korist 
države, ki se je upala upreti tobačnim lobijem.  
 Slišali smo tudi kar nekaj pomislekov o 
učinkovitosti enotne embalaže. Če je ta v resnici 
tako neu činkovita, kot trdijo njeni nasprotniki, 
zakaj potem takšen upor proti njej? Če samo 
pogledamo številke iz nekaterih držav, ki imajo 
ukrep enotne embalaže že kar nekaj časa v 
veljavi, lahko vidimo, da se je v Avstraliji, Franciji 
in Veliki Britaniji delež kadilcev med odraslimi in 
predvsem mladimi, ki so pravzaprav tudi ciljna 
populacija takšnih protikadilskih ukrepov, 
pomembno zmanjšal. Hkrati v Poslanski skupini 
Desus menimo, da če pogledamo z vidika 
javnega zdravja, nikakor ni dopustno, da fiskalni 
cilji, torej pobrati čim več trošarine, prevladajo 
nad tistimi za izboljšanje zdravja prebivalcev in 
zmanjšanje stroškov v zdravstvu za 
posameznike in družbo. Ne smemo namreč 
pozabiti, da neposredni in posredni stroški 
zaradi raka in drugih kroničnih bolezni te r 
prezgodnjih smrti, ki so posledica kajenja, daleč 
presegajo morebitni manjši dobiček države, ki bi 
lahko bil posledica zmanjšanja prodaje tobačnih 
izdelkov.  
 V Sloveniji sicer že beležimo ugodne 
učinke veljavnega zakona, razširjenost kajenja 
med mladost niki in mladimi odraslimi, ki so, še 
enkrat ponavljam, ključna ciljna skupina 
veljavnega zakona, se je zmanjšala. Največje 
spremembe beležimo v preprečevanju začetka 
kajenja med mladostniki, saj se je delež tistih, ki 
so v življenju kadarkoli kadili, stati stično značilno 
znižal med 13 -, 15- in 17 -letniki, kar je zelo 
spodbudno. To so rezultati raziskav, ki jih je 
Nacionalni inštitut za javno zdravje izvedel pred 
in po uvedbi novega zakona v letu 2018.  
 Po oceni Poslanske skupine Desus 
lahko pomemben del te h sprememb pripišemo 
ukrepom veljavnega zakona, zato bi bilo po                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  207  našem mnenju zelo škodljivo, da bi predlog 
novele, katere postopek obravnave je končan, 
sprejeli.   
 
lepa.  
 Stališče Poslanske skupine SNS bo 
predstavila gosp a Lidija Ivanuša.  
 Izvolite.  
 
LIDIJA IVANUŠA  (PS SNS):  Hvala. Spoštovani!  
 Glavni namen predlaganega zakona je, 
da se za tri leta podaljšuje prehodno obdobje za 
uveljavitev določb, ki določajo enotno emba lažo. 
Tak zakon je nesmiseln, kajti s tem, da 
preložimo začetek veljavnosti za tri leta, pod črto 
gledano ne naredimo nič. Ukrep o enotni 
embalaži je le košček mozaika celotne 
protitobačne politike, ki bo sicer skromno, a 
pomembno prispevala k zmanjšanju k ajenja 
zlasti med otroki in mladostniki. Tobačna 
industrija je embalažo tobačnih izdelkov že od 
nekdaj uporabljala kot vplivno oglaševalsko in 
marketinško orodje. Končni medij za 
komunikacijo celotne tobačne industrije s kadilci 
je izključno zavojček sam, zato je še kako 
pomembno, kakšen je videz tega zavojčka. 
Namen enotne embalaže je, da se s pomočjo 
zdravstvenih opozoril zagotovi, da so potrošniki 
zadostno obveščeni o nevarnosti tobačnih 
izdelkov, in preprečiti, da bi bili zaradi 
oglaševanja in promocijs kih taktik tobačne 
industrije zavedeni. Enoten izgled embalaže 
zmanjša privlačnost izdelka, posledično pa 
poveča vidnost zdravstvenih opozoril in zmanjša 
zavedeno dojemanje manjše škodljivosti 
določenega izdelka na podlagi videza embalaže. 
Gre za standardi zirano embalažo za vse 
znamke teh izdelkov, predpisujejo se oblika, 
barva in druge značilnosti zunanje in notranje 
površine posameznih zavojčkov. Določajo se 
tudi oblika, pozicija in vsebina besedila, ki je 
lahko natisnjeno na zunanji embalaži teh 
izdelkov , ter videz posameznih cigaret.  
 Ukrep uvedbe enotne embalaže je 
namenjen predvsem mladim, saj naj bi jih manj 
atraktivna embalaža odvračala od tega, da bi 
sploh začeli kaditi, oziroma z drugimi besedami 
povedano jih varuje, da ne bi kadarkoli prevzeli 
te smrtonosne razvade. S tem ukrepom se 
nedvomno zagotavlja višja stopnja varovanja 
javnega zdravja, saj pomeni ukrep zmanjševanja 
ponudbe. Argument predlagatelja, da bo uvedba 
enotne embalaže pomenila kršitev pravic 
intelektualne lastnine proizvajalcev toba čnih 
izdelkov, je nevzdržen, kajti na to temo obstaja 
že ogromno mednarodne sodne prakse, kjer je 
bilo odločeno, da ne gre za poseg v industrijsko 
lastnino, saj je močno prisoten javni interes za 
sprejetje tega ukrepa. Takšni argumenti 
pomenijo le strašenj e zakonodajne veje oblasti 
in strogo sledijo interesom tobačnih industrij. Kot 
že omenjeno prej, z enotno embalažo, kjer bo 
napis znamke, bo kupec lahko z gotovostjo 
proizvod tudi prepoznal. S tem proizvajalec obdrži pravico do uporabe pravilno registriran e 
znamke. Navsezadnje pa želim poudariti tudi 
moralni vidik predpisa, saj bo otrokom 
prihranjena odvisnost, ki traja vse življenje, 
otroke in odrasle pa bo varoval pred prezgodnjo 
smrtjo, trpljenjem in boleznijo. Hvala.  
 
demokratske stranke bo predstavila Nada 
Brinovšek.  
 Izvolite.  
  
NADA BRINOVŠEK  (PS SDS):  Še enkrat prav 
lep pozdrav vsem skupaj!  
 Moč tobačne industrije  ne izbira med 
zdravjem posameznika in družbe, temveč deluje 
le v svoj prid. Ta tobačna industrija je nedvomno 
vplivala tudi na 38 poslancev, ki so podpisali 
zahtevo za spremembo tobačnega zakona. 
Zakon o omejevanju uporabe tobačnih in 
povezanih izdelkov j e bil sprejet brez glasu proti 
v letu 2017 in ta zakon predpisuje enotno 
embalažo tobačnih izdelkov. To naj bi se v 
Sloveniji zgodilo oziroma na trgu začelo 
uporabljati 1.  1. 2020. Predlagatelji, se pravi 
podpisniki sprememb tobačnega zakona, so 
prelagali podaljšanje začetka uporabe enotne 
embalaže tobačnih izdelkov za tri leta, niso pa 
nam na sami seji matičnega delovnega telesa 
predstavili tehtnih razlogov za ta njihov predlog. 
Rekla bom, da je žalostno dejstvo, da smo na 
seji matičnega Odbora za zdravstv o obravnavali 
zahtevo v interesu tobačne industrije, seveda na 
škodo zdravja naših državljanov. V Slovenski 
demokratski stranki se sprašujemo, kaj je za 
predlagatelja spremembe tega zakona bolj 
pomembno, se pravi, ali je bolj pomembno 
zdravje naših ljudi a li pa polnjene državnega 
proračuna in pa močni interesi tobačnega lobija.  
 V Slovenski demokratki stranki seveda 
lobističnim pritiskom nismo podlegli, zato tudi 
nismo prispevali podpisov za sklic seje Odbora 
za zdravstvo. Hvala.  
 
PODPREDSEDNIK BRANKO SIM ONOVIČ:  
poslanskih skupin. V skladu z razlago Komisije 
za poslovnik z dne 9. decembra 2009 Državni 
zbor ugotavlja, da je zakonodajni postopek o 
predlogu zakona končan.  
 S tem zaključujem to točko dnevnega  
reda.  
 
 Prehajamo na 10. TOČKO 
DOPOLNITVAH ZAKONA O OPRAVLJANJU 
PLAČILNIH STORITEV ZA PRORAČUNSKE 
UPORABNIKE, SKRAJŠANI POSTOPEK.  
dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  208  besedo predstavnici Vlade mag. Saši Jazbec, 
državni sekretarki na Ministrstvu za finance.  
 Izvolite.  
 
MAG. SAŠA JAZBEC : Spoštovani, hvala lepa 
za besedo.  
 Pred vami je Predlog zakona o 
opravljanju plačilnih storitev za proračunske 
uporabnike, ki ga je Vlada predložila Državnemu 
zboru v sprejetje. Z njim se v pravni red 
Republike Slovenije prenaša direktiva 2014/55 
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 
2014 o izdajanju elektronskih računov pri 
javnem naročanju. V skladu z direktivo morajo 
naročniki prejemati in obdelovati e -račune 
gospodarskih subjektov, če so e -računi skladni z 
evropskim standardom za izdajanje e -računov in 
s katerokoli od sintaks s seznama,  ki sta 
določena v vsakokratnem izvedbenem sklepu 
Evropske komisije, objavljenem v Uradnem listu 
Evropske unije. Obveznosti zavezancev v zvezi 
z izvajanjem direktive bodo urejene na enem 
mestu, in sicer z zakonom, ki je pred vami. Pri 
tem smo upoštevali de jstvo, da večji delež 
oziroma 95  % vseh naročnikov predstavljajo 
proračunski uporabniki, ki jih že zavezuje 
obstoječi zakon, po katerem morajo prejemati 
račune izključno v elektronski obliki. Ker manjši 
delež naročnikov, na primer javni gospodarski 
zavodi,  javna podjetja, subjekti s pridobljenimi 
posebnimi ali izključnimi pravicami na področju 
koncesij in javno -zasebnih partnerstev, nimajo 
statusa proračunskega uporabnika, se s 
predlagano dopolnitvijo zakona veljavnost 
sedanjega zakona širi tudi na to kateg orijo 
naročnikov, in sicer v delu, ki se nanaša na 
obvezno sprejemanje in obdelave e -računov, če 
so skladni z evropskim standardom.  
 Direktiva v 1. členu omogoča državam 
članicam, da določijo izjemo za elektronske 
račune, izdane na podlagi izvajanja pogod b, ki 
spadajo na področje obrambe in varnosti. Zato 
je predvideno, da obveznost prejemanja 
e-računov, če so skladni z evropskim 
standardom, ne velja za e -račune, izdane na 
podlagi pogodb, sklenjenih na podlagi zakona, ki 
ureja javno naročanje na področju o brambe in 
varnosti, če gre za naročila, za katera bi izvedba 
postopkov naročanja povzročila posredovanje 
informacij, katerih razkritje bi bilo v nasprotju z 
bistvenimi varnostnimi interesi Republike 
Slovenije, vključno z naročili vojaške opreme, pri 
kateri  je treba sprejeti ukrepe za zaščito teh 
interesov, in za naročila, namenjena izvajanju 
obveščevalne in protiobveščevalne dejavnosti, 
če ta naročila vsebujejo tajne podatke v skladu z 
zakonom ali jih morajo spremljati posebni 
varnostni ukrepi.  
 Predlagam vam, da predlog zakona 
podprete. Hvala lepa.  
 
Hvala lepa.   Predlog zakona je kot matično delovno 
obravnaval Odbor za finance. Za predstavitev 
poročila odbora dajem besedo predsedniku 
Robertu Polnarju.  
 Izvolite.  
 
ROBERT P OLNAR  (PS DeSUS):  Gospod 
besedo. Gospe poslanke, gospodje poslanci!  
 Odbor za finance je na 12. seji 28. 
junija letos kot matično delovno telo obravnaval 
Predlog zako na o spremembah in dopolnitvah 
Zakona o opravljanju plačilnih storitev za 
proračunske uporabnike, ki ga je Državnemu 
zboru v obravnavo in sprejetje predložila Vlada. 
Odbor je poleg predloga zakona prejel še 
naslednji gradivi, in sicer mnenje Komisije 
Držav nega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem 
in finance in mnenje Zakonodajno -pravne 
službe. V skladu s 129. členom Poslovnika 
Državnega zbora so amandmaje k predlogu 
zakona vložile poslanske skupine koalicije, in 
sicer k vsem petim členom predloga. Seji odbo ra 
so prisostvovali predstavnice in predstavniki 
Ministrstva za finance, Državnega sveta in 
Zakonodajno -pravne službe.  
 V uvodni dopolnilni obrazložitvi je 
državna sekretarka na Ministrstvu za finance 
pojasnila namen predloga zakona, ki prenaša 
Direktivo 2014/55 Evropskega parlamenta in 
Sveta o izdajanju elektronskih računov pri 
javnem naročanju. Direktiva tudi omogoča 
državam članicam, da določijo izjeme za 
elektronske račune, izdane na podlagi izvajanja 
pogodb, ki spadajo na področje obrambe in 
varnosti.  Predstavnica Zakonodajno -pravne 
službe je povedala, da je v svojem mnenju 
opozorila na vprašanje pravne varnosti glede 
naslova, še posebej za naročnike, ki nimajo 
statusa proračunskega uporabnika, ter 
povedala, da so ostale pripombe iz pisnega 
mnenja upoš tevane v vloženih amandmajih. 
Predstavnik Komisije Državnega sveta za 
gospodarstvo, obrt, turizem in finance je 
povedal, da komisija predlog zakona podpira. 
Razprave poslank in poslancev članov Odbora 
za finance o predlogu sprememb in dopolnitev 
zakona ni bilo. 
 Odbor je v skladu z drugim odstavkom 
130. člena Poslovnika Državnega zbora 
obravnaval vložene amandmaje poslanskih 
skupin koalicije in jih sprejel. Glede na sprejete 
amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. 
člena Poslovnika Državnega zbora pripr avljeno 
katerega so vključeni sprejeti amandmaji. 
Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega 
poročila. Odbor je v skladu s 128. členom 
členih predloga zakona in jih spre jel. Hvala lepa.  
 
poslanskih skupin. Besedo ima Marko Bandelli,                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  209  ki nam bo predstavil stališče Poslanske skupine 
 Izvolite.  
 
MARKO BANDELLI  (PS SAB): Hvala, 
podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka! 
Spoštovani!  
 Leta 2010 je v Republiki Sloveniji začel 
veljati Zakon o opravljanju plačilnih storitev za 
proračunske uporabnike. Uvedel je uporabo 
e-računo v in enotno vstopno oziroma izstopno 
točko, pri kateri uporabniki državnega in 
občinskega proračuna pošiljajo ali prejemajo 
račune. S tem je Slovenija postala ena prvih 
držav članic Evropske unije, ki so vpeljale 
poslovanje z e -računi na podlagi spletne 
aplikacije. Digitalizacija poslovanja se v vseh 
državah članicah EU in v svetu uvaja 
postopoma. Postopnost zagotavlja prilagoditev 
na nove postopke in spletne aplikacije pa tudi 
večjo pravno varnost, saj šele izvajanje 
predpisov narekuje bolj specifične zako nske 
rešitve. Zato je noveliranje obstoječih predpisov 
nujno in koristno.  
 Praksa poslovanja z e -računi v 
Evropski uniji in svetu ni enotna. Slednje 
povzroča pravno negotovost, pretirano 
zapletenost in dodatne stroške gospodarskih 
subjektov. Neenaka uredi tev gospodarske 
subjekte omejuje pri izvajanju čezmejnih javnih 
naročil in pri vstopu na nove trge. Novela 
zakona 1A, ki je danes pred nami, neenotnost 
na trgu EU odpravlja, in sicer na način, da v naš 
pravni red prinaša evropsko direktivo o izdajanju 
e-računov pri javnem naročanju. Direktiva 
določa enotne evropske standarde in državam 
članicam EU nalaga, da vsem javnim 
naročnikom zapove sprejetje in obdelavo 
e-računov. Novela v manjšem delu izjemoma širi 
veljavnost zakona tudi na naročnike, ki nimajo 
statu sa proračunskega uporabnika. Obstoječi 
zakon že zavezuje naročnike, od katerih 
približno 95 -procentni delež predstavlja 
proračunske uporabnike, da so dolžni prejemati 
račune v izključno elektronski obliki. Ker manjši 
delež naročnikov nima statusa proračuns kega 
uporabnika, denimo javni zavodi, se s 
predlagano novelo veljavnost zakona izjemoma 
širi tudi na to kategorijo naročnikov, in sicer v 
delu, ki se nanaša na obveznost prejemanja in 
obdelave e -računov, če so ti skladni z 
evropskimi standardi.  
 S predlaga no zakonsko dopolnitvijo so 
določene sankcije za naročnike in odgovorne 
osebe, ki neutemeljeno zavračajo prejem in 
obdelavo e -računov, izdanih po evropskih 
standardih. To vnaša večjo pravno varnost za 
vse gospodarske subjekte, proračunske 
uporabnike pa zav ezuje k spoštovanju 
zakonskih določil in standardov. Zakon bo veljal 
tudi za račune podizvajalcev, ki so po Zakonu o 
javnem naročanju upravičeni do neposrednega 
plačila s strani naročnika. Glavni izvajalec bo 
tako e -račune podizvajalcu prilagal k svojim 
računom. Izjema bo veljala le za e -račune oziroma javno naročanje na področju obrambe 
in varnosti, saj gre za občutljivo področje z vidika 
varovanja tajnih podatkov.  
 V Poslanski skupini SAB predlagano 
novelo podpiramo. Ocenjujemo, da spodbuda in 
razvoj e -poslovanja prinaša več pozitivnih 
učinkov, in sicer: nadaljnji razvoj elektronskega 
poslovanja javne uprave, ki se odraža v nižjih 
stroških in manjših administrativnih 
obremenitvah, novela prinaša izboljšanje 
konkurenčnosti in pravne varnosti gospodarskih 
subjektov, odpravlja pravne, tehnične in druge 
ovire, ki nastajajo zaradi nezdružljivosti 
nacionalnih standardov držav članic EU pri 
izdajanju e -računov, prav tako predlagana 
novela ščiti gospodarske subjekte, ki so deležni 
neutemeljenega zavračanja e -računo v. Odslej 
bodo namreč neutemeljene zavrnitve računov 
sankcionirane z denarno kaznijo. Izpostavljeni 
pozitivni učinki sovpadajo s cilji SAB, saj bosta 
odprava birokratizacije na eni strani in spodbuda 
gospodarstva na drugi strani dvignili 
gospodarsko rast. Višja gospodarska rast in 
polnejši proračun pa omogoča lažjo uresničitev 
ciljev, kot so višje pokojnine, izboljšanje življenja 
upokojencev, kakovostno in vsem dostopno 
javno zdravstvo, boljša infrastruktura, več 
delovnih mest in tako dalje. V Poslanski sku pini 
SAB opozarjamo na še en pomemben vidik 
novele, to je pozitiven učinek na okolje. Kot 
veste, smo bili v SAB pobudniki vpisa pravice do 
pitne vode v ustavo. S tem smo jasno dokazali, 
da cenimo naravne danosti Slovenije. Prav je, 
da si za varovanje okolj a prizadevamo na 
vsakem koraku, tudi s sprejetjem zakonskih 
določil, ki omejujejo uporabo papirja in uvajajo 
e-poslovanje.  
 Predlagani noveli v Poslanski skupini 
SAB izrekamo soglasno podporo. Hvala za 
 
Hvala lepa . 
 Izvolite.  
 
ROBERT POLNAR  (PS DeSUS):  Gospod 
podpredsednik, hvala za besedo. Gospe in 
gospodje!  
 Spodbuj anje razvoja in razvejanosti 
elektronskega poslovanja kot oblike 
brezpapirnega poslovanja, ki omogoča višjo 
hitrost, večjo učinkovitost in boljšo preglednost, 
ne more biti samo v interesu gospodarskih 
družb, marveč tudi državnih inštitucij. Osnovni 
Zakon o  opravljanju plačilnih storitev za 
proračunske uporabnike ureja opravljanje 
plačilnih in drugih storitev za neposredne in 
posredne uporabnike državnega in občinskih 
proračunov, za Zavod za zdravstveno 
zavarovanje Slovenije ter Zavod za pokojninsko 
in inval idsko zavarovanje Slovenije. Ravno tako 
ureja register proračunskih uporabnikov ter                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  210  naloge in organizacijo Uprave Republike 
Slovenije za javna plačila.  
 S prenosom direktive o izdajanju 
elektronskih računov pri javnem naročanju se 
uporaba tega zakona razši rja. Obsega tudi 
e-račune, ki jih na podlagi pogodb in naročilnic 
za izvedbo javnega naročila ali drugih aktov, 
sklenjenih na podlagi oddanih javnih naročil, 
koncesijskih pogodb ali pogodb po 
javno -zasebnem partnerstvu prejemajo subjekti, 
ki nimajo statusa  proračunskega uporabnika, 
morajo pa izpolnjevati pogoje za status 
naročnika, določene v zakonih, ki urejajo javno 
naročanje, koncesije in javno -zasebno 
partnerstvo. Proračunski uporabniki predstavljajo 
več kot 95 -odstotni delež vseh naročnikov, 
zavezanci za prejemanje e -računov pa s 
spremembami in dopolnitvami postajajo tudi 
javna podjetja, javni gospodarski zavodi, 
koncesionarji in druge pravne osebe javnega 
prava, ki izpolnjujejo pogoje za naročnika, 
določene v prej navedenih področnih predpisih.  
 V Pos lanski skupini Desus podpiramo 
namen, s katerim se bodo z uveljavitvijo 
evropskega standarda za izdajanje e -računov 
domačim gospodarskim subjektom znižale 
vstopne pregrade za nastop na notranjem trgu 
Evropske unije, zlasti pri izvajanju čezmejnih 
javnih na ročil in na področju trgovine. 
Odpravljena bo nezdružljivost nacionalnih 
standardov in predpisov držav članic Evropske 
unije, ki urejajo izdajanje e -računov, kar je 
predpogoj za povečanje stopnje konkurenčnosti 
in pravne varnosti na celotnem trgu.  
 Ta dva  bistvena razloga, krajšanje 
postopkov in natančnejše ter lažje dostopne 
informacije o poslovnih stanjih, nas poslance 
Poslanske skupine Desus prepričujejo, da bomo 
podprli zakon o spremembah in dopolnitvah 
prorač unske uporabnike. Hvala lepa.  
 
nacionalne stranke bo predstavil Jani Ivanuša.  
 Izvolite.  
 
JANI IVANUŠA  (PS SNS):  Spoštovani 
podpredsednik, spoštovana državna sekretarka, 
vsi ostali prisotni v dvorani, lep pozdrav!  
 V Slovenski nacionalni stranki 
podpiramo vsako razbremenitev poslovnih 
subjektov oziroma odpravo birokratskih ovir, s 
katerimi se srečujejo pri svojem poslovanju. 
Ljudi je treba spodbujati k delu, ne pa odvračati 
od dela. Kdor je prebral predlog novele Zakona 
o opravljanju plačilnih storitev za proračunske 
uporabnike, je ugotovil, da je njegov namen 
veliko boljši, kot bo njegova uporaba. S to 
novelo zakona bo obveznost prejemanja in 
obdelave e -računov veljala za vse naročnike, ki 
morajo izvajati javna naročila v skladu s 
slovensko in z evropsko zakonodajo. To pomeni, 
da bodo morali tisti poslovni subjekti, ki so do sedaj javnemu zavodu ali podjetju izdali račun v 
papirna ti obliki, po novem poslati e -račun. To bo 
dodatni strošek za poslovni subjekt, ki do sedaj 
takšnih e -računov ni izdajal. Kljub temu da se 
spodbuja elektronsko poslovanje javne uprave in 
gospodarstva, se v praksi ne bomo kar tako hitro 
poslovili od papirna te dokumentacije. Poslovni 
subjekti in njihovi računovodski servisi je imajo 
še vedno preveč. Čeprav se je preko enotne 
vstopne in izstopne točke izmenjalo skoraj 5 
milijonov evrov e -računov, dvomim, da določen 
delež teh računov ne obstaja tudi v papirnati  
obliki. Ne bi se strinjali niti z navedbo, da imajo 
poslovni subjekti nižje stroške zaradi 
elektronskega poslovanja. S takšnim načinom 
poslovanja so se stroški tudi povečali. Hramba 
elektronske dokumentacije je namreč veliko 
dražja v elektronski obliki ko t v fizični.  
 Skrbi me tudi, da bodo znali tuji 
poslovni subjekti veliko bolj izkoristiti poenotenje 
kot domača podjetja. Vprašanje je, kako uspešni 
so slovenski poslovni subjekti pri javnih naročilih 
v tujini. Po drugi strani pa Uprava za javna 
plačila dobro ve, da samo slovenski proračunski 
uporabniki v tujino plasirajo več kot 4 milijarde 
evrov letno. Naši zdravstveni zavodi še vedno 
dobavljajo svoj material v milijonskih zneskih na 
Cipru, čeprav tam ni nobene  proizvodnje, 
temveč so le čudovite plaže in poštni nabiralniki. 
Naše pričakovanje je, da bo Uprava za javna 
plačila izvajala tudi nadzorno funkcijo nad 
proračunskimi uporabniki. Uprava razpolaga z 
velikim številom podatkov, na podlagi katerih bi 
lahko opr avljali še informacijsko -analitsko 
funkcijo, finančne revizije ter revizije plačilnega 
prometa.  
 Kot je opozorila že 
Zakonodajno -pravna služba, bo treba na nove 
dolžnosti res opozoriti tudi tiste naročnike, ki 
niso proračunski uporabniki, to so javni 
gosp odarski zavodi, javna podjetja, 
koncesionarji, druge osebe javnega prava in 
drugi subjekti. Iz gradiva je razbrati, da bo 
Uprava za javna plačila sprejeti zakon 
predstavila ciljnim skupinam. Na upravo 
apeliram, naj to storijo v okviru brezplačnih 
seminarje v. Samo objava na spletnih straneh 
uprave ne bo dovolj.  
 V Slovenski nacionalni stranki bomo 
predlog zakona podprli. Lepa hvala za vašo 
 
demokratske stranke bo p redstavil Franc Rosec.  
 Izvolite.  
 
FRANC ROSEC  (PS SDS): Hvala. Lep pozdrav 
vsem!  
 Predlagatelj navaja, da se s predlogom 
novele zakona v slovenski pravni red prenaša 
Direktiva 214/55 Evropskega parlamenta in 
Sveta o izdajanju elektronskih računov pri                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  211  javnem naročanju, v skladu s katero lahko 
izdajatelji pošiljajo elektronske račune skladno z 
evropskim standardom za izdajanje elektronskih 
računov prejemnikom v katerikoli državi članici 
EU.  
 S to novelo naj bi p o mnenju 
predlagatelja prišlo do izboljšanja 
subjektov ter odprave administrativnih, pravnih 
in tehničnih ovir, ki nastajajo zaradi 
nezdružljivosti nacionalnih standardov in 
predpisov držav članic Evropske uni je, ki ureja 
izdajanje elektronskih računov.  
demokratske stranke omenjenemu zakonu ne 
bomo nasprotovali. Hvala.  
 
Marjana Šarca nam bo predstavil Jože Lenart.  
 Izvolite.  
 
JOŽE LENART  (PS LMŠ): Hvala za besedo, 
predsedujoči. Spoštovane kolegice, kolegi!  
 S predlagano novelo se v pravni red 
Republike Slovenije prenaša direktiva 214/55, in 
sicer tako, da se  bo zakon uporabljal za 
elektronske račune, ki so izdani v skladu z 
obstoječim slovenskim standardom e -SLOG, ki 
je enotna standardizirana oblika e -računa, ki jo 
je pripravila Gospodarska zbornica Slovenije, in 
hkrati tudi za druge oblike e -računov, če so 
skladne z evropskim standardom za izdajanje 
e-računov.  
 Spomnimo. Republika Slovenija je bila 
ena izmed prvih držav članic, ki je vpeljala 
poslovanje z e -računi preko enotne vstopne 
točke pri Upravi za javna plačila, od leta 2015 pa 
morajo vsi proračunski uporabniki prejemati 
račune izključno v elektronski obliki. Namen 
direktive je zavezati vse kategorije naročnikov, 
kot jih opredeljujejo področne direktive Evropske 
unije in področni zakoni držav članic, da 
sprejmejo in obdelajo e -račune. S tem bomo 
spodbu dili razvoj elektronskega poslovanja in 
državam članicam, naročnikom ter 
gospodarskim subjektom omogočili ustvarjanje 
znatnih koristi z vidika prihrankov, vpliva na 
okolje in zmanjševanje upravne obremenitve. 
Hkrati se bo izboljšala konkurenčnost in pravna  
varnost gospodarskih subjektov ter odpravile se 
bodo administrativne, pravne, tehnične in druge 
nacionalnih standardov in predpisov držav 
članic.  
 Trenutna nezdružljivost nacionalnih 
standardov povzroča zapleteno st, pravno 
negotovost in dodatne stroške gospodarskim 
subjektom, ki uporabljajo e -račune v različnih 
državah članicah. Obveznost sprejemanja in 
obdelave e -računov, če so izdani v skladu z 
evropskim standardom za izdajanje e -računov, 
velja za vse kategorije  naročnikov, ki morajo 
izvajati javna naročila po navedenih predpisih Evropske unije in področnih zakonih Republike 
Slovenije. Zato je v predlogu zakona 
opredeljeno, da je pojem naročnik skupni izraz 
za naročnika, kot ga opredeljujejo zakoni, ki 
urejajo ja vno naročanje, ali koncendenta, kot ga 
opredeljuje zakon, ki ureja podeljevanje 
koncesij, ali javnega partnerja, kot ga 
opredeljuje zakon, ki ureja javno -zasebno 
partnerstvo. Obveznost sprejemanja e -računov 
pa ne velja v nekaterih primerih javnega 
naročanj a na področju obrambe in varnosti in za 
nekatera naročila, namenjena izvajanju 
obveščevalne in protiobveščevalne dejavnosti.  
Šarca podpiramo nadaljnji razvoj elektronskega 
poslovanja javne uprave in gospodarstva, zato 
bomo predlog zakona podprli.  
 
demokratov bo predstavil Jani Prednik.  
 Izvolite.  
 
JANI PREDNIK  (PS SD):  Lep pozdrav vsem!  
 V zad njem desetletju so mnoge države, 
tudi Slovenija, zakonsko uredile možnost in 
obvezo izdaje elektronskih računov. Za tako 
imenovane e -račune so se razvili različni 
standardi, kar pa v enotnem gospodarskem 
prostoru Evropske unije povzroča težave pri 
povezlji vosti, čezmejnem poslovanju in 
poslovanju v drugih državah članicah. Zato je 
tudi na tem področju z direktivo EU zapovedano 
večje poenotenje pravil, zlasti kadar gre za javna 
naročila.  
 Direktiva od držav članic zahteva, da 
vsi zavezanci za javna naročila sprejemajo in 
izdajajo e -račune. To v Sloveniji velja že od leta 
2015, ko je bil sprejet sedaj veljavni zakon. Še 
več, veljavni zakon od vseh, ki javim naročnikom 
dobavljajo blago in storitve, zahteva, da za 
dobavljeno izdajo račune v elektronski obliki 
preko Uprave za javna plačila. Zato danes 
predlagane spremembe nimajo velikih posledic 
za življenje ljudi ali poslovanje organov in 
podjetij, ki so zavezani javnemu naročanju. 
Spremembe in dopolnitve zakona prinašajo le 
tehnični okvir za izdajatelje in preje mnike 
računov, s katerim bo zagotovljena 
standardizacija knjigovodskih listin, povezljivost 
ter olajšano čezmejno poslovanje.  
 V Poslanski skupini SD bomo zakon 
podprli.  
 
modernega centra bo predstavila Mateja Udovč.  
 Izvolite.  
 
MATEJA UDOVČ  (PS SMC):  Hvala za besedo, 
predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi!  
 Z zakonom o plačilnem prometu je bila 
20. 4. 2002 ustanovljena Up rava Republike                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  212  Slovenije za javna plačila. Ustanovljena je bila 
kot organ v sestavi Ministrstva za finance. Z 
njeno ustanovitvijo so bili postavljeni temelji za 
vzpostavitev novega sistema za opravljanje 
plačilnega prometa, ki pa naj bi veljal za vse 
prora čunske uporabnike Republike Slovenije. 
Danes naloge in organizacijo Uprave za javna 
plačila ter sistem opravljanja plačilnega prometa 
ureja Zakon o opravljanju plačilnih storitev za 
proračunske uporabnike. Da bi se zavedali 
dimenzij in pomembnosti tega pod ročja, velja 
opozoriti, da je bilo zgolj v letu 2018 znotraj tega 
sistema opravljenih več kot 25 milijonov plačilnih 
transakcij. To pomeni skoraj 25 -odstotni delež 
vseh plačilnih transakcij plačilnega prometa na 
območju Republike Slovenije. Bistvo tega 
sistema je, da močno poenostavlja transakcije 
med proračunskimi uporabniki, po drugi strani pa 
je nedvomno tudi cenejši v primerjavi s tem, da 
bi te plačilne storitve opravljale banke. Po grobih 
ocenah naj bi bili stroški, če bi te transakcije 
opravljale bank e, višji za nekaj več kot 16 
milijonov evrov.  
 Za uvajanje e -računov v plačilni promet 
proračunskih uporabnikov smo se odločili že 
davnega leta 2010. S to odločitvijo je tako 
Slovenija postala ena izmed prvih držav članic 
Evropske unije, ki so vpeljale po slovanje z 
e-računom. Na podlagi novele tega zakona 
morajo vsi proračunski uporabniki od 1. januarja 
2015 dalje prejemati račune in spremljajoče 
dokumente izključno v elektronski obliki. 
Slovenija je že leta 2017 predčasno pristopila k 
pripravi proračunski h uporabnikov in drugih 
zavezancev za javno naročanje na izvajanje 
evropske direktive o izdajanju e -računov pri 
javnem naročanju iz leta 2014. Proračunski 
uporabniki morajo obvezno svoje račune in 
spremljajočo dokumentacijo prejemati v obliki 
e-računov, se veda če so le -ti posredovani v 
evropskem standardu EN  16931. Pri tem gre za 
ukrep, ki se mu s kratico skrajšano reče ROSE. 
Ključni rezultat tega ukrepa ROSE je, da se 
Slovenija pripravi na prejemanje e -računov v 
standardu EU. S tem pa se zagotavlja skladno st 
z evropsko direktivo o izdajanju e -računov pri 
javnem naročanju, hkrati prinaša nove možnosti 
elektronskega poslovanja, ob tem pa še 
izboljšuje povezljivost Slovenije na enotnem 
digitalnem trgu Evropske unije ter odpravlja 
tržne in trgovske ovire, ki so  nastale kot 
posledica različnih nacionalnih pravil in tehničnih 
 Ker pa omenjena direktiva zahteva, da 
se vsem naročnikom, ki izvajajo javna naročila, 
naloži obveznost prejemanja in obdelave 
e-računov, se s to novelo veljavnost tega 
zakona iz jemoma širi tudi na naročnike, ki 
nimajo statusa proračunskega uporabnika. Širi 
se le v primerih, ko ti izvajajo pogodbe o izvedbi 
javnega naročila, koncesijske pogodbe in 
pogodbe o javno -zasebnem partnerstvu. Za 
neupoštevanje določil tega zakona je 
predvi dena tudi sankcija. Slovenija oziroma 
proračunski uporabniki v Sloveniji bodo torej tudi po opravljeni novelaciji tega zakona poslovali 
enako kot doslej, in sicer z že uveljavljenim 
evropskim standardom e -računa. Po novi 
ureditvi pa se jim bodo pridružili še ostali 
subjekti, ki izvajajo pogodbe o izvedbi javnega 
naročila, koncesijske pogodbe in pogodbe v 
javno -zasebnem partnerstvu. Zaradi razlogov 
nacionalne varnosti pa se bodo lahko MORS, 
Sova in OVS v določenih primerih izognili 
takšnemu načinu poslovanja .  
navedenih argumentov v Poslanski skupini 
Stranke modernega centra podprli. Hvala lepa.  
 
poslanskih skupin. Ker amandmaji k 
dopolnjenemu p redlogu zakona niso bili vloženi, 
zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. 
Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s 
časovnim potekom seje zbora opravili čez pol 
ure v okviru glasovanj.  
reda in 10. redno sejo zbora , ki jo bomo z 
glasovanji nadaljevali ob 14.10. Hvala lepa.  
 
 (Seja je bila prekinjena ob 13.41 in se 
je nadaljevala ob 14.09.)  
 
 Nadaljujemo s prek injeno sejo zbora. 
Preden preidemo na postopek glasovanja, vas 
želim obvestiti, da bo državni zbor glasovanje 
opravil po naslednjem vrstnem redu: 10., 3., 7., 
5., 6., 2. in 4. točka dnevnega reda.  
spoštovani poslanci, prehajam o na glasovanje. 
Prosim vas, da preverite delovanje glasovalnih 
naprav.  
 
 Nadaljujemo s prekinjeno  10. točko 
proračunske uporabnike po s krajšanem 
postopku.  
 Prehajamo na tretjo obravnavo 
predlogu zakona. Obveš čam vas, da me 
poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče.  
 (Za je  glasovalo 51.) (Proti nihče.)  
  213   Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko 
Zakona o nadzoru državne meje po nuj nem 
postopku.  
 Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je 
odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo 
opravili na podlagi pregleda vloženega 
amandmaja z dne 11. julija 2019, ki je bil 
objavljen na e -klopi. 
 Prehajamo na odločanje o amandmaju 
Poslanske skupine SDS k 7. členu.  
 Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in 
poslancev, za je glasovalo 28, proti 46.  
 (Za je glasovalo 28.) (Proti 46.)  
 Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S 
tem smo končali glasovanje o ama ndmaju in z 
drugo obravnavo predloga zakona v okviru 
nujnega postopka.  
 
predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo 
na odločanje o predlogu zakona. Obveščam 
vas, da me Zakonodajno -pravn a služba oziroma 
Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi 
amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem 
telesu, predlog zakona neusklajen.  
poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče.  
 (Za je glasovalo 52.) (Proti nihče.)  
 
 Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko 
Zakona o nalogah in pooblastilih policije po 
predlogu zakona. Hkrati vas obveščam, da me 
poslanske skupine? (Da.) Izvolite.  
 
 Naslednja dva zakona, ki sta na 
glasovanju, torej zakon o nalogah in pooblastilih 
policije in pa zakon o letalstvu, se oba nanašata 
na isto stvar, to je zaostrovanje nadzora in 
represije nad državljani in državl jankami 
Republike Slovenije. Govorita namreč o uvedbi 
nadzora nad vsemi letalskimi potniki, ki prečkajo 
Slovenijo, slovenska letališča – letno jih je, nas 
je 1,7 milijona. Vsi ti potniki bodo od zdaj naprej 
nadzorovani. Letalske družbe bodo morale vse 
poda tke o teh potnikih, od tega, kdaj so kupili 
letalsko karto, do tega, kje sedijo, kam potujejo, 
s kom potujejo, kje živijo in tako naprej, avtomatsko posredovati policiji. Skratka, vse 
osebne podatke avtomatsko policiji. Ta zadeva 
je neupravičena, neutemelj ena in nepotrebna, 
na kar kažejo tudi podatki iz preteklosti. V prvi 
polovici leta 2018 so bili na podoben način 
zbrani podatki o 369 tisoč potnikih. Od tega so 
jih našli pet sumljivih – od 369 tisoč pet. In med 
temi petimi ni bilo teroristov, kar naj bi t a zakon 
preprečeval, ampak so bili ljudje z naslednjimi 
prekrški: prepovedan prestop meje, tihotapljenje 
drog – lahko je kdo imel kakšen džojnt v žepu – 
ali pa poneverba dokumentov. Vse te ljudi bi 
zasačili tudi skozi redni pregled osebnih 
dokumentov, rent gena in potencialnega 
preverjanja tihotapljenja drog in eksplozivov, kar 
je na letališčih že uvedeno.  
 Skratka, to je popolnoma nepotrebno. 
Kar se pa s tem ustvarja in poglablja, je pač 
družba neke paranoje, da smo v konstantni 
nevarnosti. Na ta način hod imo po stopinjah 
ZDA, ki so recimo 10 let pred nami. Oni so začeli 
s takimi ukrepi po letu 2001, po terorističnih 
napadih, ampak glejte jih, kje so danes. Lahko 
vam povem dva osebna primera dveh kolegic, ki 
sta potovali v ZDA. Prva ima muslimansko ime 
in je hotela iti za 10 dni v New York na počitnice. 
Poklicana je bila na ameriško ambasado zgolj 
zaradi muslimanskega imena, kjer so jo 
zasliševali, če je poročena, pa je rekla, da ne, pa 
so rekli, kako da ne, če si ti stara 30 let, vse 
muslimanke ste pri teh letih že poročene in 
imate otroke in tako naprej. Skratka, prišli so do 
sklepa, da so ji zavrnili vizo in jo povabili na še 
eno dodatno zasliševanje na ambasadi, če bi 
hotela tja iti, kar je seveda zavrnila in 
odpovedala pot. Drugi kolegici pa so na letali šču 
vzeli telefon, ki ga je morala odkleniti, in so 10 
minut brskali po njenih osebnih sporočilih. Nismo 
še tam, ampak z vsakim takim predlogom tako 
stanje normaliziramo.  
 Če zaključim, Slavoj Žižek je pred 
časom v šali dejal, da že malo pogreša tisto 
staro policijsko državo, ko si pogledal čez ramo 
in zadaj videl špiclja  … / izklop mikrofona/  
 
gospod poslanec. Vaš čas je potekel.  
spoštovani poslanci, prehajamo na glasovanje 
… / nemir v dvora ni/ Saj se znamo držati 
časovnih omejitev.  
poslancev, za je glasovalo 52, proti 7.  
 (Za je glasovalo 52.) (Proti 7.)  
 S tem ugotavljam, da je zakon sprejet. 
S tem zaključujem to točko dnevnega reda.  
 
 Prehajamo na prek injeno 5. točko 
dnevnega reda, to je na obravnavo Predloga 
zakona o dopolnitvah Zakona o letalstvu, 
skrajšani postopek.  
amandmaj i k dopolnjenemu predlogu zakona 
niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  214  predlogu zakona. Obveščam vas, da me 
 
LUKA MESEC  (PS Levica):  Hvala še enkrat.  
 Glede na to, da prej nisem uspel 
skomunicirati svoje zadnje poante, bom 
obrazložil glas še enkrat. Oba zakona, zakon o 
nalogah in p ooblastilih policije in zakon o 
letalstvu, nas sicer še ne pošiljata tja, kjer so 
danes recimo ZDA ali pa Kitajska, ampak 
trasirata pot, da bo to postalo normalno. Jaz si 
ne bi želel živeti v družbi, kakršno imajo recimo 
na Kitajskem. Vam bom dal še en pri mer. Leta 
2014 je nekdo v Srbiji povozil nekoga na cesti in 
potem ga je srbska policija okrog dva, tri mesece 
iskala. Človeka niso dobili, so pa dobili indic, da 
je z letalom odletel na Kitajsko, in so kitajskim 
oblastem priskrbeli njegovo sliko. Kitajske oblasti 
so samo na podlagi slike tega človeka med 1,3 
in nekaj milijarde ljudmi, ki so na Kitajskem, 
dobile v treh dneh. Zakaj? Ker imajo povsod 
okrog kamere in vseprisoten nadzor. To je 
sodobna družba kontrole. Ali si vi želite živeti 
tam? Jaz osebno abso lutno ne. In kot je rekel 
Slavoj Žižek, da ponovim tisto zadnjo poanto  … 
/ nemir v dvorani/  
 
kakor sami ne želite, da ste moteni, ko 
predstavljate svoje stališče, kako boste 
glasovali, tako dajmo to upoštevati tudi, ko 
govori gospod Luka Mesec.  
 Izvolite, poslanec.  
 
LUKA MESEC  (PS Levica):  V Levici absolutno 
nasprotujemo vzpostavljanju te sodobne družbe 
kontrole, ki jo nekateri želite odpirat i s temi 
zakoni, s podvojitvijo sredstev za Sovo, ki so 
predvidena v proračunu, in podobno. Absolutno 
nasprotujemo, da bi prišli do tega. Slavoj Žižek 
je pred časom napol v šali rekel, da že malo 
pogreša tisto staro dobro policijsko državo – ko 
si pogledal  čez ramo in tam videl špiclja, si vsaj 
vedel, da te zasledujejo. Danes je nadzor veliko 
bolj perfiden. Je vseprisoten, ampak neviden, 
ker niti ne vemo, kdaj vse nas nadzorujejo, 
nadzorujejo nas pa na vsakem koraku.  
 V Levici bomo seveda glasovali tudi 
proti temu zakonu.  
 
gospod poslanec.  Spoštovane 
poslanke, spoštovani poslanci, ali želi še kdo 
pojasniti, kako bo glasoval? Ne. Potem 
ugotavljam, da prehajamo na glasovanje.  
poslance v, za je glasovalo 49, proti 10.  
 (Za je glasovalo 49.) (Proti 10.)  
zaključujem to točko dnevnega reda.  Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko 
Zakona o nepremičninskem posredovanju po 
skrajšanem postopku.   
 Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z 
amandmaja z dne 11. julija 2019.  
amandmaju Poslanske skupine Levica k 5. 
členu.  
poslancev, za je glasovalo 47, proti 31.  
 (Za je glasovalo 47.) (Proti 31.)  
 
 Ugotavljam torej, da je zbor v drugi 
obravnavi sprejel amandma k 5. členu 
dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem 
kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu 
členu vložiti amandmaje. Ugotavljam, da ne.  
 S tem prehajamo na tretjo obravnavo  
predloga za kona, kjer ponovno ugotavljamo, da 
k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo 
vloženih amandmajev. Hkrati vas obveščam, da 
me Zakonodajno -pravna služba oziroma Vlada 
nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, 
sprejetih v drugi obravnavi, predlog zako na 
neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu 
zakona.  
 Gospod Luka Mesec, Slavoj Žižek 
verjetno še enkrat? Izvolite.  
 
 Tokrat ne bo Slavoj Žižek. Govorimo o 
stanovanjih, pa še  nisem zasledil, da bi kaj na to 
temo napisal. Stanovanjska politika v Sloveniji je 
že 30 let neurejena. Imamo popolnoma 
zanemarjeno javno gradnjo neprofitnih 
stanovanj, imamo enega od najmanjših deležev 
neprofitnih stanovanj ali pa socialnih stanovanj v 
Evropi. Večina ljudi si zato mora, ker je država 
zatajila na stanovanjski politiki, stanovanjsko 
vprašanje reševati sama. Kar je problem 
predvsem za mlajše generacije, ki so zamudile 
Jazbinškov zakon in morajo danes pogosto ali 
pristati na oderuške najemnin e ali najeti 
astronomski kredit, ki ga odplačujejo več deset 
let, za nakup stanovanja ali pa razmišljajo, da se 
bodo preselili v mansardo k staršem, če se že 
ne preselijo v tujino, kjer imamo v mnogih mestih 
in državah boljše razmere za ureditev 
stanovanja .  
 Mi v Levici smo se zavezali, da bo to 
eno od naših ključnih področij v sodelovanju z 
Vlado. V sporazum smo zapisali set ukrepov, ki 
bi izboljšali stanovanjsko politiko, od 
vzpostavitve pogojev za javno gradnjo 
neprofitnih najemnih stanovanj do urejanja  
Airbnbja, ki viša cene po urbanih središčih in 
turističnih centrih, do, konec koncev, urejanja 
nepremičninskega trga v tem segmentu, ko 
govorimo o najemu stanovanj. Danes potrjujemo 
prvi del iz tega paketa. Sicer ni obsežen, ureja                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
  215  eno stvar, in to je, da določa višino provizij, ki jo 
lahko zaračunavajo nepremičninske agencije pri 
oddajanju oziroma najemanju stanovanj, kjer 
omejujemo: prvič, stroške, ki jih lahko agenti 
zaračunajo ljudem, ki stanovanje hočejo najeti, 
to je omejeno na 150 evrov, da ne morejo  kar 
naviti cene pa na koncu zaračunajo v bistvu 
provizijo, čeprav niti niso stanovanja oddali; 
drugič, omejujemo znesek provizij, ki jih lahko 
zaračunajo, to je v prid predvsem 
najemodajalcem, na 4  % oddane vrednosti, kar 
je analogija s prodajanjem stanov anja; tretjič, 
onemogočamo, da bi tista stranka, ki ni najela 
storitve, morala na koncu plačati račun. Namreč, 
dogaja se tole: najemodajalec, lastnik 
stanovanja najame agencijo za nepremičninsko 
posredovanje, da mu poišče najemnika, 
najemnika najde in na k oncu mora ta najemnik, 
čeprav on ni zaprosil za storitev pri 
nepremičninski agenciji, prav tako kot 
najemodajalec plačati eno najemnino agenciji.  
 To vse ureja ta zakon, mi bomo seveda 
glasovali za.  
 
Spoštovane poslanke, spošt ovani poslanci!  
poslancev, za je glasovalo 48, proti 31.  
 (Za je glasovalo 48.) (Proti 31.)  
 
 Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko 
dnevnega red a, to je z obravnavo  Predloga 
zakona o spremembah Zakona o 
uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, nujni 
postopek.  
 Ker v drugi obravnavi amandmaji k 
dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi,  
prehajamo na tretjo obravnavo  predloga 
zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. 
Obveščam vas, da me Zakonodajno -pravna 
služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil 
zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem 
delovnem telesu, predlog zakona neusklajen . 
poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče.  
 (Za je glasovalo 78.) (Proti nihče.)  
 
poslanci, prehajamo na zadnjo točko 10. redne 
seje Državnega zbora.  
 Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko 
dnevnega reda – Predlog zakona o 
spremembah in dopolnitvah Zakona o 
opravljanje reguliranih poklicev, skrajšani 
postopek.  
 Ker k predlogu zakona matično delovno 
amandmaji h končni določbi na seji zbora niso 
bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo  predloga zakona, to je na odloča nje o predlogu 
zakona.  
 (Za je glasovalo 51.) (Proti nihče.)  
 
 Zaključujem 10. redno sejo Državne ga 
zbora in vam želim prijeten vikend. Nasvidenje!  
 
Seja se je končala 12. jul ija 2019 ob 14.29.  
  216  INDEKS GOVORNIKOV  
 
B 
BAH ŽIBERT, ANJA  ................................ ................................ .................  107, 129, 134, 138, 191  
BAKOVIĆ, PREDRAG  ................................ ................................ ..............................  143, 187, 192  
BANDELLI, MARKO  ................................ .....................  32, 44 , 45, 46, 80, 88, 139, 146, 167, 209  
BEVK, SAMO  ................................ ................................ ................................ ..............................  52 
BOŽNIK, BREDA  ................................ ................................ ................................ ......................  172 
BREZNIK, FRANC  ................................ ................................ ................................ ....................  105 
BRINOVŠEK, NADA  ................................ ................................ ................................ .........  201, 207  
C 
CIGLER, ŽELJKO  ................................ ................................ ................................ .................  60, 84  
Č 
ČERNAČ, ZVONKO  ................................ ................................ ................................ ..........  148, 154  
ČURIN, MAG. SANDI  ................................ ................................ ................................ ....... 140, 141  
D 
DIVJAK MIRNIK, LIDIJA  ................................ ................................ ................................ ..........  110 
DOBLEKAR, BORIS  ................................ ................................ .......................  50, 51, 52, 106, 176  
DRAGONJA, METOD  ................................ ................................ ................................ ...............  124 
G 
GODEC, JELKA ................................ ................................ ................................ ............  92, 96, 105  
GRIMS, MAG. BRANKO  ................................ ................................ ........................  17, 18, 19, 139  
H 
HEFERLE, TINA  ................................ ................................ ................................ ...............  112, 186  
HORVAT, JOŽEF  ................................ ................................ .... 89, 96, 99, 111, 115, 123, 136, 165  
HOT, MEIRA  ................................ ................................ ................................ .........  38, 39, 113, 119  
HRŠAK, IVAN  ................................ ................................ ................................ ...................  122, 153  
I 
IRGL, EVA  ................................ ................................ ................................ ...................  26, 102, 194  
IVANUŠA, JANI  ................................ ................................ ..............................  15, 16, 17, 176, 210  
IVANUŠA, LIDIJA  ................................ ................................ ................................ . 36, 37, 204, 207  
J 
JAZBEC, MAG. SAŠA  ................................ ................................ ................................ ..............  208 
JELINČIČ PLEMENITI, ZMAGO  ................................ ................................ ......................  147, 183  
JERAJ, ALENKA  ................................ ................................ ................................ ..............  109, 197  
K 
KALOH, MAG. DEJAN  ................................ ................................ ................................ ..... 184, 198  
KLAMPFER, MAG. KSENIJA  ................................ ....................  26, 27, 28, 29, 30, 31, 38, 39, 47  
KNEŽAK, SONIBOJ  ................................ .........................  29, 32, 72, 73, 113, 115, 150 , 163, 181  
KOCIPER, MAŠA ................................ ................................ ....................  24, 25, 97, 102, 117, 190  
KOPRIVC, MARKO  ................................ ................................ ........  65, 87, 91, 101, 102, 104, 177  
KORAŽIJA, BOŠTJAN  ................................ ................................ .........  63, 64, 65, 75, 76, 77, 131  
KORDIŠ, MIHA  ................................ ................................ ................................ . 123, 173, 202, 205  
KOVAČIČ, ALJAŽ  ................................ ................................ ................................ ..............  94, 177  
KRAMAR, FRANC  ................................ ................................ ................................ ....................  112                                                                                                                        DZ/VII I/10. seja 
 
  217  L 
LENART, JOŽE ................................ ................................ ................................ .................  155, 211  
LENART, JOŽEF  ................................ ................................ ............................  48, 49, 96, 168, 170  
LEP, JURIJ  ................................ ................................ ................................ ... 46, 80, 112, 175, 180  
LISEC, TOMAŽ  ................................ ................................ ................................ .....................  82, 91  
LOGAR, DR. ANŽE  ................................ ................................ ................................ ..................  109 
M 
MAHNIČ, ŽAN  ................................ ................................ .....................  53, 54, 55, 73, 74, 120, 195  
MAUČEC, MARJAN  ................................ ................................ ................................ .........  182, 200  
MAUHLER, NINA  ................................ ................................ ................................ ......................  149 
MEDVED, RUDI  ................................ ................................ ................................ ..............  33, 34, 78  
MESEC, LUKA  ................................ ................................ .... 47, 145, 151, 155, 163, 166, 213, 214  
MURŠI Č, MAG. BOJANA  ................................ ................................ .....................  69, 70, 130, 201  
N 
NEMEC, MATJAŽ  ................................ ................................ ................................ .......................  83 
P 
PAULIČ, EDVARD  ................................ ................................ ................................ ............  149, 156  
PAVLIN, BLAŽ  ................................ ................................ ................................ ..........  132, 145, 189  
PAVŠIČ, ROBERT  ................................ ................................ ................................ ....................  162 
PEČEK, IGOR  ................................ ................................ ................................ ...........................  143 
PERIČ, GREGOR ................................ ................................ ..............................  103, 105, 150, 157  
PIKALO, DR. JERNEJ  ................................ ................................ ......................  61, 78, 85, 89, 115  
PIVEC, DR. ALEKSANDRA  ................................ ................................ .........  35, 36, 40, 41, 51, 52  
POČIVALŠEK, ZDRAVKO  ................................ ................................ ...........  49, 50, 53, 54, 75, 77  
PODKRAJŠEK, BOJAN  ................................ ................................ .......................  39, 40, 161, 164  
POGAČNIK, MAG. MARKO  ................................ ................................ ................................ ....... 48 
POKLUKAR, BOŠTJAN  ................................ ................................ ................................ ...........  127 
POLNAR, ROBERT  ................................ ................................ ..........................  133, 147, 208, 209  
PREBIL, NIK  ................................ ................................ ................................ . 34, 36, 128, 129, 142  
PREDNIK, JANI  ................................ ................................ ................................ ...... 32, 71, 72, 211  
PRIJON, ALEŠ ................................ ................................ ................................ ..................  157, 171  
PURIČ, DR. I ZTOK  ................................ ................................ ................................ ...............  69, 70  
R 
RAJH, ANDREJ  ................................ ................................ ...... 68, 69, 77, 152, 159, 160, 166, 169  
RAJIĆ, MAG. BRANISLAV  ................................ ..........................  66, 67, 79, 83, 86, 89, 107, 120  
REBERŠEK, ALEKSANDER  ................................ ................................ ...........  111, 152, 159, 174  
ROSEC, FRANC  ................................ ................................ ................................ .......................  210 
S 
SIMONOVIČ, BRANKO  ................................ ................................ ..........  61, 62, 63, 160, 203, 206  
SITER, PRIMOŽ  ................................ ................................ ....................  27, 28, 31, 32, 55, 5 6, 135  
SLUGA, JANJA  ................................ ................................ ................................  131, 136, 144, 178  
STAROVIĆ, VOJKO  ................................ .......................  30, 58, 60, 133, 173, 175, 179, 202, 205  
SUKIČ, NATAŠA  ................................ ................................ ............  42, 43, 44, 158, 169, 171, 188  
Š 
ŠABEDER, ALEŠ  ................................ ................................ .............  42, 56, 57, 58, 59, 60, 66, 67  
ŠAREC, MARJAN  ................................ ................................  16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25  
ŠIŠKO, DUŠAN ................................ ................................ .......................  46, 81, 86, 134, 154, 161  
ŠTROMAJER, DR. JERNEJ  ................................ ................................ ................................ ..... 121 
ŠUŠTAR, TADEJA  ................................ ................................ ................................ ...............  84, 87                                                                                                                         DZ/VII I/10. seja 
 
  218  T 
TAŠNER VATOVEC, DR. MATEJ  ................................ ................................ ........................  22, 23  
TONIN, MAG. MATEJ  ................................ ................................ ................................ .................  99 
TRČEK, DR. FRANC  ................................ ................................ ................................ ...... 32, 33, 34  
U 
UDOVČ, MATEJA  ................................ ................................ .....................  41, 42, 90, 91, 140, 211  
URH, KARLA  ................................ ................................ ................................ ......................  82, 180  
V 
VRTOVEC, JERNEJ  ................................ ................................ ................................ .............  20, 21  
Z 
ZAJC, SIMON  ................................ ... 35, 36, 37, 43, 44, 45, 46, 62, 63, 64, 65, 68, 71, 72, 73, 74  
ZORČIČ, IGOR ................................ ................................ ................................ ...... 57, 58, 118, 187  
Ž 
ŽNIDARIČ, MOJCA  ................................ ................................ ................................ .... 32, 179, 181  
 
  219   
 
LEGENDA  
 
PS SDS – Poslanska skupina Slovenske demokrats ke stranke  
PS LMŠ – Poslanska skupina Liste Marjana Šarca  
PS SD – Poslanska skupina Socialnih demokratov  
PS SMC – Poslanska skupina Stranke modernega centra  
PS Levica – Poslanska skupina Levica  
PS NSi – Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski dem okrati  
PS SAB – Poslanska skupina Stranke Alenke Bratušek  
PS DeSUS – Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije  
PS SNS – Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke  
PS IMNS – Poslanska skupina italijanske in madžarske narodne skupn osti 